VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/2011

zo 17. novembra 2021,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Začatie

(1) Dňa 24. septembra 2020 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“, „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

(2) Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podalo združenie Europacable (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov z Únie. Navrhovateľova výroba predstavovala viac ako 25 % celkovej výroby káblov z optických vlákien v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

(3) Dňa 21. decembra 2020 Komisia začala antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a začala samostatné prešetrovanie. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (3).

1.2. Registrácia dovozu

(4) Na základe žiadosti navrhovateľa zo 17. decembra 2020 podloženej požadovanými dôkazmi Komisia vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/548 z 29. marca 2021 (ďalej len „nariadenie o registrácii“) (4) zaviedla registráciu dovozu dotknutého výrobku podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

1.3. Zainteresované strany

(5) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Okrem toho Komisia osobitne informovala navrhovateľa, známych výrobcov z Únie, známe združenia z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, orgány Číny, známych dovozcov, známych obchodníkov a používateľov o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

(6) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Uskutočnili sa vypočutia navrhovateľa a jedného dovozcu zaradeného do vzorky [Cable 77 Danmark ApS (ďalej len „Cable 77“)].

1.4. Pripomienky k začatiu konania

(7) Komisii boli doručené pripomienky k začatiu konania od čínskej vlády, Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), navrhovateľa a jedného dovozcu [Connect Com GmbH (ďalej len „Connect Com“)].

(8) Spoločnosť Connect Com tvrdila, že v súvislosti s podnetom sú potrebné ďalšie informácie a objasnenie. Predovšetkým tvrdila, že k zhoršeniu situácie výrobného odvetvia EÚ na trhu nedošlo v dôsledku dovozu z Čínskej ľudovej republiky za priaznivé ceny, ale v dôsledku pomerne vysokých vnútorných transferových cien v rámci transakcií medzi spoločnosťami. Spoločnosť Connect Com takisto tvrdila, že zoznam výrobcov z EÚ v podnete je neúplný. Keďže tieto pripomienky sa netýkajú začatia konania, ale podstaty prípadu, riešia sa v odôvodnení 415 a odôvodneniach 539 až 541.

(9) V súvislosti s hmotnoprávnymi požiadavkami na začatie prešetrovania CCCME tvrdila, že posúdenie ujmy v podnete navrhovateľa je neúplné, keďže navrhovateľ neuviedol údaje o šiestich z pätnástich ukazovateľov ujmy uvedených v článku 3.4 antidumpingovej dohody WTO (najmä o produktivite, návratnosti investícií, peňažnom toku, mzdách, raste a schopnosti získať kapitál alebo investície). CCCME navyše tvrdila, že navrhovateľ neposkytol žiadne spoľahlivé/porovnateľné údaje o predajných cenách.

(10) Komisia pripomína, že ako už navrhovateľ uviedol vo svojej odpovedi na pripomienky čínskej vlády a CCCME, právnou normou uplatniteľnou na začatie antidumpingového prešetrovania je článok 5.2 antidumpingovej dohody, zatiaľ čo článok 3.4 antidumpingovej dohody predstavuje normu na účel preskúmania prešetrujúcim orgánom, ktorým je v tomto prípade Komisia. Navrhovateľ bol teda povinný splniť požiadavky v článku 5.2 antidumpingovej dohody, ktorý je premietnutý do článku 5 ods. 2 základného nariadenia. Hoci, ako poukázala CCCME, v článku 5.2 antidumpingovej dohody sa odkazuje na článok 3.4 antidumpingovej dohody a v článku 5 ods. 2 základného nariadenia sa odkazuje na článok 3 ods. 5 základného nariadenia, takýto odkaz je v oboch prípadoch len orientačný [„faktory a ukazovatele (…), ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 2 a 4“ a „ako sú faktory a ukazovatele uvedené v článku 3 ods. 3 a 5“] (5). V článku 5.2 antidumpingovej dohody a článku 5 ods. 2 základného nariadenia sa stanovuje, že podnet by mal obsahovať dôkazy o: a) existencii dumpingu; b) ujme a c) príčinnej súvislosti medzi dumpingovými dovozmi a údajnou ujmou. V judikatúre EÚ sa objasňuje, že „množstvo a kvalita informácií poskytnutých navrhovateľom nemusia dosahovať úroveň požadovanú na predbežné alebo konečné stanovenie existencie dumpingu, ujmy alebo príčinnej súvislosti“ (6). V dôsledku toho „môžu byť dôkazy, ktoré sú na odôvodnenie predbežného alebo konečného stanovenia dumpingu, ujmy alebo príčinnej súvislosti nedostatočné z hľadiska množstva alebo kvality, napriek tomu dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania“ (7).

(11) V reakcii na tvrdenie, že navrhovateľ neposkytol spoľahlivé/porovnateľné údaje o predajných cenách, Komisia usúdila, že verzia podnetu otvorená na nahliadnutie zainteresovaným stranám obsahovala všetky základné dôkazy a súhrny údajov, poskytnutých ako dôverné, ktoré nemali dôverný charakter, aby si zainteresované strany mohli počas konania uplatniť svoje právo na obhajobu.

(12) V článku 19 základného nariadenia a článku 6 ods. 5 antidumpingovej dohody sa umožňuje chrániť dôverné informácie za okolností, za ktorých by zverejnenie mohlo poskytnúť veľkú konkurenčnú výhodu konkurentovi, malo nepriaznivé dôsledky pre osobu poskytujúcu informácie alebo pre osobu, od ktorej osoba poskytujúca informácie získala informácie.

(13) Komisia posúdila a prijala skutočnosť, že údaje o predajných cenách patria do týchto kategórií. Navrhovatelia v každom prípade poskytli zmysluplný súhrn informácií obsiahnutých v prílohách k podnetu, ku ktorým je obmedzený prístup, aby zainteresovaným stranám umožnili „pochopiť podstatu dôverne poskytnutých informácií“, ako sa stanovuje v článku 19 ods. 2 základného nariadenia. Navrhovatelia primerane zhrnuli informácie o predajných cenách bez toho, aby poskytli citlivé údaje za jednotlivé spoločnosti uvedené okrem iného v prílohách 44b a 67 k podnetu.

(14) CCCME takisto tvrdila, že v podnete nebola preukázaná ujma, keďže výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju výrobu a mierny pokles výrobnej kapacity vyplývajúci z neschopnosti výrobného odvetvia Únie zásobovať všetku novovytvorenú spotrebu v Európe sám osebe nie je ukazovateľom značnej ujmy. Objemy predaja sa takisto zvýšili, pričom výrobné odvetvie Únie si udržiava podiel na trhu na úrovni takmer 80 % a trend ziskovosti nie je jasný a nevykazuje ujmu. V tejto súvislosti navrhovateľ odpovedal, že zvýšenie spotreby v Únii predstavovalo prospech pre čínsky dovoz, že zostávajúci podiel na trhu nemá význam z hľadiska posúdenia ujmy a že účinky postupov obstarávania, ktoré vyhrali čínski výrobcovia, sa prejavia s určitým časovým odstupom. CCCME odpovedala, že z údajov o spotrebe, výrobe a výrobnej kapacite vyplýva, že výrobné odvetvie Únie dokázalo zásobovať väčšinu zvýšenej spotreby v EÚ a zároveň rozšíriť svoje podnikanie.

(15) CCCME okrem toho tvrdila, že v podnete sa neuvádzali žiadne dôkazy o príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a ujmou. Po prvé, CCCME tvrdila, že neexistuje súvislosť medzi dovozom z Číny a vývojom výrobného odvetvia Únie. Ako príklad CCCME uviedla, že v rokoch 2017 – 2018, keď došlo k najväčšiemu zvýšeniu objemu dovozu z Číny, zaznamenalo výrobné odvetvie Únie najvýraznejšie zvýšenie ziskovosti. Po druhé, od roku 2018 do roku 2019 sa na rozdiel od dovozu z Číny zvýšil objem dovozu z tretích krajín a jeho účinok preto nemožno pripísať Číne. Navyše ak došlo k ujme, ide o ujmu spôsobenú vlastným zavinením z dôvodu pomalej reakcie výrobného odvetvia Únie na pohyb na trhu. Navrhovateľ odpovedal na toto tvrdenie CCCME a uviedol, že príčinnú súvislosť možno stanoviť, keďže k ujme došlo v rovnakom čase ako k zvýšeniu dovozu z Číny, a že dovoz z tretích krajín sa nevzal do úvahy, pretože mal buď minimálny objem, alebo z neho nevyplýval žiadny dôkaz o dumpingu spôsobujúcom ujmu. CCCME vo svojej odpovedi pripomenula, že v rokoch 2017 – 2018, keď došlo k najväčšiemu zvýšeniu objemu dovozu z Číny, zaznamenalo výrobné odvetvie Únie najvýraznejšie zvýšenie ziskovosti a že neexistovala súvislosť medzi zvýšením dovozu z Číny a poklesom objemu predaja výrobného odvetvia Únie. V súvislosti s dovozom z tretích krajín naopak CCCME uviedla, že od roku 2018 do roku 2019 sa celkovo dovoz z tretích krajín zvýšil, zatiaľ čo dovoz z Číny sa znížil. CCCME napokon konštatovala, že navrhovateľ nenamietal voči argumentom, podľa ktorých v podstate všetky ukazovatele ujmy v podnete vykazovali pozitívne trendy a údajná ujma bola aspoň do istej miery spôsobená vlastným zavinením.

(16) CCCME ďalej uviedla, že údaje o dovoze predložené navrhovateľom sú prehnané, pretože vychádzali z nesprávneho predpokladu, pokiaľ ide o objem, ktorý by viedol k deformovanému zvýšeniu dovozu. Dovoz z Číny by predovšetkým v roku 2019 namiesto zvýšenia poklesol. Okrem toho boli v podnete chybné výpočty podhodnotenia ceny, pretože sa týkali iba jedného vývozcu v rámci jedného konkrétneho obstarávania. V tejto súvislosti navrhovateľ odpovedal, že na to, aby bol viditeľný nárast objemu dovozu, ktorý CCCME nepoprela a ktorý bol potvrdený údajmi tretích strán v rámci získavania informácií o trhu (CRU), by sa malo vziať do úvahy dlhšie obdobie a že výpočty neboli chybné, pretože navrhovateľ bol povinný poskytnúť iba primerane dostupné dôkazy, ktoré zahŕňali informácie od viacerých výrobcov v Únii a v Číne. CCCME odpovedala, že je povinnosťou navrhovateľa podložiť svoje tvrdenia a poskytnúť dôkaz v súvislosti s údajmi o dovoze a že údaje v rámci získavania informácií o trhu (CRU) sa týkali optických vlákien, nie káblov z optických vlákien. Pokiaľ ide o výpočet cenového podhodnotenia a predaja pod cieľovú cenu, CCCME zopakovala, že nespĺňajú normu na to, aby predstavovali dostatočné dôkazy, a že pri významných výpočtoch navrhovateľ odkazoval iba na ceny jedného čínskeho výrobcu (napr. cena vývozu určeného na prepustenie do voľného obehu použitá na výpočet rozpätia ujmy v prvej polovici roka 2019 a vývozná cena použitá v prípade výrobných nákladov pri rozpätí predaja pod cieľovú cenu v druhej polovici roka 2019).

(17) Komisia sa domnieva, že CCCME žiadnym zo svojich tvrdení nevyvrátila záver, že existujú dostatočné dôkazy na začatie antidumpingového konania. Podnet v skutočnosti obsahoval dostatočné dôkazy o tom, že dumpingový dovoz spôsobil na stave výrobného odvetvia Únie značnú ujmu. Zo špecifickej analýzy ujmy v podnete vyplýva zvýšené prenikanie dovozu z Číny na trh EÚ (v absolútnom aj relatívnom vyjadrení) za ceny, ktorými sa významne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Stav výrobného odvetvia Únie zjavne utrpel značnú ujmu, ktorá sa prejavila napríklad poklesom predaja a podielu na trhu alebo zhoršením finančných výsledkov.

(18) Komisia nesúhlasila s tvrdením, že výpočty podhodnotenia ceny a predaja pod cieľovú cenu v podnete sú nesprávne. Metodika sa vysvetľuje v podnete v oddiele 8.1.2 a prílohách, na ktoré sa v ňom odkazuje, kde sa nachádzajú samostatné výpočty podhodnotenia ceny a predaja pod cieľovú cenu za každý reprezentatívny druh výrobku. Vo fáze začatia konania Komisii postačovali dôkazy o podhodnotení ceny a predaji pod cieľovú cenu, ktoré predložili žiadatelia, a považovala ich za dostatočné dôkazy na začatie prešetrovania.

(19) V súvislosti s dostatočnými dôkazmi o príčinnej súvislosti je potrebné poznamenať toto. Po prvé, situácia výrobného odvetvia Únie sa zhoršila v rovnakom čase, ako došlo k zvýšeniu dumpingového dovozu za ceny, ktorými sa značne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Z toho jasne vyplýva existencia príčinnej súvislosti. Po druhé, pokiaľ ide o iné faktory, napríklad dovoz z tretích krajín, nemali taký vplyv, ktorý by spôsobil zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie, pričom z analýzy podnetu nevyplynula ujma spôsobená vlastným zavinením.

(20) Počas vypočutia, ktoré sa uskutočnilo v nadväznosti na neuloženie predbežných opatrení, CCCME predložila sériu pripomienok týkajúcich sa ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie uvedených v podnete. Komisia sa domnieva, že tieto pripomienky týkajúce sa podnetu nemožno prijať, keďže boli predložené vo veľmi neskorej fáze prešetrovania po lehote stanovenej v bode 5.2 oznámenia o začatí konania. V každom prípade, mnohé z týchto pripomienok opakujú argumenty, ktoré už boli predložené a riešené v tomto oddiele, a nepreukazujú, že by Komisii chýbali dostatočné dôkazy, keď sa rozhodla začať toto prešetrovanie. Pokiaľ ide o nové predložené údaje, okrem časového rámca stanoveného v bode 5.2 oznámenia o začatí konania Komisia pripomína, že táto fáza prešetrovania je dlho po lehotách na predloženie nových informácií, ako sa stanovuje v bode 7 oznámenia o začatí konania.

(21) Spoločnosť Connect Com vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií uviedla, že z informácií v podnete vyplývajú trendy, ktoré neodôvodňujú uloženie antidumpingových ciel. Spoločnosť Connect Com takisto požiadala o poskytnutie dôverných informácií v bodoch 105 a 109 podnetu, pokiaľ ide o zisk niektorých výrobcov z Únie a obstarávania, ktoré prehrali v prospech čínskych výrobcov.

(22) Komisia v tejto súvislosti pripomenula, že podľa bodu 5.2 oznámenia o začatí konania mali zainteresované strany možnosť predložiť pripomienky k podnetu a akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí konania. Tieto pripomienky teda nemožno zohľadniť po konečnom poskytnutí informácií. Informácie, ktoré si spoločnosť Connect Com vyžiadala, sú v každom prípade svojou povahou dôverné a nemožno ich poskytnúť iným zainteresovaným stranám.

(23) Na základe uvedených skutočností Komisia potvrdila, že navrhovateľ predložil dostatočné dôkazy o existencii dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti, čím splnil požiadavky stanovené v článku 5.2 antidumpingovej dohody a článku 5 ods. 2 základného nariadenia. Komisia teda splnila všetky zákonné požiadavky na začatie konania.

(24) Komisia vzala do úvahy všetky ostatné relevantné pripomienky a zaoberala sa nimi v ďalších oddieloch.

1.5. Výber vzorky

(25) V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.5.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(26) Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vzorku vybrala na základe objemu výroby a predaja podobného výrobku v Únii v období prešetrovania. Táto vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie. Výroba výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavovala 52 % výroby v Únii počas obdobia prešetrovania a považovala sa za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predbežnej vzorke. Keďže neboli doručené žiadne pripomienky, vzorka sa potvrdila.

1.5.2. Výber vzorky dovozcov

(27) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(28) Piati neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia po analýze informácií na účel výberu vzorky, ktoré poskytli dovozcovia, rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný, a požiadala všetkých spolupracujúcich dovozcov, aby poskytli vyplnené dotazníky.

1.5.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne

(29) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(30) Tridsiati vyvážajúci výrobcovia z dotknutej krajiny poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali viac ako 40 % vykázaného vývozu vyvážajúcich výrobcov káblov z optických vlákien z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania.

(31) V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami a s orgánmi dotknutej krajiny.

(32) Pripomienky k výberu vzorky doručil jeden vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (ďalej len „YOFC“), a zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii.

(33) Spoločnosť YOFC a zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii tvrdili, že vzhľadom na veľký počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavujú dve spoločnosti zaradené do vzorky malý podiel objemu vývozu do Únie, ktorý nie je pre čínskych vývozcov reprezentatívny. Navyše sa tvrdilo, že v prípade vzorky troch spoločností by sa dalo lepšie vyhnúť situácii, pri ktorej by sa z dôvodu zmien spoločností zaradených do vzorky mohla vzorka zmenšiť na jednu spoločnosť. Zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii v tejto súvislosti uviedlo antidumpingové prešetrovanie dovozu oceľových kolies z Číny (8), v ktorom sa tvrdilo, že došlo k zásahu do práv ostatných spolupracujúcich vývozcov, keďže vzorka tvorená dvoma vyvážajúcimi výrobcami sa zmenšila na jednu spoločnosť po tom, ako sa jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v neskoršej fáze rozhodol, že v prešetrovaní spolupracovať nebude. Ďalej sa uvádzalo, že praxou Komisie v predchádzajúcich antidumpingových prešetrovaniach bolo vybrať do vzorky aspoň tri spoločnosti. Napokon sa tvrdilo, že výber vzorky troch spoločností by bol primeranejší vzhľadom na skutočnosť, že vývozcovia môžu mať rôzne predajné kanály, druhy výrobkov a zákazníkov a rôzne konkurenčné postavenie.

(34) Podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia by sa výber vzorky mal uskutočňovať na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali viac než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania, čo predstavuje reprezentatívnu úroveň. Komisia usúdila, že vybraná vzorka obsahovala najväčšie množstvo vývozu, ktoré bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. V tejto súvislosti zahŕňajú dve skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky veľký počet subjektov (päť výrobných subjektov a sedem predajných subjektov) a najmenej štyroch vyvážajúcich výrobcov s rôznymi predajnými kanálmi a zákazníkmi, ako aj veľkým počtom výrobkov. To, či bude spoločnosť zaradená do vzorky po zaradení do vzorky skutočne spolupracovať, je navyše nevyhnutnou, no nie dostatočnou podmienkou na to, aby sa vzala do úvahy pri výbere vzorky podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia. Pokiaľ ide o údajnú prax Komisie vyberať vzorku aspoň troch spoločností, v súlade s vysvetlením v predchádzajúcom texte je potrebné poznamenať, že výber vzorky sa uskutočnil na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý bolo možné v tomto prípade v rámci dostupného času primerane prešetriť. Tvrdenie o rozdieloch v konkurenčnom postavení sa zamietlo, keďže strany nevysvetlili, akým spôsobom by to spochybnilo reprezentatívnosť vzorky, ako ani to, ako by prípadné rozdiely v konkurencii vyriešila tretia spoločnosť zaradená do vzorky.

(35) Spoločnosť YOFC uviedla, že jej zahrnutie do vzorky by pre Komisiu nepredstavovalo záťaž, keďže vzhľadom na pandémiu COVID-19 Komisia nevykonáva overovanie na mieste.

(36) Hoci tím Komisie v tomto prípade nevykonal overovanie na mieste, vykonal krížovú kontrolu vyplnených dotazníkov na diaľku. Krížové kontroly na diaľku neznamenajú, že Komisia počas prešetrovania ušetrila čas. Skôr naopak, keďže príprava na overovanie informácií poskytnutých spoločnosťami na diaľku si vyžaduje viac času. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(37) Spoločnosť YOFC takisto tvrdila, že by mala byť zahrnutá do vzorky, pretože je skúseným výrobcom, ktorý do Únie vyváža vysokokvalitné káble z optických vlákien, a jej výrobný proces je iný ako v prípade iných čínskych výrobcov (spoločnosť je vertikálne integrovaná, pri výrobe káblov z optických vlákien využíva európsku technológiu, má pokročilé technológie, je jedinou národnou jednotkou v oblasti demonštrácie inteligentnej výroby v Číne a pri výrobe optických vlákien dosiahla vysokú mieru automatizácie). Ďalej tvrdila, že jej objem vývozu do Únie bol počas obdobia prešetrovania pomerne veľký. Spoločnosť YOFC navyše uviedla, že jednému z výrobcov z Únie zaradenému do vzorky nepriamo patria akcie spoločnosti YOFC a dvoch dotknutých prepojených podnikov spoločnosti YOFC, takže zahrnutie spoločnosti YOFC do vzorky by Komisii umožnilo získať komplexnejšie vedomosti o štruktúre odvetvia. Rovnako tvrdila, že niektorí jej zákazníci z Únie takisto spolupracujú v rámci prešetrovania ako neprepojení dovozcovia, a preto by zahrnutie spoločnosti YOFC do vzorky mohlo Komisii pomôcť pri overení úplného predajného reťazca z Číny na trh Únie.

(38) Ako sa vysvetľuje v predchádzajúcom texte, vzorka vyvážajúcich výrobcov bola vybraná na základe najväčšieho percentuálneho podielu objemu vývozu z dotknutej krajiny, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. Spoločnosť YOFC nepatrila k dvom najväčším vyvážajúcim výrobcom, ktorí boli vybraní, a preto nebola zaradená do vzorky. Dve skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky sú v každom prípade takisto veľké a skúsené skupiny spoločností, ktoré vyrábajú a predávajú do Únie vysokokvalitné káble z optických vlákien, pričom ich súčasťou sú aj vertikálne integrované subjekty. Žiadna informácia v spise navyše nenasvedčuje tomu, že by bola technológia používaná vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky menej vyspelá ako v prípade iných čínskych vyvážajúcich výrobcov. Spoločnosť YOFC nepredložila žiadne dôkazy, ktoré by tejto skutočnosti odporovali. Navyše to, že jeden výrobca z Únie zaradený do vzorky vlastní akcie vyvážajúceho výrobcu alebo že zákazníci vyvážajúcich výrobcov spolupracujú v rámci prešetrovania, nie je relevantné z hľadiska výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

1.6. Individuálne preskúmanie

(39) Osem čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí zaslali formulár na výber vzorky, informovalo Komisiu o svojom úmysle požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Komisia sprístupnila dotazník online v deň začatia konania. Vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky okrem toho informovala, že pokiaľ chcú byť individuálne preskúmaní, požaduje sa od nich, aby predložili vyplnený dotazník. Vyplnený dotazník predložili dve spoločnosti.

(40) Vzhľadom na zložitosť prešetrovania a zložitú štruktúru vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa Komisia rozhodla, že neudelí individuálne preskúmanie, pretože by to bolo neprimerane zaťažujúce a mohlo by jej to zabrániť v tom, aby prešetrovanie dokončila v predpísaných lehotách.

1.7. Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

(41) Komisia zaslala vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v Číne v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Dotazníky pre výrobcov z Únie, dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov v Číne boli sprístupnené online (9) v deň začatia konania.

(42) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Vzhľadom na vypuknutie pandémie COVID-19 a následné opatrenia prijaté v reakcii na túto pandémiu (ďalej len „oznámenie o COVID-19“) (10) Komisia nemohla vykonať overovanie na mieste v priestoroch spoločností zaradených do vzorky a spolupracujúcich používateľov. Namiesto toho Komisia na diaľku vykonala krížové kontroly informácií, ktoré poskytli prostredníctvom videokonferencie tieto spoločnosti: Výrobcovia z Únie: — Acome S. A. (Francúzsko), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. a jej prepojené spoločnosti (Poľsko, Dánsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Španielsko), — Prysmian S.p.A. a jej prepojené spoločnosti (Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Rumunsko, Slovensko, Španielsko, Švédsko, Taliansko). Dovozcovia: — Cable 77 Danmark ApS (Dánsko), — Connect Com GmbH (Nemecko), — Eku Kabel GmbH (Nemecko), — Har&Ca S.r.l. (Taliansko), — Infraconcepts B.V. (Holandsko). Používatelia: — Deutsche Telekom GmbH (Nemecko). Vyvážajúci výrobcovia v Číne: Skupina FTT: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (ďalej len „FTT“), — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanking (ďalej len „NW“). Skupina ZTT: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nan-tchung (ďalej len „ZT“), — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nan-tchung (ďalej len „ZP“). Prepojený obchodník v Číne: — ZTT International Limited, Nan-tchung. Prepojený obchodník v Hongkongu: — Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong. Prepojení dovozcovia v Únii: — FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Poľsko, — FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Nemecko, — ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Nemecko.

1.8. Neuloženie predbežných opatrení a ďalší postup

(43) Vzhľadom na technickú zložitosť prípadu sa Komisia rozhodla, že neuloží predbežné opatrenia a bude pokračovať v prešetrovaní s cieľom zhromaždiť ďalšie informácie.

(44) Komisia 23. apríla 2021 v súlade s článkom 19a ods. 2 základného nariadenia informovala členské štáty a všetky zainteresované strany, že na dovoz káblov z optických vlákien s pôvodom v Číne sa neuložia žiadne predbežné clá a že prešetrovanie bude pokračovať.

(45) Po zverejnení zámeru Komisie neuložiť predbežné opatrenia boli doručené pripomienky a žiadosti o objasnenie od spoločností Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept a Comel.

(46) Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie so spoločnosťou Cable 77 a s CCCME.

(47) Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. V tejto súvislosti Komisia zaslala spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nezaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky a výrobcom z Únie zaradeným do vzorky dodatočnú žiadosť o informácie zahŕňajúce okrem iného údaje o predaji na základe skupín kontrolných čísiel výrobkov (ďalej len „PCN“), o investíciách a postupoch obstarávania. Komisia tieto odpovede overila v ďalšom kole krížových kontrol na diaľku.

(48) Oficiálne dovozné štatistiky sú vykazované v kilogramoch a číselný znak KN 8544 70 00 obsahuje iné výrobky než dotknutý výrobok. S cieľom získať presnejší obraz o dovoze dotknutého výrobku Komisia preskúmala podrobné informácie od vnútroštátnych colných orgánov o úplnom súbore jednotlivých dovozných transakcií za obdobie od roku 2017 po OP, ako ich nahlásili dovozcovia vo svojich colných vyhláseniach a ako ich vyššie uvedené colné orgány spracovali. Informácie sa týkali dovozu do deviatich členských štátov (Bulharsko, Dánsko, Francúzsko, Holandsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko) a považovali sa za reprezentatívne, keďže zahŕňali 79 % dovozu v posudzovanom období. Podrobná analýza založená na týchto údajoch viedla k ďalej uvedeným záverom.

1.9. Poskytnutie informácií

(49) Komisia 30. júna 2021 informovala všetky zainteresované strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz káblov z optických vlákien s pôvodom v Číne (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky od čínskej vlády, CCCME, oboch čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, všetkých spolupracujúcich neprepojených dovozcov a navrhovateľa. Komisia na základe týchto pripomienok upravila niektoré úvahy, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo, a 2. septembra 2021 o tom informovala všetky zainteresované strany (ďalej len „dodatočné konečné poskytnutie informácií“).

(50) Zainteresovaným stranám sa po konečnom poskytnutí informácií a dodatočnom konečnom poskytnutí informácií poskytla možnosť vypočutia podľa ustanovení uvedených v bode 5.7 oznámenia o začatí konania. Uskutočnilo sa vypočutie oboch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, CCCME a jedného dovozcu (Cable 77).

1.10. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

(51) Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(52) Dotknutým výrobkom sú jednovidové káble z optických vlákien, vyrobené z jedného alebo viacerých jednotlivo oplášťovaných vlákien, s ochranným plášťom, tiež obsahujúce elektrické vodiče, s pôvodom v Číne, v súčasnosti patriace pod číselný znak KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (ďalej len „dotknutý výrobok“).

(53) Tieto výrobky sú vylúčené: i) káble, v ktorých sú všetky optické vlákna jednotlivo vybavené prípojkami na jednom konci alebo na oboch koncoch, a ii) káble na podmorské použitie. Káble na podmorské použitie sú káble z optických vlákien izolované plastom obsahujúce medený alebo hliníkový vodič, v ktorých sa vlákna nachádzajú v kovovom module, resp. moduloch.

(54) Káble z optických vlákien sa používajú ako optické prenosové médium v telekomunikačných sieťach v diaľkových, metropolitných a prístupových sieťach.

2.2. Podobný výrobok

(55) Z prešetrovania vyplynulo, že rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky: — dotknutý výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutej krajiny a — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(56) Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(57) Skupina ZTT žiadala, aby sa z prešetrovania vylúčilo kombinované zemné lano (optical ground wire, ďalej len „OPGW“) a optický fázový vodič (optical phase conductor, ďalej len „OPPC“). Tvrdila, že hoci tieto káble patria do definície výrobku, majú odlišné fyzické vlastnosti a použitie (t. j. prenos elektrickej energie), podliehajú rozdielnym technickým normám, vyrábajú sa pomocou rozdielnych surovín a v rámci rozdielnych výrobných procesov a predávajú sa na oddelených trhoch. Navyše tvrdili, že káble OPGW a OPPC predstavujú iba malú časť predaja do Únie. Skupina ZTT takisto požadovala, aby sa v prípade, že Komisia usúdi, že káble OPGW a OPPC patria do vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania, v prešetrovaní zohľadnili faktory osobitných vlastností, osobitného konečného použitia alebo trhového segmentu týchto výrobkov.

(58) Skupina ZTT vo svojich pripomienkach v nadväznosti na konečné poskytnutie informácií zopakovala svoje tvrdenia o vylúčení káblov OPGW a OPPC z prešetrovania a tvrdila, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky počas obdobia prešetrovania nepredávali druhy výrobkov, ktoré predáva skupina ZTT.

(59) Káble OPGW a OPPC sa týkajú prenosu údajov a majú rovnaké základné vlastnosti ako iné káble z optických vlákien vrátane toho, že: i) obsahujú optické vlákna; ii) priemer potiahnutých optických vlákien je v rovnakom rozpätí; iii) počet vlákien je takisto v rovnakom rozpätí; iv) počet vlákien na modul je takisto rovnaký a v) konštrukcia jadra kábla je rovnaká. Skutočnosť, že káble OPGW a OPPC prenášajú elektrickú energiu a majú určité vlastnosti (ako sú elektrické vlastnosti, neexistencia požiadavky na odolnosť voči horeniu, požiadavka na vysokú pevnosť v ťahu atď.), na tom nič nemení.

(60) Okrem toho, rôznym technickým špecifikáciám a normám do istej miery podliehajú všetky druhy káblov. Pokiaľ ide o suroviny, skutočnosť, že jeden materiál používaný na výrobu jednej zložky káblov z optických vlákien sa môže pri jednotlivých druhoch káblov líšiť, nie je relevantná – na výrobu všetkých druhov káblov z optických vlákien sa používajú optické vlákna. Pokiaľ ide o výrobné procesy, prešetrovaním sa zistilo, že určité osobitne chránené dizajny štandardných optických káblov majú okolo plášťa vrstvu oceľového drôtu a že tieto káble sa vyrábajú na rovnakých strojoch ako OPGW. Výroba panciera káblov OPGW a OPPC sa navyše vzťahovala iba na jednu fázu výroby týchto káblov a neodôvodňovala ich vylúčenie z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania. Okrem toho skutočnosť, že predaj káblov OPGW a OPPC predstavoval počas obdobia prešetrovania menšiu časť predaja do Únie, nie je z hľadiska posúdenia tvrdenia relevantná. Napokon skutočnosť, že konkrétne PCN predávané skupinou ZTT počas OP nepredávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, nemení nič na tom, že výrobné odvetvie Únie vyrába káble OPGW a OPPC a konkuruje tak čínskym vývozcom.

(61) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že káble OPGW a OPPC sa majú považovať za druh káblov z optických vlákien, ktoré majú rovnaké základné fyzické, technické a chemické vlastnosti ako ostatné káble z optických vlákien, na ktoré sa vzťahuje definícia dotknutého výrobku, a preto v prípade týchto výrobkov nie je potrebná samostatná analýza. Káble OPGW a OPPC sú v skutočnosti káble z optických vlákien, pretože ich súčasťou sú optické vlákna, konštrukcia jadra kábla je rovnaká a sú určené na použitie na prenos údajov. Kontrolné čísla výrobku, ktoré Komisia použila pri výpočte dumpingových rozpätí a rozpätí ujmy, navyše riadne identifikujú káble OPGW a OPPC a primerane Komisii umožňujú vykonať spravodlivé porovnanie cien výrobcov z Únie a čínskych výrobcov. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(62) Skupina ZTT takisto navrhla štyri metódy na riešenie možných problémov s obchádzaním a na predchádzanie týmto problémom v prípade, že by boli káble OPGW a OPPC vylúčené z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania, ako je i) vizuálna prehliadka a kontrola dokladov colnými úradníkmi; ii) systém certifikácie; iii) colný režim kontroly konečného použitia a iv) systém monitorovania. Keďže sa dospelo k záveru, že káble OPGW a OPPC sú predmetom prešetrovania, nebolo potrebné zaoberať sa navrhovanými metódami na predchádzanie obchádzaniu.

3. DUMPING

3.1. Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(63) Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, pokiaľ ide o Čínu, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie vyvážajúcich výrobcov z tejto krajiny so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

(64) Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí konania všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o vstupoch používaných na výrobu káblov z optických vlákien. Príslušné informácie predložilo dvadsaťpäť čínskych vyvážajúcich výrobcov.

(65) Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na prešetrovanie týkajúce sa údajných výrazných deformácií, zaslala dotazník čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda neposkytla žiadnu odpoveď na žiadosť o informácie. Komisia následne informovala čínsku vládu, že na stanovenie existencie výrazných deformácií v Číne použije dostupné skutočnosti v zmysle článku 18 základného nariadenia.

(66) Podanie týkajúce sa uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia doručila v lehote čínska vláda a CCCME.

(67) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia „[n]ormálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

(68) Ale podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „[a]k sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“ a „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

(69) Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády, ako sa uvádza v odôvodnení 65, bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.1.1. Existencia výrazných deformácií

3.1.1.1. Úvod

(70) V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa vymedzuje, že „[v]ýrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov: — príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny, — prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov, — diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu, — neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva, — deformácia mzdových nákladov, — prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu“.

(71) Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) okrem iného zohľadní nevyčerpávajúci zoznam prvkov v prvom uvedenom ustanovení. Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej dotknutý výrobok. Keďže tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté skutkové okolnosti možno navyše použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak základné prvky jej hospodárskeho a administratívneho nastavenia dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

(72) V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „[a]k má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

(73) Komisia podľa uvedeného ustanovenia vydala správu o krajine týkajúcu sa ČĽR (ďalej len „správa“) (11), v ktorej zhromaždila informácie o existencii značného zasahovania vlády na mnohých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (napr. chemický priemysel). Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy, ktoré v čase začatia prešetrovania obsahoval vyšetrovací spis, ktorého súčasťou bola správa.

(74) V podnete boli poskytnuté dodatočné dôkazy o výrazných deformáciách v odvetví káblov z optických vlákien v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b), ktoré dopĺňajú správu. Navrhovateľ poskytol dôkazy o tom, že výrobu a predaj dotknutého výrobku ovplyvňujú (aspoň potenciálne) deformácie uvedené v správe, a to najmä vysoká úroveň zasahovania štátu v hodnotovom reťazci káblov z optických vlákien, t. j. v odvetví káblov z optických vlákien a v odvetviach súvisiacich s výrobou káblov z optických vlákien, najmä v odvetviach vstupov a výrobných faktorov.

(75) Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov, predovšetkým z čínskych právnych predpisov, zo zverejnených oficiálnych čínskych politických dokumentov, zo správ, ktoré vydali medzinárodné organizácie, a zo štúdií, resp. článkov renomovaných akademických pracovníkov, ktoré sú osobitne uvedené v správe. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane dotknutého výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa zistili aj v jej predchádzajúcich prešetrovaniach v tejto súvislosti.

3.1.1.2. Výrazné deformácie s vplyvom na ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR

(76) Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v ČĽR. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (12). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom v právnom poriadku sa povoľuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (13).

(77) Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“ bola doplnená nová, druhá veta, ktorá znie takto: „[n]ajurčujúcejším prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny“ (14). Je to názorný príklad nespochybniteľnej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v ČĽR. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

(78) Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (15). Intervenčné hospodárske nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, pričom zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania, finančný systém a iné prostriedky, prostredníctvom ktorých štát pôsobí na trhu a ovplyvňuje ho, ako sú verejné investície a obstarávanie.

(79) Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa ciele majú dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, ktoré boli zvyčajným prvkom aj v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.1.1.5 ďalej) (16).

(80) Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém ČĽR ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.1.1.8 ďalej) (17). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako sú akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (18).

(81) Po tretie, pokiaľ ide o použitie rôznych štátnych a regulačných nástrojov, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než hospodárska efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (19). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (20).

(82) Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (21).

3.1.1.3. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

(83) Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

(84) Čínska vláda a Komunistická strana Číny si udržiavajú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch, a to najmä v štátom vlastnených podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne stanovuje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými štátom vlastnenými podnikmi, ale prisvojuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. To sa zvyčajne uskutočňuje prostredníctvom rotácie kádrov medzi orgánmi štátnej správy a štátom vlastnenými podnikmi, prostredníctvom pôsobenia členov strany vo výkonných orgánoch štátom vlastnených podnikov a prítomnosti straníckych buniek v spoločnostiach (pozri aj oddiel 3.1.1.4), ako aj prostredníctvom formovania podnikovej štruktúry v sektore štátom vlastnených podnikov (22). Výmenou za to majú štátom vlastnené podniky osobitné postavenie v rámci čínskeho hospodárstva a s tým sú spojené viaceré hospodárske výhody, najmä ochrana pred konkurenciou a prednostný prístup k príslušným vstupom vrátane financovania (23). Prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví káblov z optických vlákien alebo jej vplyvu na tieto podniky, sa podrobnejšie rozoberajú v oddieloch 3.1.1.4 a 3.1.1.5.

(85) Konkrétne v hodnotovom reťazci káblov z optických vlákien čínska vláda vlastní podiely v mnohých spoločnostiach, pričom viaceré z nich aj ovláda.

(86) Komisia zistila, že aspoň jeden popredný výrobca káblov z optických vlákien, a to spoločnosť FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (ďalej len „FTT“) (24), uznáva, že ho úplne ovláda Komisia pre správu aktív vo vlastníctve štátu a dohľad nad nimi (ďalej len „SASAC“, z angl. State-owned Assets Supervision and Administration Commission) (25), teda štátny subjekt. Zatiaľ čo je spoločnosť FTT ovládaná štátom, je aj väčšinovým vlastníkom iných výrobcov káblov z optických vlákien, ako sú spoločnosti Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment a Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Zistilo sa, že spoločnosť FTT ovláda aj ďalšieho výrobcu káblov z optických vlákien, a to spoločnosť Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication, ktorá je teda takisto ovládaná štátom.

(87) Čínska vláda okrem priamo ovládaných spoločností ovplyvňuje aj súkromné spoločnosti v ČĽR. Ako počas prešetrovania potvrdil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, zistilo sa tiež, že štátu priamo alebo nepriamo (napr. prostredníctvom rôznych subjektov prepojených so štátom, ako je Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, Agricultural Bank of China, China Development Bank, Changshu City Development Investment Co. alebo Shanghai Financial Development Investment Fund) patria podiely v početných spoločnostiach vyrábajúcich káble z optických vlákien. Treba poznamenať, že medzi nimi vyniká spoločnosť Yangtze Optical Fiber and Cable (ďalej len „YOFC“), keďže štátom kontrolovaní investori vlastnia 39 % spoločnosti (26). Táto spoločnosť je veľkým domácim výrobcom dotknutého výrobku, ako aj jeho veľkým vývozcom do EÚ.

(88) Pokiaľ ide o súkromných výrobcov káblov z optických vlákien, Komisia takisto zistila, že v prípade najmenej dvoch z nich, konkrétne spoločností Jiangsu Zhongtian Technology (ďalej len „ZTT“) (27) a Hengtong Group, boli ovládajúci (súkromní) akcionári prepojení s Komunistickou stranou Číny a patrili im funkcie v strane (pozri odôvodnenie 104).

(89) Pokiaľ ide o poskytovateľov vstupov na výrobu káblov z optických vlákien, jednou zo surovín na ich výrobu je priadza z aramidov. Pokiaľ ide o túto surovinu, Komisia zistila značné zasahovanie štátu aj v odvetví aramidov. Spoločnosť Yantai Tayho Advanced Materials (ďalej len „YTAM“) je jedným z kľúčových výrobcov vlákien z aramidov v ČĽR (28). Ovládajúcim akcionárom spoločnosti YTAM je spoločnosť Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), ktorú v plnej miere vlastní SASAC v meste Jen-tchaj (30), v dôsledku čoho je spoločnosť YTAM pod úplnou kontrolou štátnych orgánov. Ďalšími významnými výrobcami vlákien z aramidov v ČĽR je spoločnosť Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (dcérska spoločnosť štátom vlastnenej spoločnosti Sinopec Group (32)) alebo štátom vlastnený podnik Sinochem (33).

(90) Na výrobu káblov z optických vlákien sa používajú aj chemické vstupy, ako je nízkohustotný, strednohustotný alebo vysokohustotný polyetylén alebo polybutyléntereftalát. Tieto látky sú chemické zlúčeniny, ktoré sa získavajú v chemických procesoch. Rôzne chemické zlúčeniny sa používajú aj na výrobu preformy, z ktorej sa vytvára optické vlákno. Výrobcovia týchto vstupov sa teda takisto môžu považovať za účastníkov v čínskom chemickom odvetví. Pokiaľ ide o toto odvetvie, Komisia zistila, že podľa čínskych štatistík predstavovali v roku 2015 štátom vlastnené podniky 52 % všetkých aktív chemických spoločností (34). Štátom vlastnené podniky, najmä veľké centrálne podniky, tradične zohrávajú dominantnú úlohu v chemickom priemysle ČĽR, keďže majú oligopolné postavenie na dodávateľskom/surovinovom trhu, ľahký prístup k vládou prideľovaným zdrojom (finančné prostriedky, úvery, pozemky atď.) a silný vplyv na rozhodovanie vlády. V tejto súvislosti Komisia konkrétne zistila, že určití kľúčoví výrobcovia vysokohustotného polyetylénu v ČĽR, ako sú spoločnosti PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation a China National Offshore Oil Corporation (35), sú štátom vlastnené podniky.

(91) Okrem toho sa pri výrobe káblov z optických vlákien používajú určité oceľové suroviny, ako sú určité druhy oceľových drôtov alebo pásovej ocele. V tejto súvislosti v oceliarskom odvetví pretrváva značná miera vlastníctva čínskej vlády. Hoci je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí sa umiestnili v prvej desiatke najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (36). Zatiaľ čo podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda si v tom istom roku stanovila cieľ do roku 2025 konsolidovať 60 až 70 % výroby železa a ocele do približne desiatich veľkých podnikov (37). Čínska vláda zopakovala tento úmysel v apríli 2019, keď oznámila vydanie usmernení o konsolidácii oceliarskeho odvetvia (38). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré dosahujú horšie výsledky (39). Príkladom nedávnej fúzie sú výrobcovia ocele Baosteel Group Corp. a Wuhan Iron & Steel Group Corp. v roku 2016, vďaka ktorej vznikol druhý najväčší výrobca ocele na svete (40). Hlavní výrobcovia nehrdzavejúcej ocele sú vo vlastníctve štátu, napríklad Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel a Tangshan.

(92) Vzhľadom na značnú úroveň zasahovania vlády do odvetví vstupov v rámci trhu s káblami z optických vlákien (napr. do oceliarskeho odvetvia, do hodnotových reťazcov v chemickom odvetví alebo prostredníctvom štátneho ovládania určitých popredných podnikov vyrábajúcich aramidy) v spojení so skutočnosťou, že, ako zistila Komisia, niektorých výrobcov káblov z optických vlákien priamo alebo nepriamo vlastní alebo ovláda štát alebo na nich má štát vplyv (napríklad prostredníctvom pôsobenia Komunistickej strany Číny v podniku), spoliehajú sa na jeho podporu a v niektorých prípadoch realizujú ideológiu Komunistickej strany Číny, štátom vlastnení alebo štátom ovládaní výrobcovia, ako ani súkromní výrobcovia káblov z optických vlákien nemôžu pôsobiť v trhových podmienkach. Verejné aj súkromné podniky, ktoré pôsobia v oblasti výroby káblov z optických vlákien a vstupov používaných pri ich výrobe, takisto priamo alebo nepriamo podliehajú politickému dohľadu a usmerňovaniu, ako sa uvádza ďalej v oddiele 3.1.1.5.

3.1.1.4. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

(93) Popri kontrole, ktorú má čínska vláda nad hospodárstvom prostredníctvom vlastníctva štátom vlastnených podnikov a iných nástrojov, je schopná zasahovať aj do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv (41), bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch (a to štátnych, ako aj súkromných) sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany (42)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli „patriotizmus“ na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (43). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (44). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov káblov z optických vlákien a dodávateľov ich vstupov.

(94) Okrem toho bol 15. septembra 2020 uverejnený dokument s názvom Usmernenia generálneho sekretariátu Ústredného výboru Komunistickej strany Číny k zintenzívneniu práce jednotného frontu v súkromnom sektore pre novú éru (45), v ktorom sa ešte viac rozšírila úloha výborov strany v súkromných podnikoch. V oddiele II.4 usmernení sa uvádza: „[m]usíme zvýšiť celkovú kapacitu strany pri riadení práce jednotného frontu v súkromnom sektore a efektívne zintenzívniť prácu v tejto oblasti“; v oddiele III.6 sa uvádza: „[m]usíme ešte viac zintenzívniť budovanie strany v súkromných podnikoch a zabezpečiť, aby stranícke bunky efektívne plnili svoju úlohu pevnosti a členovia strany svoje povinnosti v oblasti predvoja a priekopníctva.“ V usmerneniach sa teda zdôrazňuje úloha Komunistickej strany Číny v spoločnostiach a iných subjektoch súkromného sektora a ich cieľom je túto úlohu posilniť (46).

(95) Nasledujúce príklady ilustrujú opísaný trend rastúcej miery zasahovania čínskej vlády do odvetvia káblov z optických vlákien.

(96) Ako už bolo uvedené, určitý počet výrobcov káblov z optických vlákien vlastní alebo ovláda štát, čo mu umožňuje bez obmedzení zasahovať do cien a nákladov. Toto zasahovanie sa zhoršuje aj intenzívnym pôsobením a vplyvom Komunistickej strany Číny v týchto spoločnostiach.

(97) Komisia napríklad zistila, že spoločnosť China Information and Communication Technology Group, ku ktorej patrí vyvážajúci výrobca FTT, na svojom webovom sídle uvádza: „Podriadenie vedúcej úlohe strany a podpora budovania strany sú ,jadrom‘ a ,dušou‘ štátom vlastnených podnikov. Výbor strany v spoločnosti China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. (China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.) od jej založenia v plnej miere realizoval myšlienky 18. národného kongresu, 19. národného kongresu, predchádzajúcich plenárnych schôdzí strany, ako aj myšlienky Národnej konferencie o budovaní strany v štátom vlastnených podnikoch a zabezpečuje, aby sa pri budovaní strany, ako aj v rámci všetkých aspektov práce podniku dodržiavala teória novej éry socializmu charakteristického pre Čínu generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga. Ide o zavedenie ,štyroch vedomí‘, posilnenie ,štyroch presvedčení‘, rozhodné dosahovanie ,dvoch záruk‘, dôslednú realizáciu všeobecných požiadaviek budovania strany v novej ére, venovanie veľkej pozornosti hlavným povinnostiam riadenia strany a úplné zapojenie výboru strany v skupine do správy a riadenia spoločnosti, aby ju viedol, ,poskytoval usmernenia, zaisťoval celkové riadenie a zabezpečoval vykonávanie‘, ako aj neustálu podporu ,dvojitej integrácie a dvojitej podpory‘ budovania strany pri výrobnej a podnikovej práci.“ (47)

(98) Komisia takisto konštatovala, že činnosti budovania strany sa vzťahujú na celé priemyselné zóny, ako sa uvádza na webovom sídle zóny Wuhan Eastlake High-Tech Development: „Oznámenie o mestskej konferencii o práci na budovaní strany v štátom vlastnených podnikoch a práci sekretariátu okresného (pracovného) výboru strany na miestnom budovaní strany a správy o všeobecnom duchu konferencie: V spoločnosti Fiberhome Communications Group sa 7. mája 2019 konala miestna konferencia na podporu práce na budovaní strany v štátom vlastnených podnikoch v zóne Donghu High-tech Zone. Na zasadnutí sa zúčastnilo takmer 30 osôb, ku ktorým patril zástupca riaditeľa oddelenia organizácie pracovného výboru strany v zóne Donghu High-tech Zone Wan Ling a ďalší súdruhovia, ako aj osoby zodpovedné za riadenie a vedenie práce na budovaní strany v štátom vlastnených podnikoch, ktoré ústredne a priamo riadi okres.“ (48) Zóna Donghu High-tech Zone (alebo Wuhan East Lake High-Tech Development Zone) sa často nazýva „Optics Valley“ (49), keďže sa zameriava na výrobu optoelektroniky vrátane káblov z optických vlákien.

(99) Treba poznamenať, že činnosti uvedené v predchádzajúcom odôvodnení sa týkajú spoločnosti Fiberhome Group, ktorá je materskou spoločnosťou spoločnosti FTT. Na webovom sídle spoločnosti sa ako jeden z kľúčových prvkov jej vzťahu s čínskou vládou uvádza „podpora vládnych politík“ (50). Spoločnosť Fiberhome je navyše z hľadiska činností budovania strany v spoločnosti zobrazovaná ako vzor pre iné podniky: „Spoločnosť Optics Valley Construction Company 17. mája usporiadala študijnú návštevu v spoločnosti Fiberhome Technology Group pre kádre a zamestnancov, počas ktorej navštívili výstavu vedeckých a technologických úspechov, vypočuli si odborné prednášky a sledovali kontrolnú prehliadku generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga, aby si pripomenuli myšlienku dôležitého príhovoru generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga počas jeho kontroly v provincii Chu-pej […] Súdruh Hua Xiaodong, vedúci kancelárie riaditeľa spoločnosti Fiberhome Communications, sa sústredil na miestne budovanie strany v spoločnosti Fiberhome Technology Group, inovatívne opatrenia na budovanie strany a výsledky budovania strany online […] Generálny riaditeľ spoločnosti súdruh Zhou Aiqiang zdôraznil, že kádre a zamestnanci spoločnosti musia spájať štúdium a realizáciu myšlienok dôležitých príhovorov generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga s myšlienkou zóny pre moderné technológie a podporovať dosahovanie vysokokvalitného rozvoja oblasti Optics Valley.“ (51) Ako vyplýva z uvedeného výňatku, činnosti budovania strany majú byť úzko prepojené s podnikateľským rozvojom oblasti Optics Valley.

(100) Ako sa zdôrazňuje v odôvodnení 94, čínska vláda ďalej rozširuje aj úlohu Komunistickej strany Číny v súkromnom sektore, čím ešte viac zvyšuje jej schopnosť kontrolovať rozhodnutia a prevádzku súkromných spoločností a zasahovať do nich. Komisia našla v prípade súkromných výrobcov káblov z optických vlákien početné dôkazy o tomto zasahovaní.

(101) Spoločnosť ZTT sa chváli záujmom Komunistickej strany Číny a orgánov o podnik: „Spoločnosť ZTT svojím prierezovým rozvojom získala pozornosť Komunistickej strany a vedúcich predstaviteľov štátu. Ústrední, provinční a obecní vedúci predstavitelia sa zúčastnili na kontrolnej návšteve v spoločnosti ZTT, schválili jej prácu a vyjadrili jej podporu.“ (52) Na webovom sídle spoločnosti sa navyše opisujú jej činnosti a úspechy týkajúce sa budovania strany, ako aj interakcie s Komunistickou stranou Číny a orgánmi v tejto súvislosti. Spoločnosť napríklad opisuje kontrolu práce spoločnosti na budovaní strany, ktorú vykonali provinční a obecní stranícki a štátni vedúci predstavitelia: „Xue Jiping [tajomník výboru strany a predseda spoločnosti ZTT] uviedol, že spoločnosť Zhongtian Technology je kľúčovým výrobným podnikom v meste Nan-tchung a že súčasný vývoj nemožno oddeliť od starostlivosti a podpory výborov strany a štátnych predstaviteľov na všetkých úrovniach, ako aj že výbor strany v spoločnosti Zhongtian Technology Group pod vedením vyššej straníckej organizácie starostlivo pripravil pôdu s cieľom napomáhať vzájomnej podpore, spoločnému pokroku a prospechu pre budovanie strany, ako aj rozvoj podniku. Zdôraznil dva osobitné postupy, ktoré spoločnosť Zhongtian Technology zhrnula a vytvorila pod vedením straníckej vlajky. Prvým je systém práce pokrokových duchovných interných inžinierov. […] Druhým je moderná banka v oblasti duševného vlastníctva, ktorá zlepšuje kľúčovú konkurencieschopnosť podniku prostredníctvom začlenenia hlavných iniciatív členov strany, skutočne transformuje výhody budovania strany na výhody rozvoja a premieňa múdrosť strany a ľudu na rozvojovú efektívnosť.“ (53) Spoločnosť takisto zdôrazňuje dôležitosť svojich činností súvisiacich so stranou a význam ich začlenenia do fungovania podniku: „Výbor strany v spoločnosti Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. získal čestný titul ,modernej miestnej straníckej organizácie v provincii Ťiang-su‘ a stal sa jediným podnikom v oblasti Nan-tchung, ktorému bola preukázaná takáto pocta. V posledných rokoch sa výbor strany v spoločnosti Zhongtian Technology pod vedením Xueho Jipinga, národného vzorového pracovníka, tajomníka strany a predsedu predstavenstva, vždy držal vedúcej ideológie, podľa ktorej je potrebné ,sústrediť sa na budovanie strany na základe rozvoja a podporovať rozvoj prostredníctvom budovania strany‘, a aktívne skúmal štandardizované a integrované modely budovania strany, pričom sa zameriaval na začlenenie práce na budovaní strany do výroby a podnikania spoločnosti, podrobného riadenia a rozvoja kultúry.“ (54)

(102) Komisia takisto dospela k zisteniam o vplyve Komunistickej strany Číny na ďalšieho výrobcu káblov z optických vlákien s významnou domácou výrobou a významným vývozom dotknutého výrobku do EÚ, ktorým je spoločnosť Hengtong Group. Hoci je spoločnosť súkromná, uverejňuje opisy úlohy a vplyvu Komunistickej strany Číny, členstva v tejto strane a výboroch strany v rámci spoločnosti, ako aj toho, ako spoločnosť vo svojich činnostiach dodržiava štátne stratégie: „Bez politiky reforiem a otvárania by dnes spoločnosť Hengtong neexistovala; pokiaľ ide o vývoj spoločnosti Hengtong v budúcnosti, vlajka strany musí v podniku viať vysoko. Tajomník výboru strany a predseda predstavenstva spoločnosti Hengtong Group Cui Genliang uviedol, že výbor strany v spoločnosti Hengtong Group nikdy nezabudol na svoj pôvodný zámer, vždy pamätal na svoje poslanie a bude naďalej podporovať ,červený motor‘ budovania strany, uvoľňovať prudko rastúcu silu novej etapy rozvoja podniku a usilovať sa odpovedať na otázky éry vysokokvalitného rozvoja. […] Prostredníctvom systému ,jednej osoby na dve miesta‘, ktorý umožňuje, aby bola rovnaká osoba tajomníkom strany a vedúcim predstaviteľom spoločnosti, sú funkcie všetkých 32 súčasných tajomníkov straníckych organizácií v spoločnosti Hengtong Group obsadené generálnymi riaditeľmi jednotlivých spoločností a účinnosť práce na budovaní strany je súčasťou celkového posúdenia dcérskych spoločností. […] Výbor strany v skupine [Hengtong] každé dva roky organizuje seminár o budovaní strany s cieľom vytvoriť plán práce skupiny na budovaní strany predstavujúci ,predpísané opatrenia‘ v rámci ročnej práce jednotlivých straníckych organizácií, pričom každá stranícka organizácia si vyberie inovatívne ,voliteľné opatrenia‘ s cieľom podporovať podnikovú organizáciu pri pochopení cieľa podobného ,pevnosti‘ a vytvorení ,bojového tímu‘ skupiny na budovanie strany, zabezpečiť, aby sa zamestnanci, ktorí sú členmi strany, sústredili na hlavné ocenenia, vytvoriť ,špeciálne jednotky‘ skupiny na budovanie strany a vytvoriť paradigmu budovania strany v skupine spočívajúcu v ,strategických výboroch strany, pevných straníckych organizáciách a hlavných členoch strany […] Rozvoj podniku je neoddeliteľný od správneho vedenia strany. Vždy musíme byť vďační a prevziať zodpovednosť a zároveň naďalej vychádzať zo spoločnosti.‘ Výbor strany v spoločnosti Hengtong Group si stanovil významnú úlohu dôsledne dodržiavať národnú stratégiu rozvoja a považuje prácu na budovaní strany za spôsob dosiahnutia dôkladnej integrácie podnikového rozvoja a národnej stratégie a využitia významných príležitostí na rast a posilnenie.“ (55)

(103) Komisia ďalej zistila, že súkromná spoločnosť YOFC je takisto pod vplyvom štátu, najmä prostredníctvom úlohy Komunistickej strany Číny vo fungovaní spoločnosti. Na webovom sídle spoločnosti sa uvádzajú informácie o takejto interakcii v rámci opisu podujatia zameraného na oslavu 97. výročia založenia Komunistickej strany Číny: „Súdruh Ma Jie, tajomník výboru strany a predseda v spoločnosti YOFC, na schôdzi predniesol dôležitú správu. Tajomník Ma Jie komplexne zhrnul prácu spoločnosti na budovaní strany a prevádzkové podmienky počas minulého roka a predložil pracovné požiadavky do budúcnosti. Poukázal na tieto skutočnosti: V minulom roku výbor strany v spoločnosti pod správnym vedením organizácií na vyššej úrovni v súlade s celkovým nasadením a požiadavkami pracovného výboru strany v zóne Donghu High-tech Zone starostlivo študoval a realizoval myšlienku 19. národného kongresu Komunistickej strany Číny a sústredil sa na celkový rozvoj spoločnosti YOFC. […] Tajomník Ma Jie v správe analyzoval aj problémy, ktorým spoločnosť YOFC čelila v roku 2018, a žiadal všetkých členov strany, aby účinne vykonávali päť strategických opatrení spoločnosti na zrýchlenie jej transformácie a rozvoja. […] Požadoval: ,[…] V súlade s myšlienkou správy z 19. národného kongresu Komunistickej strany Číny a berúc 30. výročie spoločnosti YOFC ako príležitosť zabezpečíme nové príspevky k úplne novej budúcnosti spoločnosti a dosiahneme nové úspechy‘“ (56). O rok neskôr pri príležitosti 98. výročia Komunistickej strany Číny spoločnosť YOFC takisto uviedla, že v roku 2019 „bol výboru strany v spoločnosti YOFC udelený čestný titul ,modernej straníckej organizácie‘ zóny Donghu High-tech Zone“. Počas podujatia predseda a tajomník Ma Jie „vyzval všetkých členov strany, aby držali vztýčenú veľkolepú vlajku socializmu charakteristického pre Čínu a pevne zaviedli ,štyri vedomia‘, posilnili ,štyri presvedčenia‘, uskutočňovali ,dve záruky‘, učili sa z príkladov, brali vyspelých ako referenciu, starostlivo si plnili svoje povinnosti, dedili a odovzdávali priekopníckeho a inovatívneho ducha revolucionárov a vyspelých vzorov staršej generácie, úplne zapojili miestne stranícke organizácie ako bojové pevnosti a priekopníckych a príkladných členov strany, usilovali sa o úplné splnenie podnikových cieľov spoločnosti YOFC na rok 2019 a venovali mimoriadne úspechy ako dar k 98. výročiu založenia Komunistickej strany Číny a 70. výročiu založenia Čínskej ľudovej republiky!“ (57)

(104) Štruktúry Komunistickej strany Číny sa takisto personálne prekrývajú s podnikovými riadiacimi orgánmi v prípade viacerých popredných výrobcov káblov z optických vlákien. Komisia zistila, že predseda a ovládajúci akcionár spoločnosti ZTT Xue Jiping je člen Komunistickej strany Číny a tajomník výboru strany (58). Pokiaľ ide o ďalšieho významného výrobcu káblov z optických vlákien spoločnosť FTT, predseda predstavenstva Lu Guoqing je člen Komunistickej strany Číny (59), zatiaľ čo ďalší dvaja iní vrcholní riadiaci pracovníci sú tajomníkom a zástupcom tajomníka výboru strany (60). Ako už takisto bolo dokázané v odôvodnení 102, Cui Genliang, ovládajúci akcionár súkromného výrobcu káblov z optických vlákien Hengtong Group, nie je len predsedom predstavenstva, ale aj tajomníkom výboru strany. Ako zástupca sa zvykol zúčastňovať aj na 12. a 13. Celočínskom zhromaždení ľudových zástupcov (61). Ako sa navyše konštatuje v odôvodnení 103, predseda predstavenstva spoločnosti YOFC Ma Jie zastáva funkciu tajomníka výboru strany a je členom Komunistickej strany Číny (62).

(105) Na trh má takisto dodatočný rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.1.1.8 ďalej), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (63). Prítomnosť štátu vo firmách vrátane štátom vlastnených podnikov v odvetví káblov z optických vlákien a iných súvisiacich odvetviach (napr. finančný sektor a odvetvia vstupov) preto umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

3.1.1.5. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

(106) Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, v rámci ktorého sa stanovujú priority a predpisujú ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať. Príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a vzťahujú sa prakticky na všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR vedie k tomu, že zdroje sú prideľované odvetviam, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (64).

(107) Vybavenie v oblasti káblov z optických vlákien čínska vláda považuje za kľúčový výrobok, ako sa uvádza vo verejných politických dokumentoch a zoznamoch (65). Takáto kategorizácia je veľmi dôležitá, pretože vďaka nej sa na dané odvetvia vzťahujú rôzne osobitné politiky a podporné opatrenia určené na stimuláciu rozvoja v jednotlivých odvetviach (66). Keďže sú káble z optických vlákien kľúčovou zložkou infraštruktúry internetových sietí, zohrávajú zásadnú úlohu pri zavádzaní optických sietí a širokopásmového internetu. Rozvoj širokopásmového internetu v ČĽR usmerňujú a riadia početné plány, smernice a iné dokumenty, ktoré sa vydávajú na národnej, regionálnej a obecnej úrovni a sú vzájomne prepojené. K príkladom takýchto kľúčových politických dokumentov na ústrednej úrovni patria: 13. päťročný plán pre hospodársky a sociálny rozvoj Čínskej ľudovej republiky (2016 – 2020) (67) a súvisiaci 13. päťročný plán pre strategické rozvíjajúce sa odvetvia (68), plán „Made in China 2025“ (69), plán „Internet Plus“ (70), stratégia „Broadband China“ (71), usmerňujúce stanoviská generálneho sekretariátu štátnej rady k urýchleniu budovania vysokorýchlostnej širokopásmovej siete a presadzovaniu nižších taríf za rýchlejšie internetové pripojenie (72) alebo trojročný akčný plán pre projekty budovania významnej informačnej infraštruktúry (73). Tieto ústredné politické opatrenia sa prejavujú a pokračujú aj na nižšej úrovni, napríklad v akčnom pláne provincie Kuang-tung o pláne „Internet Plus“ (2015 – 2020) (74). V súvislosti s tým môžu plánovacie dokumenty, ktoré sa týkajú iných odvetví, vydané na nižšej ako ústrednej úrovni vytvoriť prepojenie s rozvojom internetu z hľadiska politického usmernenia, a najmä s vykonávaním plánu „Internet Plus“, ako je to v prípade 13. päťročného plánu v petrochemickej oblasti provincie Che-pej (75).

(108) Uvedené politiky predstavujú základ štátnej orientácie na rozvoj optických sietí a optickej infraštruktúry, ako aj trhu s káblami z optických vlákien a súvisiacej štátnej podpory. Vykonávanie uvedených politík navyše úzko súvisí aj s vykonávaním nadradených politík a je ním podporované, pričom k týmto politikám patrí napríklad rozvoj informačného odvetvia (príslušný dokument: Príručka k rozvoju informačného odvetvia ministerstva priemyslu a informačných technológií a NDRC), odvetvia veľkých dát (big data) [príslušný dokument: Plán rozvoja odvetvia veľkých dát (2016 – 2020) ministerstva priemyslu a informačných technológií], cloud computingu [príslušný dokument: Trojročný akčný plán pre rozvoj cloud computingu (2017 – 2019) ministerstva priemyslu a informačných technológií] alebo internetu vecí (príslušný dokument: Oznámenie generálneho sekretariátu ministerstva priemyslu a informačných technológií o komplexnej podpore budovania a rozvoja mobilného internetu vecí) (76). Inými slovami, káble z optických vlákien vynikajú ako výrobok, ktorý má pre čínsku vládu veľký význam pri budovaní sietí a infraštruktúry, ktoré slúžia celej skupine kľúčových politických oblastí týkajúcich sa pripojenia a digitálnych oblastí, ktoré rozvíja a na ktoré dohliada štát. Na základe politických dokumentov uvedených v odôvodneniach 107 a 108 čínska vláda zasahuje v záujme vykonania súvisiacich politík a narúša voľné pôsobenie trhových síl v odvetví káblov z optických vlákien, najmä presadzovaním a podporou tohto odvetvia rôznymi prostriedkami.

(109) Čínska vláda usmerňuje rozvoj odvetvia káblov z optických vlákien v súlade so širokou škálou nástrojov. Komisia získala dôkazy o konkrétnych projektoch a o vytvorení vládnych usmerňovacích fondov a priemyselných zón, čo odrážalo rozsah podpory zo strany orgánov verejnej moci pre výrobcov káblov z optických vlákien a ich hodnotového reťazca.

(110) Prípad miestneho usmerňovacieho fondu a krokov orgánov na podporu odvetvia káblov z optických vlákien prostredníctvom projektu budovania kapacít v provincii Šan-tung zúčastnená spoločnosť preukázala takto: „Celková investícia vo fáze I projektu je 1,8 miliardy jüanov a pozostáva z vybudovania šiestich veží na preťahovanie optických vlákien a 12 výrobných liniek optických vlákien, čím sa dosiahne výrazný posun v odvetví optických vlákien v provincii Šan-tung. […] Vstup vládnych kapitálových investičných fondov umožnil spoločnostiam znížiť náklady na financovanie, zvýšiť svoju finančnú spoľahlivosť a podiel zábezpeky, viedol k transformácii obchodných koncepcií a zaistil modernizácie“ (77). Ďalší zdroj potvrdzuje, že cieľom projektu je vykonávať zastrešujúce politiky štátu, napríklad tie, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 106 až 108, ktoré sa zase opierajú o využívanie optických vlákien: „Rozvoj internetu je neoddeliteľne spätý s nástrojmi na vysokorýchlostný prenos a tieto nástroje stavajú na kvalitných optických vláknach. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je spoločnosť zameraná na špičkové technológie, ktorá bola vytvorená na účely vykonávania strategického opatrenia ,Made in China 2025‘, národnej stratégie pre informačný hospodársky rozvoj, ako aj na účely splnenia potrieb kľúčových národných projektov ako ,Big Data‘, ,Internet Plus‘ a ,Digital China‘. Optické vlákno, materiál s prirodzeným ,génom‘ vedy a techniky, sa teraz ujalo a rozvinulo v meste Cao-čuang.“ (78)

(111) Komisia takisto zistila prípad zriadenia fondu pod záštitou miestnej samosprávy v meste Su-čou vo výške viac ako 1 miliarda jüanov, ktorý bol sprístupnený na účely odľahčenia finančného tlaku vyplývajúceho z obchodných ťažkostí jedného z výrobcov káblov z optických vlákien – spoločnosti Tongding Interconnection Information. Poslaním tohto fondu je zároveň pomôcť spoločnostiam dosiahnuť kótovanie na burze cenných papierov (79).

(112) Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 98, Komisia zistila, že jedna zo špeciálnych zón priemyselného rozvoja podporovaných čínskou vládou, East Lake New Technology Industry Development Zone vo Wu-chane, slúžila ako významná výrobná základňa káblov z optických vlákien. Ako jedna z „národných zón priemyselného rozvoja v oblasti špičkových technológií“ a „národných zón na demonštráciu domácej inovácie“ schválených štátnou radou sa stala jednou z prvých základní optoelektronického odvetvia v ČĽR (nazývanou aj „China Optics Valley“ – pozri odôvodnenie 98). Výrobcovia káblov z optických vlákien, ktorí pôsobia v tejto oblasti, majú k dispozícii rôzne formy stimulov a štátnej podpory (80).

(113) Okrem toho medzi nástroje, prostredníctvom ktorých čínska vláda riadi rozvoj odvetvia káblov z optických vlákien, patria aj priame štátne subvencie. Výročná správa vyvážajúceho výrobcu FTT za rok 2019 potvrdzuje, že tejto spoločnosti boli ku koncu roka 2019 vyplatené štátne subvencie v hodnote 393,8 milióna jüanov ako výnosy budúcich období a ďalšie štátne subvencie v hodnote 45,8 milióna jüanov ako „iné príjmy“ (81). Výročná správa vyvážajúceho výrobcu ZTT za rok 2019 potvrdzuje, že tejto spoločnosti boli ku koncu roka 2019 vyplatené štátne subvencie v hodnote 150,3 milióna jüanov ako výnosy budúcich období a že ďalšie štátne subvencie v hodnote 361,1 milióna jüanov spoločnosť dostala v súvislosti so svojou každodennou činnosťou (82). Vo výročnej správe výrobcu káblov z optických vlákien za rok 2019, spoločnosti Hengtong Group, sa navyše uvádza, že jej výnosy budúcich období vo forme štátnych subvencií mali hodnotu 81,8 milióna jüanov, a subvencie špecifikované ako súvisiace s každodennou činnosťou spoločnosti dosiahli v roku 2019 výšku 268,3 milióna jüanov (83).

(114) V súvislosti so vstupmi používanými pri výrobe káblov z optických vlákien Komisia zistila, že aramid, chemicky získavané syntetické vlákno používané ako vstup pri výrobe káblov z optických vlákien, je, podobne ako optické vlákna (pozri odôvodnenie 107), čínskou vládou kategorizovaný ako kľúčový výrobok v dokumente s názvom Usmerňovací katalóg kľúčových výrobkov a služieb v strategických novovznikajúcich odvetviach (84). Vďaka tejto kvalifikácii sa uvedená surovina stala predmetom mnohých politík čínskej vlády. V dôsledku toho bol aramid v ČĽR zahrnutý do plánovacích dokumentov, napríklad do Plánu vykonávania pre transformáciu a modernizáciu priemyslu na výrobu chemických vlákien (2017 – 2020) (ďalej len „plán vykonávania“), v ktorom sa uvádza ako hlavná položka, na ktorú sa treba sústrediť v záujme urýchlenia rozvoja (85). Zistilo sa, že aramid sa spomínal minimálne v jednom ďalšom plánovacom dokumente – Pláne na podporu rozvoja odvetvia nových materiálov provincie Che-pej z roku 2016, ktorý obsahoval pokyny pre príslušné zainteresované strany na výrazné urýchlenie vývoja aramidových vlákien prostredníctvom chantanského národného programu TORCH (86).

(115) Vo všeobecnosti sa na chemické vlákna vzťahuje štátna regulácia a politiky riadenia trhu nielen na ústrednej úrovni (napríklad prostredníctvom plánu vykonávania), ale aj v rámci plánovacích dokumentov na nižšej úrovni, ako napríklad Akčného plánu provincie Če-ťiang na účely komplexnej transformácie a modernizácie tradičných výrobných odvetví, v ktorom sú chemické vlákna uvedené ako jedno z 10 kľúčových odvetví, na ktoré sa vzťahuje osobitné riadenie politiky (87) alebo 13. päťročného plánu na rozvoj chemického priemyslu v provincii Ťiang-su (2016 – 2020). Ten obsahuje ustanovenia týkajúce sa nových chemických materiálov, v ktorých sa kladie dôraz najmä na podporu rozvoja a industrializácie nadväzujúcich aplikácií s vysokou pridanou hodnotou, ako sú „vysokovýkonné vlákna“, čo môže zahŕňať vlákna používané pri výrobe káblov z optických vlákien. V tejto súvislosti sa v danom pláne zároveň vydáva pokyn znížiť výrobné náklady a „odstrániť prekážky v oblasti dodávok týkajúce sa hlavných vstupných podporných materiálov“ (88).

(116) Pokiaľ ide o ďalší základný vstup, polyetylén, existujú dôkazy o tom, že je jeho výroba riadená štátom: Národná komisia pre rozvoj a reformu (ďalej len „NDRC“) zahrnula niektoré procesy výroby polyetylénu do svojho Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu, v ktorom jeden pododdiel „zoznamu obmedzovaných látok“ zahŕňa petrochemické výrobky, a najmä „polyetylén alebo polyvinylchlorid vyrobený acetylénovým procesom s ročným výstupom nižším než 200 000 ton“ (89).

(117) Chemický priemysel, ktorý je pre výrobcov káblov z optických vlákien zdrojom viacerých vstupov (pozri odôvodnenia 90 a 114), považuje čínska vláda vo všeobecnosti za dôležité odvetvie. Táto skutočnosť je zohľadnená v mnohých plánoch, smerniciach a iných dokumentoch, ktoré sa týkajú chemického odvetvia a ktoré sa vydávajú na národnej, regionálnej a komunálnej úrovni. Cieľom týchto dokumentov je riadenie množstva aspektov fungovania chemického odvetvia ako takého, čo ovplyvňuje napríklad pododvetvia vyrábajúce rôzne vstupné chemické zlúčeniny používané pri výrobe chemických surovín, ktoré sa používajú na výrobu káblov z optických vlákien (napr. suroviny vymenované v odôvodneniach 90 a 114), najmä z hľadiska rozvoja hodnotového reťazca, štruktúry dodávok, voľby technológií, lokalizácie výroby alebo politickej podpory (90).

(118) Takisto konkrétne v prípade sklenených vlákien, ktoré predstavujú jeden zo vstupov, Komisia potvrdila, že štát zasahoval do geografického rozloženia ich výroby, a to prostredníctvom ustanovení 13. päťročného plánu pre odvetvie stavebného materiálu (2016 – 2020) (91), najmä vydaním pokynov, aby sa výroba rozvíjala osobitne v provincii Ťiang-si, čo predstavovalo zásah do voľného rozhodovania príslušných hospodárskych subjektov.

(119) Ako je tiež v správe uvedené, ceny elektriny, ktoré sú jedným z faktorov výroby káblov z optických vlákien, sa v ČĽR neriadia trhovými cenami, a sú zároveň ovplyvnené výraznými deformáciami (prostredníctvom praktík centrálneho stanovovania ceny, cenovej diferenciácie a priameho nákupu elektriny) (92).

(120) Toto zapájanie sa vlády a miestnych orgánov v rámci celého hodnotového reťazca káblov z optických vlákien má prinajmenšom potenciálny rušivý vplyv na ceny. Uvedenými prostriedkami čínska vláda zasahuje do odvetvia káblov z optických vlákien a odvetví vyrábajúcich suroviny používané na výrobu káblov z optických vlákien, pričom riadi a kontroluje prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania hodnotového reťazca káblov z optických vlákien.

(121) Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia, ktorými môže primäť subjekty vrátane výrobcov káblov z optických vlákien a vstupov používaných pri výrobe káblov z optických vlákien, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl.

3.1.1.6. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

(122) Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie hlavných funkcií, ako je spravodlivé vyrovnanie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch v krajinách iných ako ČĽR, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (93).

(123) Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a k právam na využívanie pôdy v ČĽR (94). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (95). Okrem toho orgány pri prideľovaní pôdy často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (96).

(124) Na výrobcov káblov z optických vlákien sa veľmi podobne ako na iné odvetvia čínskeho hospodárstva vzťahuje všeobecný režim čínskych predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností a majetkového práva. To má za následok, že aj tieto spoločnosti sú vystavené deformáciám zhora, ktoré vyplývajú z diskriminačného uplatňovania alebo nedostatočného presadzovania právnych predpisov o konkurze a majetku. Zo súčasného prešetrovania nevyplynuli žiadne skutočnosti, ktoré by tieto zistenia spochybňovali. Komisia teda dospela k predbežnému záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR. Tieto úvahy sa na základe dostupných dôkazov javia ako plne uplatniteľné aj v odvetví káblov z optických vlákien a v odvetviach vyrábajúcich suroviny používané pri výrobe dotknutého výrobku.

(125) So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva v odvetví káblov z optických vlákien a odvetviach vyrábajúcich suroviny používané na výrobu dotknutého výrobku.

3.1.1.7. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

(126) Systém miezd založených na trhových princípoch sa v ČĽR nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne organizovanie sa. ČĽR neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“), a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (97). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (98). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a ďalších dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska. (99) Na základe týchto zistení možno konštatovať, že dochádza k deformácii mzdových nákladov v ČĽR.

(127) Neexistovali žiadne dôkazy, podľa ktorých by spoločnosti vyrábajúce káble z optických vlákien alebo súvisiace vstupy nepodliehali opísanému čínskemu systému pracovného práva. Odvetvie káblov z optických vlákien je preto ovplyvnené deformáciami mzdových nákladov jednak priamo (pri výrobe dotknutého výrobku), ako aj nepriamo (keď výrobcovia káblov z optických vlákien majú prístup ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v ČĽR).

3.1.1.8. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

(128) Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR je poznačený rôznymi deformáciami.

(129) Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (100), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (101), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (102). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (103).

(130) Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť preskúmať úverovú bonitu dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

(131) Čínska vláda napríklad len nedávno objasnila, že aj na rozhodnutia v rámci súkromného komerčného bankovníctva musí dohliadať Komunistická strana Číny a musia zostať v súlade s národnými politikami. Jedným z troch zastrešujúcich cieľov štátu vo vzťahu k riadeniu bánk je v súčasnosti posilniť vedúcu úlohu strany v odvetví bankovníctva a poisťovníctva, a to aj vo vzťahu k otázkam prevádzky a riadenia spoločností (104). V prípade kritérií na hodnotenie výkonu komerčných bánk sa teraz takisto musí zohľadňovať, ako subjekty „slúžia národným rozvojovým cieľom a reálnej ekonomike“, a najmä ako „slúžia strategickým a novovznikajúcim odvetviam“ (105).

(132) Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (106).

(133) Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (107). To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

(134) Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

(135) Po tretie, hoci bola v októbri 2015 dosiahnutá liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené deformáciami vyvolanými vládou. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej miere, resp. pod ňou, predstavoval ku koncu roka 2018 aj naďalej najmenej jednu tretinu zo všetkých poskytnutých úverov (108). Oficiálne médiá v ČĽR nedávno oznámili, že Komunistická strana Číny vyzvala na „znižovanie trhovej úrokovej sadzby úverov.“ (109) Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému využívaniu.

(136) Celkový nárast úverov v ČĽR poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

(137) Aj napriek krokom, ktoré sa podnikli s cieľom liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR poznačený výraznými deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

(138) Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by sa uvedené zasahovanie vlády do finančného systému nemalo týkať odvetvia káblov z optických vlákien. Komisia takisto zistila, že poprední výrobcovia káblov z optických vlákien využívali subvencie vlády (pozri odôvodnenie 113). Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

3.1.1.9. Systémový charakter opísaných deformácií

(139) Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo charakteristické. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému opísané v oddieloch 3.1.1.2 až 3.1.1.5, ako aj v časti A správy platia pre celú krajinu a pre všetky odvetvia hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov uvedený v oddieloch 3.1.1.6 až 3.1.1.8 a v časti B správy.

(140) Komisia pripomína, že na výrobu káblov z optických vlákien je potrebná široká škála vstupov. V tejto súvislosti podľa dôkazov zo spisu všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky obstarávali väčšinu svojich vstupov v ČĽR. Keď výrobcovia káblov z optických vlákien nakupujú/kontrahujú tieto vstupy v ČĽR, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú je