4.

Za odsek 4–B sa vkladá tento odsek 4–C: „4-C Stanovenie objemového obsahu alkoholu vo víne elektronickým meraním hustoty použitím frekvenčného oscilátora 1. Metóda merania 1.1. Názov a úvod Objemový obsah alkoholu (OOA) vo víne musí byť odmeraný ešte pred jeho uvedením na trh najmä preto, aby sa dosiahol súlad s pravidlami označovania. Objemový obsah alkoholu je definovaný v odseku 1 tejto kapitoly. 1.2. Cieľ a oblasť uplatnenia Opísaná metóda merania je elektronickým meraním hustoty použitím frekvenčného oscilátora. Podľa platných regulačných ustanovení je skúšobná teplota stanovená na 20 °C. 1.3. Princíp a definície Princíp tejto metódy spočíva po prvé v destilácii vína „objem za objemom“. Destilačná metóda je opísaná v odseku 3 tejto kapitoly. Táto destilácia umožňuje odstrániť neprchavé látky. Do obsahu alkoholu sú započítané homológy etanolu, ako aj etanol a homológy etanolu v esteroch, pretože sa nachádzajú v destiláte. V druhej fáze sa meria merná hmotnosť získaného destilátu. Merná hmotnosť kvapaliny pri danej teplote sa rovná podielu jej hmotnosti a objemu: ρ = m/V, pre víno, vyjadrená v g/ml. V prípade vodného roztoku alkoholu, akým je destilát, nám tabuľky umožnia priradiť obsah alkoholu k mernej hmotnosti, ak poznáme teplotu destilátu. Tento obsah alkoholu zodpovedá obsahu alkoholu vo víne (destilácia „objem za objemom“). V prípade tejto metódy sa merná hmotnosť destilátu meria elektronickým meraním hustoty použitím frekvenčného oscilátora. Princíp spočíva v meraní periódy oscilácie rúrky obsahujúcej vzorku, ktorá je vystavená elektromagnetickému vlneniu. Merná hmotnosť s využitím periódy oscilácie sa vypočíta podľa tohto vzorca: (1) ρ = merná hmotnosť vzorky T = perióda indukovanej vibrácie M = hmotnosť prázdnej rúrky C = rovnovážna konštanta V = objem vibrujúcej vzorky Tento vzťah je vyjadrený vzorcom ρ = A T2 – B (2); to znamená, že existuje lineárny vzťah medzi mernou hmotnosťou a periódou umocnenou na druhú. Konštanty A a B sú špecifické pre každý oscilátor a odhadujú sa meraním periódy médií, ktorých merná hmotnosť je známa. 1.4. Činidlá 1.4.1. Referenčné médiá Na kalibráciu hustomeru sa používajú dve referenčné médiá. Merné hmotnosti referenčných médií musia zahŕňať merné hmotnosti meraných destilátov. Odporúča sa, aby bol rozdiel medzi mernými hmotnosťami referenčných médií vyšší ako 0,01000 g/ml Ich merná hmotnosť musí byť stanovená s odchýlkou menšou ako +/- 0,00005 g/ml, pri teplote 20,00 +/- 0,05 °C. Pri meraní objemového obsahu alkoholu vo víne elektronickým hustomerom sú referenčné médiá tieto: — suchý vzduch (neznečistený), — voda minimálne triedy 3, zodpovedajúca norme ISO 3696:1987, — vodné roztoky alkoholu s referenčnou mernou hmotnosťou, — roztoky majúce viskozitu menšiu ako 2 mm2/s podľa národného etalónu viskozity. 1.4.2. Čistiace a sušiace prostriedky — detergenty, kyseliny, — organické rozpúšťadlá: etanol 96 %, čistý acetón. 1.5. Prístrojové vybavenie 1.5.1. Elektronický hustomer s frekvenčným oscilátorom Elektronický hustomer pozostáva z nasledujúcich častí: — kolóna zložená z mernej rúrky a termostatického plášťa, — systém, ktorý vyvoláva osciláciu rúrky a meria periódu oscilácie, — hodiny, — numerický displej a prípadne počítadlo. Hustomer je umiestnený na podpere, ktorá je dokonale stabilná a izolovaná od akýchkoľvek vibrácií. 1.5.2. Kontrola teploty kolóny Merná rúrka je umiestnená v termostatickom plášti. Stabilita teploty musí byť udržiavaná s maximálnou odchýlkou +/- 0,02 °C. Ak to hustomer umožní, je potrebné kontrolovať teplotu kolóny, pretože teplota môže výrazne ovplyvniť výsledky meraní. Merná hmotnosť vodného roztoku alkoholu s objemovým obsahom alkoholu 10 % obj. je 0,98471 g/ml pri teplote 20 °C a 0,98447 g/ml pri teplote 21 °C, takže rozdiel je 0,00024 g/ml. Skúšobná teplota je stanovená na 20 °C. Teplota na úrovni kolóny sa meria teplomerom s rozlíšením pod 0,01 °C v súlade s národným etalónom. Teplomer musí zabezpečiť meranie teploty s odchýlkou merania menšou ako +/- 0,07 °C. 1.5.3. Kalibrácia prístroja Hustomer musí byť kalibrovaný ešte pred prvým použitím a následne každých šesť mesiacov alebo v prípade, že jeho kontrola nie je uspokojivá. Mali by sa pritom použiť dve referenčné médiá na výpočet konštánt A a B (pozri vzorec 2). Pri praktickom vykonávaní kalibrácie je potrebné postupovať v súlade s návodom na používanie prístroja. V zásade sa kalibrácia vykonáva pomocou suchého vzduchu (s prihliadnutím na atmosferický tlak) a pomocou čistej vody (dvakrát destilovanej a/alebo podrobenej mikrofiltrácii, s veľmi vysokým odporom > 18 MΩ). 1.5.4. Kontrola kalibrácie Pri kontrole kalibrácie sa meria merná hmotnosť referenčných médií. Kontrola mernej hmotnosti vzduchu sa vykonáva každý deň. Ak je rozdiel medzi teoretickou mernou hmotnosťou a jej nameranou hodnotou vyšší ako 0,00008 g/ml, môže ísť o príznak toho, že rúrka je upchatá. V takomto prípade je nutné, aby sa prečistila. Po vyčistení rúrky je potrebné znova skontrolovať mernú hmotnosť vzduchu a ak je výsledok nepresvedčivý, prístroj sa musí kalibrovať. Takisto je potrebné skontrolovať mernú hmotnosť vody a ak je rozdiel medzi teoretickou hodnotou mernej hmotnosti a nameranou hodnotou vyšší ako 0,00008 g/ml, prístroj sa musí kalibrovať. Ak je kontrola teploty kolóny obtiažna, je možné priamo kontrolovať merný objem vodného roztoku alkoholu, ktorý má objemový obsah alkoholu porovnateľný s s objemovým obsahom alkoholu analyzovaných destilátov. 1.5.5. Kontrola Ak je rozdiel medzi teoretickou mernou hmotnosťou referenčného roztoku (známa s odchýlkou +/- 0,00005 g/ml) a nameranou hodnotou vyšší ako 0,00008 g/ml, je potrebné skontrolovať teplotu kolóny. 1.6. Odber a príprava vzoriek (pozri bod 3 tejto kapitoly ‚Získanie destilátu’) 1.7. Spôsob použitia Po získaní destilátu meriame jeho mernú hmotnosť alebo jeho objemový obsah alkoholu pomocou hustomera. Používateľ sa ubezpečí o stabilite teploty kolóny. Destilát v kolóne hustomera nesmie obsahovať vzduchové bubliny a musí byť homogénny. Ak máme k dispozícii systém osvetlenia, ktorý umožní overiť neprítomnosť bublín, tak ho po vykonaní kontroly okamžite vypneme, pretože teplota sálajúca z lampy ovplyvňuje teplotu pri meraní. Ak prístroj udáva iba periódu, tak mernú hmotnosť vypočítame pomocou konštánt A a B (pozri 1.3). Ak prístroj priamo neudáva objemový obsah alkoholu a poznáme mernú hmotnosť, tak ho zistíme pomocou tabuľky. 1.8. Vyjadrenie výsledkov Objemový obsah alkoholu vo víne sa rovná objemovému obsahu alkoholu, ktorý dostaneme pre destilát. Vyjadruje sa v ‚% obj’. Ak sa nedodržia teplotné podmienky, je potrebné vykonať opravu, aby sme ho vyjadrili pri teplote 20 °C. Výsledok sa udáva s dvomi desatinnými číslami. 1.9. Poznámky Objem vzorky umiestnený v kolóne musí byť dostatočne veľký, aby sa zabránilo prípadnej kontaminácii predchádzajúcou vzorkou. Preto je potrebné vykonať najmenej dve merania. Ak výsledky týchto meraní nespadajú do rozpätia opakovateľnosti, je potrebné vykonať tretie meranie. Vo všeobecnosti sú výsledky posledných dvoch meraní homogénne a prvá hodnota sa odstráni. 1.10. Presnosť Pre vzorky s objemovým obsahom alkoholu od 4 do 18 % objemu. Opakovateľnosť (r) = 0,067 (% obj.), Reprodukovateľnosť (R) = 0,0454 + 0,0105 × OOA. 2. Laboratórne skúšky. Spoľahlivosť a presnosť Charakteristika účinnosti metód uvedená v odseku 1.10 je výsledkom laboratórnych skúšok vykonaných v súlade s postupmi ustanovenými na medzinárodnej úrovni, na 6 vzorkách a jedenástimi laboratóriami. Všetky podrobnosti a výpočty opakovateľnosti a reprodukovateľnosti vykonané počas týchto skúšok sú opísané v kapitole ‚OBJEMOVÝ OBSAH ALKOHOLU’ (bod 4.B.2) Medzinárodnej zbierky metód analýzy Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno – (vydanie 2004).“