NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1503/2006

z 28. septembra 2006,

ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike, pokiaľ ide o definície ukazovateľov, zoznam ukazovateľov a periodicitu spracovania údajov

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 z 19. mája 1998 o krátkodobej štatistike (1), a najmä na jeho článok 17 písm. b) až d),

keďže:

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Definície ukazovateľov

1. Definície ukazovateľov stanovených v prílohách A až D k nariadeniu (ES) č. 1165/98 a ich ciele, charakteristiky a spôsoby výpočtu príslušných indexov sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2. Členské štáty začnú tieto definície uplatňovať pri zbere štatistických údajov do jedného roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

3. Plný súlad s týmito definíciami by sa mal dosiahnuť do ďalšej zmeny bázického roku uvedenej v článku 11 nariadenia (ES) č. 1165/98.

4. Členské štáty zabezpečia, aby sa existujúce štatistické údaje, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1165/98, zrevidovali prepočítaním alebo odhadom, aby zodpovedali týmto definíciám.

5. Na požiadanie Komisie jej každý členský štát zašle všetky príslušné informácie o súlade štatistických údajov s definíciami stanovenými v prílohe I k tomuto nariadeniu. Výsledky ukazovateľov, ktoré sa od výsledkov ukazovateľov zodpovedajúcich definíciám ukazovateľov stanovených v prílohe I líšia najviac o 0,2 %, sa pokladajú za zodpovedajúce definíciám.

Článok 2

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1165/98

Príloha B k nariadeniu (ES) č. 1165/98 sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Zrušenie

Nariadenie (ES) č. 588/2001 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. ES L 162, 5.6.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 1).

(2) Ú. v. ES L 86, 27.3.2001, s. 18.

PRÍLOHA I

DEFINÍCIA CIEĽOV A CHARAKTERISTIKA UKAZOVATEĽOV

Ukazovateľ: 110 Produkcia

Cieľom indexu produkcie je merať zmeny objemu produkcie v krátkych a pravidelných intervaloch, spravidla mesačných. Index produkcie predstavuje objemové trendy v pridanej hodnote za dané referenčné obdobie (1).

Index produkcie je teoretické meranie, ktoré sa musí aproximovať praktickými meraniami.

Pridaná hodnota v základných cenách (2) sa môže počítať z tržieb za vlastné výkony a tovar (bez DPH a ostatných podobných odpočítateľných daní priamo súvisiacich s obratom) plus aktivácia hmotného a nehmotného investičného majetku, plus ostatné prevádzkové výnosy, plus alebo mínus zmena stavu zásob, spotreba tovaru a služieb, mínus dane z výrobkov, ktoré súvisia s tržbami za vlastné výkony a tovar, no nie sú odpočítateľné, plus všetky prijaté subvencie na výrobky.

Výnosy a náklady klasifikované ako finančné alebo mimoriadne v podnikových účtoch nie sú zahrnuté do pridanej hodnoty.

Subvencie na produkty sú preto zahrnuté v pridanej hodnote v základných cenách, kým všetky dane z produktov sú vylúčené.

Pridaná hodnota sa počíta „hrubá“, keďže sa neodpočítavajú upravujúce položky (ako napríklad odpisy).

Poznámka: nepriame dane sa môžu rozdeliť do troch skupín:

i) Prvá zahŕňa DPH a iné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami (ktoré nie sú zahrnuté do tržieb). Tieto dane podnik vyberá na etapy (postupne) a v plnom rozsahu ich znáša konečný odberateľ.

ii) Druhú skupinu tvoria všetky ostatné dane a clá z výrobkov, ktoré buď: 1. súvisia s tržbami a sú neodpočítateľné, alebo sú to: 2. dane z výrobkov nesúvisiace s tržbami. Sem patria dane a clá z dovozu a dane, ktoré sa musia platiť v súvislosti s produkciou, vývozom, predajom, prevodom, prenájmom alebo dodávkou tovarov a služieb, alebo v súvislosti s ich použitím na vlastnú spotrebu alebo tvorbu vlastného kapitálu.

iii) Tretia skupina sa týka ostatných daní z produkcie zahŕňajúcich všetky dane, ktoré musia zaplatiť podniky v súvislosti s ich výrobnou činnosťou bez ohľadu na množstvo alebo hodnotu vyprodukovaných a predaných tovarov a služieb. Môžu sa platiť za zamestnávanie pracovnej sily, vlastníctvo alebo využívanie pozemkov, budov alebo iných aktív používaných v procese výroby.

Teoretický vzorec na výpočet indexu produkcie (Q) je objemový index Laspeyresovho typu, t. j.:

kde q – množstvo produkcie, p – cena produkcie, α – cena vstupného materiálu a δ – množstvo vstupného materiálu, i – jedna z komodít N, j – jeden zo vstupných materiálov M, 0 – bázické obdobie, t – súčasné obdobie.

Údaje potrebné na spracovanie takéhoto indexu však nie sú dostupné mesačne. V praxi sú vhodnými náhradnými ukazovateľmi na odvodenie vývoja indexov:

— vývoja hodnôt hrubej produkcie (deflovanej),

— vývoja objemov,

— vývoja tržieb za vlastné výkony a tovar (deflovaných),

— vývoja pracovných vstupov,

— vývoja surovinových vstupov,

— vývoja energetických vstupov.

Podľa použitej metódy aproximácie by mal index produkcie brať do úvahy:

— zmeny typu a kvality komodít a vstupných materiálov,

— zmeny stavu zásob hotových výrobkov a nedokončenej výroby tovarov a služieb,

— zmeny v technických vstupno-výstupných vzťahoch (spracovateľské postupy),

— služby súvisiace s dosiahnutím pridanej hodnoty, ako je montáž výrobných jednotiek, pripevňovanie, inštalácie, opravy, plánovanie, technická údržba, tvorba softvéru.

Ukazovateľ: 115 Produkcia výstavby budov

Ukazovateľ: 116 Produkcia inžinierskych stavieb

Ciele a charakteristiky indexov ukazovateľa 110 (produkcia) sa vzťahujú aj na indexy ukazovateľov produkcie výstavby budov a produkcie inžinierskych stavieb.

Rozdelenie produkcie na výstavbu budov a inžinierske stavby vychádza z klasifikácie stavieb (KS). Cieľom týchto indexov je ukázať vývoj pridanej hodnoty za obidve hlavné typy stavieb, a to za budovy a inžinierske stavby. Tieto indexy sa počítajú priradením základných informácií (deflovaný výstup, odpracované hodiny, oprávnenia/povolenia) produktom v KS a potom agregovaním indexov produktov v súlade s KS na úroveň typu.

Ukazovateľ: 120 Tržby za vlastné výkony a tovar

Cieľom indexu tržieb za vlastné výkony a tovar je ukázať vývoj trhu tovaru a služieb.

Tržby za vlastné výkony a tovar (3) zahŕňajú celkové čiastky fakturované spravodajskou jednotkou počas referenčného obdobia, čo zodpovedá trhovému predaju tovaru a služieb dodávaných tretím stranám. Tržby za vlastné výkony a tovar zahŕňajú aj všetky ostatné poplatky (za dopravu, balenie atď.) prenášané na zákazníka, aj keď tieto poplatky sú vo faktúre uvedené samostatne.

Tržby za vlastné výkony a tovar nezahŕňajú DPH a ostatné podobné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami ani žiadne clá a dane z tovaru alebo služieb fakturované jednotkou.

Cenové zníženie, rabaty, zľavy a hodnota vrátených obalov sa musia odpočítať. Cenové zníženie, rabaty a prémie priznané klientom neskôr, napríklad na konci roka, sa neberú do úvahy.

Príjmy klasifikované ako ostatné prevádzkové výnosy, finančné výnosy a mimoriadne výnosy v podnikových účtoch sa vyčleňujú z tržieb. Podľa tejto definície položky všeobecne zahŕňané sú:

— predaj vyrobených výrobkov,

— predaj výrobkov vyrobených subdodávateľmi,

— predaj tovaru nakúpeného s cieľom ďalšieho predaja v tom istom stave, ako sa získal,

— fakturované poskytnuté služby,

— predaj vedľajších výrobkov,

— fakturované poplatky za balenie a dopravu,

— odpracované hodiny fakturované tretím stranám iba v rámci subdodávok,

— fakturované montážne, inštalačné práce a opravy,

— fakturované splátky (platby po etapách),

— fakturovaný vývoj softvéru a softvérové licencie,

— predaj dodanej elektrickej energie, plynu, tepla, pary a vody,

— predaj odpadu a odpadových materiálov,

— subvencie na produkty (4).

Vo vzťahu k výnosom klasifikovaným ako „ostatné prevádzkové výnosy, finančné výnosy a mimoriadne výnosy“ v podnikových účtoch spoločnosti (5) sa vo všeobecnosti vyčleňujú tieto položky:

— DPH a ostatné podobné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami a všetky clá a dane z tovaru alebo služieb fakturované jednotkou,

— provízie,

— prenájmy a nájmy,

— prenájom vlastných výrobných jednotiek a strojov, ak ich používajú tretie strany,

— prenájom bytov vo vlastníctve spoločnosti,

— tržby za licenčné poplatky,

— tržby zo zariadení, ktoré slúžia zamestnancom (napr. tržby z podnikovej jedálne),

— dodávky výrobkov a služieb v rámci spravodajskej jednotky,

— predaj vlastnej pôdy a fixných aktív,

— predaj alebo prenájom vlastného majetku,

— predaj akcií,

— úrokové príjmy a dividendy,

— ostatné mimoriadne výnosy.

Vyššie uvedené položky sa môžu zahrnúť, ak sú súčasťou tržieb z hlavnej činnosti spravodajskej jednotky.

Ukazovateľ: 121 Tržby z predaja na domácom trhu

Ukazovateľ: 122 Tržby z predaja na vývoz

Ciele a charakteristika indexov ukazovateľa 120 (tržby za vlastné výkony a tovar) platia aj pri indexoch v členení na tržby z predaja na domácom trhu a z predaja na vývoz.

Indexy tržieb z predaja na domácom trhu a z predaja na vývoz sa rozlišujú podľa prvého miesta určenia výrobku na základe zmeny vlastníctva (či už prišlo k fyzickému premiestneniu tovaru cez hranice, alebo nie). Miesto určenia sa určuje podľa sídla tretej strany, ktorá kúpila tovar a služby. Domáci trh sa definuje ako tretie strany, ktoré majú trvalé sídlo na tom istom vnútroštátnom území ako spravodajská jednotka. Tržby z predaja na vývoz sa ďalej členia na tržby z predaja na vývoz do štátov eurozóny (122z) a ostatné tržby z predaja na vývoz (122x).

Ukazovateľ: 123 Objem predaja

Objem predaja predstavuje hodnotu tržieb v stálych cenách a ako taký je indexom množstva. Môže sa vypočítať ako tržby v bežných cenách deflované deflátorom predaja alebo ako index množstva odvodený priamo od množstva predaného tovaru.

Namiesto deflátora predaja (ukazovateľ 330) v prílohe C sa môžu použiť informácie o objeme predaja (ukazovateľ 123): Maloobchod a opravy uvedené v nariadení (ES) č. 1165/98.

Ukazovateľ: 130 Nové prijaté objednávky

Cieľom indexu nových prijatých objednávok je ukázať vývoj dopytu po výrobkoch a službách ako ukazovateľa budúcej výroby. Vhodné je aj uviesť, či dopyt vznikol na domácom, alebo zahraničnom trhu.

Objednávka sa definuje ako hodnota zmluvne potvrdená výrobcom a treťou stranou, týkajúca sa obstarania tovaru alebo služieb výrobcom. Objednávka je prijatá, ak podľa názoru výrobcu existujú dostatočné podklady na uzavretie platnej dohody.

Nové objednávky sa týkajú tovaru a služieb, ktoré má obstarať spravodajská jednotka vrátane subdodávok.

Z hodnoty objednávok by sa mali odpočítať tieto položky:

— DPH a ostatné podobné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami,

— všetky clá a dane z tovaru alebo služieb, ktoré bude fakturovať jednotka,

— cenové zníženie, rabaty a zľavy, ak sa poskytujú v okamihu objednávky, ako aj hodnota obalov, ktoré sa majú po dodaní vrátiť.

Objednávky predchádzajúcich období, ktoré sa zrušili počas referenčného obdobia, sa nemajú odpočítavať z nových prijatých objednávok, z dôvodu stornovaných objednávok sa nereviduje ani index za predchádzajúce obdobia.

Hodnota nových objednávok zahŕňa aj všetky ostatné poplatky (za dopravu, obaly atď.) prenesené na zákazníka, aj keď sa tieto poplatky na faktúre uvedú samostatne.

Ukazovateľ: 131 Nové domáce objednávky

Ukazovateľ: 132 Nové zahraničné objednávky

Ciele a charakteristika indexov ukazovateľa 130 (nové prijaté objednávky) platia aj pri indexoch ukazovateľa v členení na nové domáce a zahraničné objednávky.

Indexy nových domácich a zahraničných objednávok si vyžadujú, aby sa nové prijaté objednávky členili podľa pôvodu objednávky na základe zmeny vlastníctva. Pôvod sa určuje podľa trvalého sídla tretej strany, ktorá zadala objednávku. Domáci trh sa definuje ako tretie strany s trvalým sídlom na tom istom hospodárskom území (pozri definíciu hospodárskeho územia na konci tejto prílohy) ako spravodajská jednotka. Nové zahraničné objednávky sa ďalej členia na objednávky prijaté zo štátov eurozóny (132z) a ostatné nové zahraničné objednávky (132x).

Ukazovateľ: 210 Počet zamestnaných osôb

Cieľom indexu počtu zamestnaných osôb je ukázať vývoj zamestnanosti v priemysle, stavebníctve a službách.

Počet zamestnaných osôb sa definuje ako celkový počet osôb, ktoré pracujú v spravodajskej jednotke (vrátane pracujúcich vlastníkov, partnerov pracujúcich pravidelne v jednotke a neplatených rodinných príslušníkov vypomáhajúcich v rodinnom podniku), ako aj osôb pracujúcich mimo jednotky, ktorí k nej patria a sú ňou platení (napr. obchodní zástupcovia, poslíčkovia, tímy opravárov a údržbárov). Patria sem aj krátkodobo neprítomné osoby (nepracujúce pre chorobu, platenú dovolenku alebo mimoriadne voľno) aj štrajkujúci, ale nie tí, ktorí sú neprítomní na neurčitý čas. Patria sem aj zamestnanci na čiastočný úväzok, ktorí sa považujú za takých podľa zákonov príslušnej krajiny a ktorí sú na výplatnej listine, ako aj sezónni zamestnanci, učni a domácki pracovníci na výplatnej listine.

Počet zamestnaných osôb nepredstavuje pracovné sily poskytnuté jednotke inými podnikmi, osoby vykonávajúce opravy a údržbu v spravodajskej jednotke v mene iných podnikov ani osoby vykonávajúce povinnú vojenskú službu.

Neplatení rodinní príslušníci vypomáhajúci v rodinnom podniku sú osoby, ktoré žijú s vlastníkom jednotky a pravidelne pracujú pre jednotku, no nemajú pracovnú zmluvu a nedostávajú pevnú sumu za prácu, ktorú vykonávajú. Toto sa obmedzuje na osoby, ktoré nemajú hlavné zamestnanie uvedené na výplatnej listine inej jednotky.

Podľa tejto definície sa sem zahŕňajú:

— všetci platení zamestnanci vrátane nasledujúcich kategórií, pokiaľ sú zahrnutí do výplatnej listiny: — domácki pracovníci, — učni/praktikanti, — platení pracujúci vlastníci a platení rodinní príslušníci vypomáhajúci v rodinnom podniku, — osoby dočasne uvoľnené (materská dovolenka, práceneschopnosť, štrajk, výluka atď.), — zamestnanci na čiastočný úväzok, — zamestnanci na dobu určitú, — sezónni pracovníci,

— neplatené zamestnané osoby: — neplatení pracujúci vlastníci (majitelia), — neplatení rodinní príslušníci vypomáhajúci v rodinnom podniku (6).

Nepatria sem tieto skupiny:

— pracovníci agentúr (okrem činností, v ktorých sú takéto zamestnávateľské agentúry klasifikované),

— osoby, ktoré majú voľno na neurčitý čas (napr. dlhodobo chorí, vo vojenskej alebo sociálnej službe),

— osoby vykonávajúce opravu alebo údržbu v mene ostatných sledovaných jednotiek a ostatní pracovníci požičaní z ostatných sledovaných jednotiek,

— rodinní príslušníci vypomáhajúci v rodinnom podniku, ktorí majú hlavné zamestnanie uvedené na výplatnej listine inej jednotky.

Počet zamestnaných osôb by sa mal určiť ako reprezentatívne číslo za referenčné obdobie.

Ukazovateľ: 211 Počet zamestnancov

Počet zamestnancov sa používa ako dočasná aproximácia počtu zamestnaných osôb.

Počet zamestnancov sa definuje ako počet tých osôb, ktoré pracujú pre zamestnávateľa, majú pracovnú zmluvu a dostávajú odmenu vo forme miezd, platov, honorárov, mimoriadnych odmien, miezd za úkolovú prácu alebo vo forme naturálnej odmeny.

Vzťah zamestnávateľa k zamestnancovi existuje vtedy, ak existuje dohoda, ktorá môže byť formálna alebo neformálna, medzi podnikom a osobou, zvyčajne uzatvorená dobrovoľne oboma stranami, pričom príslušná osoba pracuje pre podnik za peňažnú alebo naturálnu odmenu.

Zamestnanec sa považuje za zárobkovo činnú osobu príslušnej jednotky, ak dostáva mzdu alebo plat od tejto jednotky bez ohľadu na to, kde sa práca vykonáva (vo výrobnej jednotke alebo mimo nej). Zamestnanec z agentúry sprostredkujúcej dočasné zamestnanie sa považuje za zamestnanca agentúry sprostredkujúcej dočasné zamestnanie, a nie za zamestnanca jednotky (zákazníka), v ktorej pracuje.

Podľa tejto definície sa sem zahŕňajú:

— platení pracujúci vlastníci,

— študenti, ktorí majú formálnu zmluvu, pričom sa zúčastňujú na výrobnom procese jednotky výmenou za odmenu a/alebo vzdelávacie služby,

— zamestnanci prijatí na základe zmluvy na špeciálne účely podpory zamestnania osôb bez zamestnania,

— domácki pracovníci, ak existuje výslovná dohoda, že domácky pracovník je odmeňovaný na základe vykonanej práce, a ak sú uvedení na výplatnej listine.

Počet zamestnancov pozostáva z pracovníkov na čiastočný úväzok, sezónnych pracovníkov a štrajkujúcich osôb alebo osôb na krátkodobej dovolenke, no nepatria sem osoby na dlhodobej dovolenke.

Počet zamestnancov nepozostáva z dobrovoľných pracovníkov.

Počet zamestnancov by sa mal určiť ako reprezentatívny údaj za referenčné obdobie.

Ukazovateľ: 220 Odpracované hodiny

Cieľom indexu odpracovaných hodín je ukázať vývoj objemu vykonanej práce.

Celkový počet odpracovaných hodín predstavuje úhrnný počet hodín skutočne odpracovaných na celkovej produkcii spravodajskej jednotky počas referenčného obdobia (7).

Tento ukazovateľ nezahŕňa zaplatené, ale v skutočnosti neodpracované hodiny, napr. dovolenku za kalendárny rok, sviatky a práceneschopnosť. Nezahŕňa ani prestávky na jedlo a čas strávený dochádzaním z pracoviska a na pracovisko.

Zahŕňajú sa hodiny skutočne odpracované v rámci riadneho pracovného času; hodiny odpracované nad rámec riadneho pracovného času; čas strávený na pracovisku plnením úloh, ako je príprava miesta a čas zodpovedajúci krátkym prestávkam na oddych na pracovisku.

Ak presný počet skutočne odpracovaných hodín nie je známy, môže sa odhadnúť na základe obvyklej dĺžky pracovného času a priemernej dĺžky absencií (choroba, materská dovolenka atď.).

Podľa tejto definície sa sem zahŕňajú tieto položky:

— celkový počet všetkých skutočne odpracovaných hodín: — počas riadneho pracovného času, — ako nadčasy, platené alebo neplatené (8), — počas nocí, počas nedieľ alebo štátnych sviatkov,

— čas strávený plnením úloh, ako je príprava práce, príprava, údržba a čistenie nástrojov a strojov a vypisovanie pracovných kariet a správ,

— čas strávený na pracovisku, počas ktorého sa žiadna práca nevykonávala napríklad z dôvodu zablokovania strojov, nehôd alebo príležitostného nedostatku práce, pričom tento čas je zaplatený v súlade s pracovnou zmluvou,

— krátke prestávky na oddych na pracovisku vrátane prestávok na čaj a kávu.

Položky, ktoré sa sem nezahŕňajú, sú:

— hodiny platené, ale neodpracované pre dovolenku, chorobu, nehody, štrajky, výluky, prestávky atď.,

— čas strávený prestávkou na jedlo,

— dochádzanie na pracovisko a z pracoviska.

Ukazovateľ: 230 Mzdy a platy

Cieľom indexu miezd a platov je aproximovať vývoj mzdového a platového fondu.

Mzdy a platy sa definujú ako celkové odmeny, peňažné alebo naturálne, poskytované všetkým osobám uvedeným na výplatnej listine (vrátane domáckych pracovníkov) za prácu vykonanú počas účtovného obdobia bez ohľadu na to, či boli vyplatené na základe odpracovaných hodín, výkonu alebo úkolovej práce a či sú vyplácané pravidelne, alebo nie.

Mzdy a platy zahŕňajú hodnoty všetkých sociálnych príspevkov, daní z príjmov atď., ktoré platí zamestnanec, aj keď v skutočnosti ich zráža zamestnávateľ, ktorý ich za zamestnanca vypláca priamo sociálnym poisťovniam, daňovým úradom atď. Mzdy a platy nezahŕňajú sociálne príspevky zamestnávateľov.

Mzdy a platy zahŕňajú: všetky odmeny, prémie, dobrovoľné plnenia, trinásty plat, odchodné, príspevky na ubytovanie, dopravu, životné náklady, rodinné prídavky, prepitné, provízie, poplatky za pracovnú pohotovosť atď., ako aj dane, príspevky na sociálne zabezpečenie a iné čiastky platené zamestnancami a zrážané pri zdroji zamestnávateľmi.

Do platov a miezd sa nezahŕňajú platby zamestnancom agentúr.

Podľa tejto definície sa sem zahŕňajú tieto položky:

— všetky základné mzdy a platy platené v pravidelných intervaloch,

— vyššie sadzby platené za nadčasy, nočné zmeny, prácu počas sobôt a nedieľ atď.,

— všetky prídavky, odmeny alebo prémie, ktoré platí zamestnávateľ ako: — životné náklady, príspevky na bývanie, miestne alebo vysťahovalecké príspevky, — príspevky na jedlo, — príspevky na cestovanie do práce a z práce, — platená dovolenka, trinásty plat, — príspevky zaplatené za nevyčerpanú dovolenku, — prémie za výstup, výrobu alebo produktivitu, — mimoriadne prémie za extrémne pracovné podmienky ako prach, špina, teplota, dym, nebezpečenstvo atď., — mimoriadne odmeny zamestnancom pri odchode z podniku, ak tieto odmeny nevyplývajú z kolektívnej zmluvy, — príspevky za zlepšovateľské návrhy a poplatky za patenty platené zamestnancovi, — tantiémy a poplatky zamestnancom, — rodinné prídavky, ktoré platí zamestnávateľ na základe kolektívnej zmluvy,

— provízie,

— hodnota prémiových akcií, ktoré sa zadarmo rozdávajú zamestnancom,

— platby zamestnávateľov do programu sporenia zamestnancov alebo ostatných systémov,

— dane, príspevky a ostatné sumy, ktoré platia zamestnanci a zrážajú zamestnávatelia,

— všetky naturálne odmeny.

Položky, ktoré sa sem nezahŕňajú, sú:

— zákonné sociálne príspevky zamestnávateľov,

— kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľné sociálne príspevky zamestnávateľov,

— imputované sociálne príspevky (sociálne dávky, ktoré platí priamo zamestnávateľ),

— príspevky, ktoré zamestnanci dostávajú na nákup nástrojov, zariadenia a špeciálnych odevov potrebných pri ich práci, alebo tá časť ich mzdy alebo platu, ktorá je podľa pracovnej zmluvy určená na tieto nákupy,

— dane, ktoré platí zamestnávateľ z objemu celkových vyplatených miezd a platov,

— náhrada cestovných nákladov, nákladov na sťahovanie, odlúčenie, výdavkov na hotel a trávenie voľného času, telefónnych poplatkov a výdavkov súvisiacich s uspokojovaním osobných potrieb zamestnancov atď., ktoré nastali v priebehu plnenia ich povinností,

— výdavky na odbornú prípravu (náklady na vzdelávanie) bez miezd a platov učňov,

— mzdy a platy, ktoré zamestnávateľ naďalej platí v prípade choroby, pracovného úrazu, materskej dovolenky alebo práce na skrátený úväzok,

— ostatné výdavky na pracovné náklady, ktoré platí zamestnávateľ: — náklady spojené so získavaním nových pracovníkov, — sociálne výdavky, ako je náhrada bežných výdavkov za dopravu zamestnancov do práce a z práce, či už sa doprava vykonáva vlastnými dopravnými prostriedkami zamestnávateľa, alebo treťou stranou v mene podniku, platby do fondov odborových zväzov,

— ponuka akcií (9).

Pri ohodnocovaní naturálnych odmien platí toto pravidlo: naturálne odmeny vyrobené zamestnávateľom by sa mali oceňovať v cenách výrobcu; naturálne odmeny nakúpené zamestnávateľom by sa mali oceňovať v trhových cenách.

Ukazovateľ: 310 Výrobné ceny

Cieľom indexu výrobných cien je merať mesačný vývoj cien transakcií pri ekonomických činnostiach.

Index domácich výrobných cien za ekonomickú činnosť meria vývoj priemerných cien všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z danej činnosti a predaných na domácom trhu. Index zahraničných cien ukazuje vývoj priemerných cien (prepočítaných na domácu menu) všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z tejto činnosti a predaných mimo domáceho trhu. Ak sa tieto dva indexy skombinujú, ukazujú vývoj priemerných cien všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z danej činnosti.

Základom je, aby sa brali do úvahy všetky charakteristiky produktov určujúce cenu vrátane množstva predaných jednotiek, poskytnutej dopravy, rabatov, servisných podmienok, záručných podmienok a miesta určenia. Špecifikácia musí byť taká, aby v nasledujúcich referenčných obdobiach spravodajská jednotka dokázala jednoznačne určiť produkt a poskytnúť príslušnú cenu za jednotku.

Pri definovaní cien platia tieto pravidlá:

— Príslušnou cenou je základná cena, ktorá nezahŕňa DPH ani podobné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami, ani žiadne clá a dane z tovaru a služieb fakturovaných jednotkou, na druhej strane prípadné subvencie na produkty prijaté výrobcom sa zahŕňajú.

— Ak sa zahŕňajú dopravné náklady, mali by byť súčasťou špecifikácie výrobku.

— Aby sa ukázal skutočný vývoj pohybu cien, mala by sa používať skutočná cena transakcie, a nie cenníková cena.

— Index výrobných cien by mal brať do úvahy zmeny kvality vo výrobkoch.

— Ceny zozbierané v období t by sa mali vzťahovať na objednávky počas obdobia t (okamih objednávky), nie na okamih, keď komodity opúšťajú bránu továrne.

— Pri cenách výrobcov realizovaných na zahraničnom trhu by sa mala cena počítať po štátne hranice, FOB (cena tovaru, v ktorej nie sú zahrnuté dopravné náklady od výrobcu k nákupcovi).

Index by mal v zásade vyjadrovať priemernú cenu za referenčné obdobie. V praxi sa skutočne zistené informácie môžu vzťahovať na konkrétny deň v polovici referenčného obdobia, ktorý by sa mal určiť za reprezentatívnu hodnotu na referenčné obdobie. V prípade výrobkov s významným vplyvom na národné hospodárstvo, o ktorých sa vie, že ich cena aspoň príležitostne kolíše, je dôležité, aby index v skutočnosti vyjadroval priemerné ceny.

Stavebníctvo

Indexy výrobných cien pre stavebníctvo sa môžu používať ako aproximácia ukazovateľov stavebných nákladov. Merajú len vývoj bytových budov, teda okrem ostatných budov na bývanie, nebytových budov, cien pozemkov a poplatkov architektom a iných poplatkov. Vyjadrujú ceny, ktoré platí klient stavebnej firme. Preto vyjadrujú nielen odchýlky v cenách výrobných nákladov stavebníctva, ale aj zmeny produktivity a rozpätia ziskov. Okrem toho existuje dočasný rozdiel medzi výrobnými cenami a príslušnými nákladmi produkcie.

Služby

Pre výrobné ceny služieb platí rovnaká definícia s týmito výnimkami:

— Výrobné ceny služieb vyjadrujú vývoj cien služieb poskytnutých zákazníkom, ktorými sú podniky alebo osoby predstavujúce podniky.

— Referenčným obdobím je štvrťrok.

— Sledujú sa služby poskytnuté na domácom a zahraničnom trhu.

— Príslušnou meranou veličinou je cena transakcie, ktorá vyjadruje príjem výrobcu za výrobky skutočne predané zákazníkom. Zohľadniť by sa mali všetky príslušné zľavy, rabaty, príplatky atď. pre zákazníkov. Keďže cena vyjadruje príjem výrobcu, dane z výrobkov by sa mali z cien vylúčiť, prípadné subvencie na produkty, ktoré prijal výrobca, sa započítavajú.

Cena sa zaznamenáva ku dňu poskytnutia služby. Ak poskytovanie služby zahŕňa viaceré obdobia, sú potrebné príslušné úpravy.

Ukazovateľ: 311 Ceny priemyselných výrobcov realizované na domácom trhu

Ukazovateľ: 312 Ceny priemyselných výrobcov realizované na zahraničnom trhu

Ciele a charakteristika indexov ukazovateľa 310 (výrobné ceny) platia aj pri indexoch v členení na ceny priemyselných výrobcov na domácom a zahraničnom trhu.

Indexy domácich a zahraničných cien si vyžadujú, aby sa zostavovali individuálne indexy výrobných cien podľa miesta určenia výrobku. Miesto určenia sa stanovuje podľa trvalého sídla tretej strany, ktorá si objednala alebo nakúpila daný výrobok. Domáci trh sa definuje ako tretie strany, ktoré majú trvalé sídlo na tom istom vnútroštátnom území ako spravodajská jednotka. Ceny priemyselných výrobcov realizované na domácom trhu sa ďalej členia na výrobné ceny výrobkov odoslaných do štátov eurozóny (312z) a ostatné ceny priemyselných výrobcov (312x).

Ukazovateľ: 313 Index jednotkovej ceny vývozu a dovozu

Index jednotkovej ceny vývozu a dovozu sa môže použiť ako aproximácia cien priemyselných výrobcov realizovaných na zahraničnom trhu a dovozných cien len vtedy, ak to nevedie k výraznému zhoršeniu kvality v porovnaní s použitím osobitných údajov o cene.

Na účely tohto indexu sa jednotkové ceny počítajú ako hodnota predaja výrobku delená predaným množstvom na základe údajov zahraničného obchodu. Táto jednotková cena sa potom berie ako priemerná cena výrobku a index sa počíta tým istým spôsobom ako pri tradičných indexoch výrobných cien.

Ukazovateľ: 340 Dovozné ceny

Cieľom indexov dovozných cien je merať mesačný vývoj cien transakcií dovezeného tovaru, ktorý v zahraničí kúpili domáci rezidenti. Všetky súvisiace služby sú spočiatku vylúčené. Indexy cien by mali vyjadrovať vývoj cien porovnateľných výrobkov v určitom čase.

Základom je, aby sa brali do úvahy všetky ceny určujúce charakteristiky produktov vrátane množstva predaných jednotiek, poskytnutej dopravy, rabatov, servisných podmienok, záručných podmienok a miesta určenia. Špecifikácia musí byť taká, aby v nasledujúcich referenčných obdobiach spravodajská jednotka dokázala jednoznačne určiť produkt a poskytnúť príslušnú cenu za jednotku.

Zahraničný trh sa definuje ako tretie strany, ktoré nemajú trvalé sídlo na tom istom vnútroštátnom území ako spravodajská jednotka. Domáci trh sa definuje ako tretie strany, ktoré majú trvalé sídlo na tom istom vnútroštátnom území ako spravodajská jednotka.

Pri zisťovaní cien platia tieto obmedzenia:

— dovoz domácností, jednotiek štátnej správy a neziskových organizácií je vylúčený,

— používané obchodné režimy a štatistické postupy sú osobitným obchodným systémom a normálny dovoz a dovoz na aktívny zošľachťovací styk sú zahrnuté; dovoz na účely opráv nie je zahrnutý,

— pokrytie výrobkov sa obmedzuje na výrobky CPA v kategóriách C, D a E. Súvisiace služby sú vylúčené.

Pri definovaní cien platia tieto pravidlá:

— príslušná cena je cena CIF (hodnota s výdavkami, poistením a dopravou) na hranici bez všetkých ciel a daní na výrobky a služby platené sledovanou jednotkou,

— mali by sa zohľadniť vnútropodnikové transfery, ak sú základom týchto transferov ceny, ktoré sú trhové alebo ovplyvnené trhom, alebo ak sú trhové ceny nepodstatné,

— aby sa ukázal skutočný vývoj pohybu cien, mala by sa používať skutočná cena transakcie, a nie cenníková cena, preto by sa z ceny mali odpočítať zľavy,

— aby sa ukázal čistý pohyb cien, pri zostavovaní cenového indexu by sa mali zohľadniť zmeny v kvalite výrobkov,

— jednotne by sa mali riešiť aj ostatné charakteristiky určujúce cenu výrobkov,

— dovoz sa zaznamenáva k dátumu prevodu vlastníctva tovaru (t. j. keď strany zaevidujú transakciu v svojich účtovných knihách alebo na svojich účtoch),

— prevod vlastníctva člnov a lietadiel alebo podobných výrobkov z osoby s bydliskom v nečlenskej krajine na osobu s bydliskom v príslušnom členskom štáte sa považuje za dovoz.

Index by mal v zásade vyjadrovať priemernú cenu za referenčné obdobie. V praxi sa skutočne zistené informácie môžu vzťahovať na konkrétny deň v polovici referenčného obdobia, ktorý by sa mal určiť za reprezentatívnu hodnotu na referenčné obdobie. Pri výrobkoch s významným vplyvom na národné hospodárstvo, o ktorých sa vie, že ich cena aspoň príležitostne kolíše, je dôležité, aby index v skutočnosti vyjadroval priemerné ceny.

Indexy dovozných cien je potrebné vypočítať zvlášť pre každú krajinu odosielateľa. Krajina odosielateľa sa určuje v súlade s colným postupom. Dovozné ceny sa ďalej členia na dovoz z krajín eurozóny (340z) a dovoz z ostatných krajín (340x).

Ukazovateľ: 320 Stavebné náklady

Cieľom indexu stavebných nákladov je ukázať vývoj nákladov, ktoré má zmluvný partner pri vykonávaní stavebného procesu.

Index nákladov komponentov (náklady na materiál a náklady práce) ukazuje vývoj cien výrobných faktorov používaných v stavebníctve.

Index stavebných nákladov sa počíta ako:

kde I – stavebný index, Mi – index nákladov na materiály, Li – index nákladov práce, – váha pre materiály, – váha pre náklady práce.

Nákladmi, ktoré tvoria zložky stavebných nákladov, sú aj náklady na závod a zariadenie, dopravu, energiu, ako aj ostatné náklady. Poplatky architektom nie sú súčasťou stavebných nákladov.

Ukazovateľ: 321 Náklady na materiál

Index nákladov na materiál sa všeobecne počíta na základe cien materiálu. Ceny materiálov by mali vychádzať zo skutočných cien, a nie z cenníkových cien. Základom stanovenia cien by mala byť vzorka výrobkov a dodávateľov. Ceny sa ohodnocujú bez DPH.

Ukazovateľ: 322 Náklady práce

Index nákladov práce zahŕňa mzdy a platy a príspevky na sociálne zabezpečenie za všetky zamestnané osoby. Príspevky sociálneho zabezpečenia zahŕňajú: i) zákonné sociálne príspevky zamestnávateľov, ii) kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľné sociálne príspevky zamestnávateľov a iii) imputované sociálne príspevky (sociálne dávky platené priamo zamestnávateľmi).

Ukazovateľ: 411 Stavebné povolenia: počet bytov

Cieľom indexu stavebných povolení na počet bytov je ukázať budúci vývoj stavebnej činnosti, pokiaľ ide o počty jednotiek.

Stavebné povolenie znamená oprávnenie začať prácu na stavebnom projekte. Ako také, povolenie je konečnou fázou plánovania a oprávnenia na stavbu, vydané úradmi pred začatím práce.

Index založený na týchto povoleniach by mal poskytovať správne údaje o pracovnej zaťaženosti stavebného priemyslu v blízkej budúcnosti, aj keď to tak nemusí byť, ak sa nevyužije veľká časť povolení alebo ak uplynie veľa času medzi povolením a začatím samotných stavebných prác.

Indexy počtu povolení sa zostavujú za jednobytové, dvojbytové a viacbytové budovy. Bytová jednotka je miestnosť alebo niekoľko miestností s príslušenstvom v trvalej budove alebo v jej štrukturálne oddelenej časti, ktorá spôsobom, akým bola postavená, prebudovaná, zmenená a tak ďalej, je určená na súkromné bývanie. Mala by mať samostatný vchod na ulicu (priamy alebo cez záhradu alebo pozemok) alebo do spoločného priestoru v rámci budovy (schodisko, chodba, hlavná chodba atď.). Oddelené miestnosti na bývanie, ktoré sa jasne majú používať ako súčasť bytu, by sa mali považovať za súčasť bytu. Bytovú jednotku preto môžu tvoriť samostatné budovy v rámci toho istého oploteného pozemku za predpokladu, že sú jasne určené na obývanie tou istou súkromnou domácnosťou.

Ukazovateľ: 412 Stavebné povolenia: štvorcové metre úžitkovej podlahovej plochy alebo alternatívne meranie veľkosti

Cieľom indexu stavebných povolení na úžitkovú podlahovú plochu je ukázať budúci vývoj stavebnej činnosti, pokiaľ ide o objemy.

Stavebné povolenie znamená oprávnenie začať prácu na stavebnom projekte. Ako také, povolenie je konečnou fázou plánovania a oprávnenia na stavbu, vydané úradmi pred začatím práce.

Index založený na týchto povoleniach by mal poskytovať správne údaje o pracovnej zaťaženosti stavebného priemyslu v blízkej budúcnosti, aj keď to tak nemusí byť, ak sa nevyužije veľká časť povolení alebo ak uplynie veľa času medzi povolením a začatím samotných stavebných prác.

Tento index sa zostavuje na základe štvorcových metrov úžitkovej podlahovej plochy budov, na ktoré boli vydané povolenia. Úžitková podlahová plocha budovy (10) sa meria medzi vonkajšími stenami bez:

— stavebných plôch (napr. plochy demarkačných komponentov, podpory, stĺpy, piliere, schodiskové priestory, komíny),

— funkčných doplnkových oblastí (napr. priestoru, kde je inštalované kúrenie a ventilácia alebo generátor elektriny),

— priechodov (napr. schodiskových šácht, výťahov, pohyblivých schodísk).

Časť celkovej úžitkovej plochy budovy používanej na bývanie predstavuje plochu používanú na kuchyne, obývačky, spálne a doplnkové miestnosti, pivnice a spoločné miestnosti, ktoré používajú vlastníci bytových jednotiek.

Môžu sa použiť aj ďalšie ukazovatele, pokiaľ ich členské štáty používajú jednoznačne a jednotne, ako umožňuje príloha B ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1165/98.

Nariadenie (ES) č. 1165/98 sa pri požadovaní údajov o stavebných povoleniach za rôzne kategórie budov odvoláva na klasifikáciu stavieb (KS). Kategória „ostatné budovy“ nariadenia (ES) č. 1165/98 obsahuje v klasifikácii stavieb tieto kategórie:

— hotely a podobné budovy,

— budovy pre veľkoobchod a maloobchod,

— budovy pre dopravu a telekomunikácie,

— priemyselné budovy a sklady,

— budovy pre kultúru, verejnú zábavu, vzdelávanie a zdravotníctvo,

— ostatné nebytové budovy.

Ukazovateľ: 330 Deflátor predaja

Cieľom deflátora predaja je očistiť tržby o vplyv cenových zmien.

Deflátor predaja v maloobchode nie je deflátorom poskytnutých služieb, ale predaného tovaru.

Ceny používané na výpočet deflátora pre určitú činnosť sa počítajú ako vážený priemer cenových indexov príslušného tovaru pre danú činnosť. Základom je, aby sa brali do úvahy všetky charakteristiky výrobkov určujúce ceny vrátane množstva predaných jednotiek, poskytnutej dopravy, rabatov, záručných podmienok a miesta určenia.

Špecifikácia musí byť taká, aby v ďalších referenčných obdobiach spravodajská jednotka dokázala jednoznačne určiť tovar a poskytnúť príslušnú cenu za jednotku.

Aby sa ukázal skutočný vývoj pohybu cien, mala by sa používať skutočná cena transakcie, a nie cenníková cena.

Zistené informácie o cene by mali v zásade vyjadrovať priemernú cenu za referenčné obdobie. V praxi sa skutočne zistené informácie môžu vzťahovať na konkrétny deň v polovici referenčného obdobia, ktorý by sa mal určiť za reprezentatívnu hodnotu na referenčné obdobie.

Definícia hospodárskeho územia

Hospodárske územie zahŕňa tieto oblasti:

— zemepisné územia spravované národnou vládou, v rámci ktorých sa voľne pohybujú osoby, tovar, služby a kapitál,

— všetky voľné zóny vrátane colných skladísk a fabrík pod colnou kontrolou,

— národný vzdušný priestor, teritoriálne vody a kontinentálny šelf ležiaci v medzinárodných vodách, vo vzťahu ku ktorým štát uplatňuje výhradné práva,

— teritoriálne enklávy, t. j. geografické teritóriá, ktoré sa nachádzajú v zahraničí a ktoré na základe medzinárodných zmlúv alebo medzinárodných dohôd používajú orgány verejnej moci (veľvyslanectvá, konzuláty, vojenské základne, vedecké základne atď.),

— zásoby ropy, zemného plynu atď. v medzinárodných vodách mimo kontinentálneho šelfu krajiny, na ktorých pracujú jednotky s trvalým sídlom na území, ako bolo vyššie definované.

Hospodárske územie nezahŕňa tieto územia:

— exteritoriálne enklávy (t. j. časti vlastného zemepisného územia krajiny, ktoré používajú orgány verejnej moci ostatných krajín, inštitúcie Európskej únie alebo medzinárodné organizácie na základe medzinárodných zmlúv alebo dohôd medzi štátmi).

Táto definícia je v súlade s Európskym systémom účtov (ESA) 1995, odseky 2.05 – 2.06.

Na účely krátkodobej štatistiky sa má rozdiel medzi domácim a zahraničným trhom interpretovať podľa územia členských štátov. Táto definícia sa môže v budúcnosti revidovať vzhľadom na európsku a/alebo menovú integráciu v súlade s ostatnými príslušnými nariadeniami.

(1) Všeobecné chápanie pojmu „index produkcie“ ako index „vývoja pridanej hodnoty“ je v rozpore s definíciou „produkcie“ v rámci národných účtov alebo štrukturálnej podnikovej štatistiky, no napriek tomu ide o pojem tradične používaný v tejto oblasti podnikovej štatistiky. Pojem „index pridanej hodnoty“ sa v praxi nikdy nepoužíva. Keďže index sleduje vývoj produkcie v stálych cenách, niekedy sa používa pojem „index objemu produkcie“. Pojem index produkcie sa v tomto texte používa vždy ako index množstva, inými slovami v stálych cenách.

(2) Produkcia, a teda aj pridaná hodnota sa v súlade s ESA 95 udáva v základných cenách. Základné ceny nezahŕňajú žiadne dane z produktov, ale nevylučujú ostatné dane z produkcie, ako to bolo predtým v prípade pridanej hodnoty udanej v cenách výrobných nákladov. Ak sa pridaná hodnota v základných cenách nedá zistiť napríklad zo štrukturálnej podnikovej štatistiky, môže sa ako náhrada použiť hrubá pridaná hodnota v cenách výrobných nákladov.

(3) Výrazy „tržby za vlastné výkony a tovar“ a „predaj“ sa v kontexte krátkodobých štatistík často používajú ako synonymá.

(4) Ak sú subvencie na produkty ťažko merateľné, môžu sa na účely výpočtu indexov za určité obdobie vynechať.

(5) Pravidlá národných účtov by sa mali používať ako usmerňujúce zásady na to, čo sa má a čo nemá zahrnúť.

(6) Neplatení rodinní príslušníci vypomáhajúci v rodinnom podniku sa z principiálnych dôvodov zahrnuli, aj keď môže byť ťažké získať presné údaje.

(7) Celkové odpracované hodiny sa môžu aspoň v priemysle aproximovať hodinami odpracovanými zamestnancami.

(8) Údaje o neplatenej nadčasovej práci sa v rôznych členských štátoch získavajú ťažko, ale z principiálnych dôvodov sa zahŕňajú.

(9) Ponuka akcií sa vylučuje hlavne z praktických dôvodov spojených s ťažkosťami harmonizovanej definície a zberu údajov, aj keď sa často považuje za kompenzáciu za prácu spojenú s celkovou výkonnosťou podniku.

(10) Definícia úžitkovej podlahovej plochy je v súlade s klasifikáciou stavieb, ktorá sa odvoláva na Štatistické normy a štúdie, č. 40, Organizácia Spojených národov, New York 1987, a Štatistické normy a štúdie, č. 43, Organizácia Spojených národov, New York 1994.