(8)

Fínsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability na rok 2015, ktorý predložila predchádzajúca vláda a ktorý je založený na predpoklade nezmenenej politiky a pokrýva obdobie 2014 – 2019, sa predpokladá ďalšie zhoršenie celkového deficitu, ktorý sa v roku 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP, a to na 3,4 % HDP v roku 2015, až kým v roku 2017 nezačne postupne klesať na 3,1 % a ďalej na 2,5 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability na rok 2015 sa očakáva rast pomeru dlhu verejných financií k HDP počas prognózovaného obdobia programu a má dosiahnuť 67,8 % do roku 2019. Strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – sa do konca programového obdobia nesplní. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že deficit verejných financií Fínska dosiahne v roku 2015 výšku 3,3 % HDP a v roku 2016 výšku 3,2 % HDP, zatiaľ čo sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa do roku 2016 zvýši na 64,4 % HDP. Komisia uverejnila 13. mája 2015 správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej dospela k záveru, že kritérium deficitu ani dlhové kritérium sa nedali považovať za dodržané. Nová vláda však 27. mája zverejnila svoj strategický program vrátane plánovaných konsolidačných opatrení. Podľa posúdenia Komisiou, ak sa vykoná v plnej miere, očakáva sa, že tieto opatrenia znížia celkový deficit v roku 2016 výrazne pod 3 % HDP. Po zhoršení v roku 2014 došlo v roku 2015 k ďalšej odchýlke od požadovaného štrukturálneho úsilia v rámci preventívnej časti. Očakáva sa, že referenčná hodnota výdavkov sa v roku 2015 s veľkou rezervou splní. Počas rokov 2014 – 2015 preto môže dôjsť k riziku výraznej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu, čo sa bude musieť posúdiť ex post. So zreteľom na opatrenia, ktoré oznámila nová vláda, existuje v roku 2016 riziko istej odchýlky. Preto budú na dosiahnutie požadovaných štrukturálnych úprav potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015, ako aj na základe posúdenia konsolidačných opatrení novej vlády predstavených 27. mája zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Hoci Fínsko dosiahlo určitý pokrok pri uskutočňovaní administratívnych reforiem, efektívnosť fínskeho verejného sektora by sa mohla ďalej zlepšiť, najmä v oblastiach, ktoré čelia cenovým tlakom v budúcnosti zo starnutia populácie. Na jeseň 2014 dosiahli sociálni partneri dohodu o obsahu dôchodkovej reformy, ale tá ešte nie je prijatá. Zvýšenie účasti starších pracovníkov na trhu práce je mimoriadne dôležité vzhľadom na medzeru udržateľnosti verejných financií a plánované zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku. Prípady predčasného odchodu z trhu práce existujú najmä v dôsledku zdravotného postihnutia alebo na základe rozšírených dávok v nezamestnanosti pre starších pracovníkov. V decembri 2014 bol parlamentu predložený vládny návrh zákona o reforme sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti, ale pred parlamentnými voľbami v apríli 2015 sa nenašlo riešenie na vyrovnanie administratívneho modelu veľkých obecných koalícií s autonómiou jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a lehota na prijatie návrhu zákona uplynula. Fínske obce sú pomerne malé, ale vykonávajú pomerne rozsiahle úlohy v porovnaní s obcami v iných európskych krajinách. Reforma štruktúr obcí prebieha s určitým oneskorením a obce vykonávajú štúdie o prínosoch spájania sa. Podľa programu národných reforiem na rok 2015 sa do konca roku 2016 môže parlamentu predložiť nový legislatívny návrh.