Úradný vestník L 301 , 28/10/1982 S. 0001 - 0066

Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 7 Zväzok 3 S. 0031

Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 07 Zväzok 3 S. 0074

Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 7 Zväzok 3 S. 0031

Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 07 Zväzok 3 S. 0074



Smernica Rady zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (82/714/EHS) RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 75, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1], so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2], keďže ciele a vykonávanie spoločnej politiky pre dopravu vyžaduje okrem iného v oblasti vnútrozemskej plavby, aby pohyb lodí na sieti spoločenstva sa uskutočňoval za najlepších podmienok, čo sa týka bezpečnosti a hospodárskej súťaže; keďže smernica Rady 76/135/EHS z 20. 1. 1976 o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy [3], naposledy zmenená a doplnená smernicou 78/1016/EHS [4], stanovuje rade prijať spoločné opatrenia, ktoré zakladajú technické požiadavky pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy; keďže účelom tejto smernice je ustanoviť také požiadavky; keďže určité kategórie plavidiel by však mali byť vylúčené z pôsobnosti tejto smernice; keďže vnútrozemské vodné cesty spoločenstva sa líšia, čo sa týka bezpečnosti a mali by byť preto rozdelené do zón; keďže sa vyžaduje, aby nenastali rozpory so systémom zriadeným Revidovaným dohovorom pre plavbu na Rýne; keďže je vhodné, aby sa zaviedli vnútrozemské plavebné osvedčenia spoločenstva, platné na všetkých vodných cestách spoločenstva, okrem tých, na ktoré sa vzťahuje Revidovaný dohovor pre plavbu na Rýne, potvrdzujúce súlad plavidiel so spoločnými technickými požiadavkami; keďže musí byť možné použiť inšpekčné osvedčenie vydané v súlade s článkom 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne na všetkých vodných cestách spoločenstva, ktoré je v určitých prípadoch podmienené vlastníctvom dodatočného osvedčenia spoločenstva; keďže, vzhľadom k ich lokálnemu významu a špeciálnym bezpečnostným požiadavkám, členské štáty musia byť splnomocnené urobiť výnimky z uplatňovania celej alebo časti smernice pre určité plavidlá, ktoré nepôsobia na vnútrozemských vodných cestách iných členských štátov; keďže by mali byť stanovené termíny nevyhnutné pre výkon technických kontrol, na základe ktorých sa vydáva osvedčenie pre plavidlá v prevádzke; keďže by mal byť uložený rad doplnkových postupov na rýchle prispôsobenie sa technickému pokroku v prílohách tejto smernice; keďže podľa článku 7 smernice 76/135/EHS, príslušné ustanovenia v tejto smernici zostávajú v platnosti pokiaľ nenadobudne platnosť táto smernica; keďže je nevyhnutné, aby sa smernica 76/135/EHS naďalej uplatňovala na príslušné plavidlá, na ktoré sa táto smernica nevzťahuje, PRIJALA TÚTO SMERNICU: HLAVA 1 Všeobecné ustanovenia Článok 1 Na účely tejto smernice sa vnútrozemské vodné cesty spoločenstva klasifikujú takto: - zóny 1 a 2: vodné cesty uvedené v zozname v kapitole 1 prílohy I., - zóna 3: vodné cesty uvedené v kapitole 2 prílohy I., - zóna 4: všetky ostatné vodné cesty spoločenstva. Zóna R pokrýva hore uvedené vodné cesty, pre ktoré sú vydané inšpekčné osvedčenia v súlade s článkom 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne v znení v čase prijatia tejto smernice. Článok 2 1. Táto smernica sa vzťahuje na: - plavidlá s celkovou nosnosťou 15 ton alebo viac, alebo plavidlá, ktoré nie sú určené na prepravu tovaru s výtlakom 15 m3 alebo viac, - remorkéry a tlačné remorkery, vrátane tých, ktoré majú výtlak menej než 15 m3 za predpokladu, že boli vybudované na vlečenie alebo tlačenie alebo pre pohyb lodí pozdĺž boku. 2. Z pôsobnosti tejto smernice sú vylúčené: - plavidlá na prepravu cestujúcich, - prevozné lode, - plávajúce zariadenia, - plávajúce objekty a konštrukcie vrátane tých, ktoré sú premiestňované z jedného miesta na druhé, - rekreačné lode, - služobné plavidlá, ktoré patria kontrolným orgánom a požiarnym lodiam, - vojenské lode, - námorné lode, vrátane vlečných a tlačných remorkerov, ktoré pôsobia alebo majú základňu v pobrežných vodách alebo dočasne na vnútrozemských vodných cestách, ktoré majú platné plavebné povolenie, - vlečné a tlačné remorkery s výtlakom menším než 15 m3, ktoré boli vybudované na ťahanie alebo vlečenie alebo pohyb lodí pozdĺž boku s výtlakom menším než 15 m3. Článok 3 Plavidlá pôsobiace na vnútrozemských vodných cestách spoločenstva uvedené v článku 1 musia mať: - osvedčenie vydané podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne, ktoré pôsobia v Zóne R vodnej cesty, - vnútrozemské plavebné osvedčenie spoločenstva vydané pre plavidlá v súlade s technickými požiadavkami prílohy II, keď pôsobia na vodných cestách iných zón. Osvedčenia spoločenstva sa vypracujú podľa modelu v prílohe III a vydajú v súlade s touto smernicou. Článok 4 1. Všetky plavidlá, ktoré majú platné osvedčenie vydané podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne sa môžu plaviť na vodných cestách spoločenstva iba s týmto osvedčením.. 2. Všetky plavidlá, ktoré však majú osvedčenie podľa odseku 1, si môžu tiež zadovážiť dodatočné plavebné osvedčenie (dodatočné osvedčenie spoločenstva): - keď pôsobia v Zóne 3 a 4 vodných ciest, ak chcú mať výhodu zníženia technických požiadaviek na týchto vodných cestách, - keď pôsobia v Zóne 1 a 2 vodných ciest, ak príslušné členské štáty, prijali dodatočné technické požiadavky pre tieto vodné cesty, v súlade s článkom 5. Dodatočné osvedčenie spoločenstva sa vypracuje podľa modelu uvedeného v prílohe IV a vydajú ho príslušné vnútroštátne orgány po predložení osvedčenia uvedeného v odseku 1 a podľa nimi uložených podmienok. Článok 5 1. Každý členský štát môže, pokiaľ požiadavky Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne nestanovujú inak a po porade s Komisiou, prijať technické požiadavky dodatočne k tým, ktoré sú v prílohe II pre plavidlá, ktoré pôsobia v Zóne 1 a 2 vodných ciest na svojom území. Takéto dodatočné požiadavky sa oznámia ostatným členským štátom a Komisii najneskôr šesť mesiacov pred ich vstupom do platnosti, pokiaľ neboli platné už k 21. januáru 1977. 2. Dodržanie týchto dodatočných požiadaviek u plavidiel, sa špecifikuje v osvedčení spoločenstva podľa článku 3 alebo, kde sa použije článok 4 ods. 2, v dodatočnom osvedčení spoločenstva. Článok 6 Každé plavidlo s osvedčením, vydaným podľa nariadenia o preprave nebezpečných látok na Rýne (ADNR), môže prepravovať nebezpečný tovar cez územie spoločenstva za podmienok stanovených v tomto osvedčení. Každý členský štát môže žiadať, aby plavidlám, ktoré nemajú osvedčenie ADNR, bolo povolené prepraviť nebezpečný tovar len ak vyhovujú požiadavkám, ktoré sú doplnkom požiadaviek uvedených v tejto smernici. Takéto požiadavky sa oznámia Komisii a ostatným členským štátom. Článok 7 1. Členský štát môže z časti alebo celkom vyňať z uplatňovania tejto smernice: a) plavidlá, ktoré pôsobia na splavných vodných cestách, ktoré nie sú spojené vnútrozemskými vodnými cestami, s vodnými cestami druhých členských štátov; b) plavidlá s nosnosťou nepresahujúcu 350 ton, ktoré boli postavené pred 1. januárom 1950 a pôsobili výlučne na vnútroštátnej vodnej ceste. 2. Členské štáty môžu povoliť, čo sa týka plavby na ich vnútroštátnych vodných cestách, výnimky z jednej alebo viac ustanovení tejto smernice pre obmedzené cesty lokálneho záujmu alebo cesty v prístavných oblastiach. Príslušné odchylky a cesty alebo oblasti, pre ktoré budú platiť, sa špecifikujú v lodnom osvedčení. 3. Komisii sa oznámia odchylky prijaté podľa tohto článku. 4. Od členského štátu, ktorý výsledkom odchyliek povolených v súlade s odsekmi 1 a 2, nemá žiadne plavidlá podliehajúce ustanoveniam tejto smernice, ktoré pôsobia na svojich vodných cestách, sa nepožaduje, aby sa spĺňal články 9, 10 a 12. HLAVA II Podmienky a pravidlá pre vydanie vnútrozemských plavebných osvedčení spoločenstva Článok 8 1. Osvedčenie spoločenstva sa vydáva plavidlám postaveným po 1. januári 1985 na základe technickej kontroly vykonanej pred tým, než bolo plavidlo uvedené do prevádzky, a ktorá zistí, či vyhovuje technickým požiadavkám uvedeným v prílohe II. 2. Osvedčenie spoločenstva sa vydá lodiam v prevádzke od 1. januára 1985 a lodiam postaveným pred týmto dátumom podľa technickej kontroly, vykonanej medzi 1. januárom 1986 a 1. júlom 1998 v súlade s časovým rozvrhom uloženým každým členským štátom, ktorá zistí či plavidlo vyhovuje technickým požiadavkám uvedeným v prílohe II. Tento časový rozvrh bude oznámený Komisii a ostatným členským štátom. V prípade plavidiel plaviacich sa výlučne na svojej vnútroštátnej sieti, ktoré boli postavené pred 1. januárom 1970, každý členský štát môže rozhodnúť o predĺžení obdobia na sedem rokov, počas ktorého bude vykonaná technická kontrola. 3. Počas technických kontrol podľa prechádzajúcich odsekov alebo počas technickej kontroly vykonanej na žiadosť vlastníka plavidla sa skontroluje, či stav lode je v súlade s dodatočnými podmienkami uvedenými v článku 5. Článok 9 Osvedčenie spoločenstva vydá príslušný orgán členského štátu, v ktorom je plavidlo registrované, alebo ak taký nie je, členský štát, v ktorom je situovaný jeho domovský prístav, alebo členský štát, v ktorom je usadený vlastník. Také orgány môžu tam, kde je to vhodné, požiadať príslušné orgány iného členského štátu o vydanie osvedčenia. Každý členský štát vypracuje zoznam, v ktorom uvedie svoje orgány príslušné na vydanie osvedčení a oznámi to Komisii a ostatným členským štátom. Každý členský štát, ktorý podľa článku 7 ods.4 nemá stanovený príslušný orgán, môže požiadať iný členský štát alebo štáty, aby nariadili svojim príslušným orgánom vydať osvedčenie spoločenstva pre plavidlá, ktoré sú registrované alebo majú domovský prístav na jeho území alebo, ktoré vlastnia osoby tam usadené. Článok 10 Technickú kontrolu podľa článku 8, vykonajú príslušné orgány, ktoré sa môžu zdržať, celkom alebo z časti, technickej kontroly plavidla tam, kde je zrejmé z platného potvrdenia, vydaného klasifikačnou spoločnosťou štátu, v ktorom je osvedčenie vydané, že plavidlo spĺňa celkom alebo čiastočne technické požiadavky prílohy II. Každý členský štát vypracuje zoznam, v ktorom uvedie orgány príslušné vykonávať technické kontroly a oznámi to Komisii a ostatným členským štátom. Článok 11 Dobu platnosti osvedčenia spoločenstva stanoví v každom špecifickom prípade orgán príslušný na vydanie takýchto osvedčení. Táto doba však nesmie presiahnuť 10 rokov. Článok 12 Každý členský štát stanoví podmienky, podľa ktorých môže byť nahradené platné osvedčenie, ktoré bolo stratené alebo poškodené. HLAVA III Podmienky a pravidlá obnovy alebo zmeny a doplnenia osvedčení Článok 13 Osvedčenie spoločenstva sa obnoví po uplynutí doby platnosti, v súlade s podmienkami a pravidlami pre vydanie takých osvedčení. Článok 14 Platnosť osvedčenia môže byť výnimočne predĺžená na dobu maximálne 12 mesiacov orgánom, ktorý ho vydal alebo obnovil. Také predĺženie bude vyznačené v osvedčení spoločenstva. Článok 15 Pri väčších zmenách alebo opravách, ktoré ovplyvnia konštrukčnú pevnosť alebo charakteristiku plavidla, sa plavidlo pred ďalšou plavbou znovu podrobí technickej kontrole podľa článku 8. Na základe tejto kontroly sa vydá nové osvedčenie, ktoré bude uvádzať technické charakteristiky plavidla. Ak je osvedčenie vydané v členskom štáte inom než v tom, v ktorom bolo vydané alebo obnovené pôvodné osvedčenie, príslušné orgány, ktoré vydali alebo obnovili osvedčenie budú informované v priebehu jedného mesiaca. HLAVA IV Zamietnutie alebo odňatie Článok 16 Každé rozhodnutie o odmietnutí vydať alebo obnoviť osvedčenie spoločenstva uvedie dôvody, na ktorých bolo založené. Dotknutá osoba o tom bude oboznámená, ako aj o opravných prostriedkoch a lehotách na ich podanie v príslušnom členskom štáte. Akékoľvek platné osvedčenie môže byť odňaté príslušným orgánom, ktorý ho vydal alebo obnovil, ak plavidlo prestane vyhovovať technickým požiadavkám špecifikovaným v tomto osvedčení. HLAVA V Overenie Článok 17 1. Príslušné orgány členského štátu môžu kedykoľvek skontrolovať, či plavidlo má platné osvedčenie podľa tejto smernice, a či spĺňa požiadavky uvedené v takomto osvedčení. 2. Ak orgány pri inšpekcii zistia, že osvedčenie je neplatné, alebo, že plavidlo nespĺňa požiadavky uvedené v tomto osvedčení, ale, že taká neplatnosť alebo závada nepredstavuje zjavné nebezpečenstvo, vlastník plavidla alebo jeho zástupca prijme všetky nevyhnutné opatrenia k náprave. Orgány, ktoré vydali osvedčenie alebo ho naposledy obnovili, o tom budú informované. 3. Ak pri inšpekcii podľa odseku 1 orgány zistia, že plavidlo nemá osvedčenie, alebo, že plavidlo predstavuje zjavné nebezpečenstvo, môže zabrániť plavidlu, aby pokračovalo v plavbe, pokiaľ nebudú prijaté nevyhnutné opatrenia k náprave. Môžu tiež stanoviť opatrenia, ktoré umožnia plavidlu bezpečne pokračovať, tam kde je to vhodné pre ukončenie preprevy na miesto, kde bude prehliadnutá alebo opravená. Orgány, ktoré vydali alebo naposledy obnovili osvedčenie, o tom budú informované. 4. Členský štát, ktorý zabránil plavidlu pokračovať v plavbe, alebo oznámil vlastníkovi plavidla, že tak zamýšľa urobiť, ak objavená porucha nebola odstránená, informuje orgán členského štátu, v ktorom bolo osvedčenie vydané alebo naposledy obnovené, o rozhodnutí, ktoré prijal alebo má v úmysle prijať. 5. Každé rozhodnutie o prerušení plavby plavidla, vykonané podľa opatrení prijatých pri vykonávaní tejto smernice, podrobne uvedie dôvody, na ktorých bolo založené. Oznámi sa príslušnej strane, ktorá bude v tom istom čase informovaná o opravných prostriedkoch, ktoré sú pre ňu použiteľné podľa platných právnych predpisov členských štátoch a o lehotách na ich podanie. HLAVA VI Opatrenia uplatňované pre plavidlá tretích štátov Článok 18 Podľa záverov dohody o vzájomnom uznávaní plavebných osvedčení medzi spoločenstvom a tretími štátmi, členské štáty môžu uznať plavebné osvedčenia plavidiel tretích štátov, a tam, kde je to vhodné, vydať osvedčenie spoločenstva alebo dodatočné osvedčenie spoločenstva plavidlám tretích štátov, v súlade s touto smernicou. HLAVA VII Prispôsobenie príloh smernice technickému pokroku Článok 19 Rada na návrh Komisie, kvalifikovanou väčšinou prijme akékoľvek zmeny a doplnenia nevyhnutné k prispôsobeniu príloh tejto smernice technickému pokroku. HLAVA VIII Záverečné ustanovenia Článok 20 Smernica 76/135/EHS sa naďalej vzťahuje na: - plavidlá podľa článku 8 ods. 2 tejto smernice do doby, pokiaľ sa nepodrobia kontrole podľa tohto článku, - plavidlá na prepravu cestujúcich, - plavidlá, ktoré majú osvedčenie spoločenstva, ale ešte nevyhovujú požiadavkám prílohy II, v súlade s pravidlami uvedenými v bode 13.01 písm. a) kapitoly 13. Článok 21 Opatrenia, ktoré sa týkajú zloženia a kvalifikácie posádok a nevyhnutné osvedčenia, ktoré sa používajú v členských štátoch, nie sú dotknuté touto smernicou. Článok 22 Členské štáty 1985 prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou po porade s Komisiou najneskôr do 1. januára 1985. Článok 23 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Luxemburgu 4. októbra 1982 Za Radu predseda H. Grove [1] Ú. v. ES C 289, 19.11.1979, s. 25. [2] Ú. v. ES C 182, 21.7.1980, s. 16. [3] Ú. v. ES L 21, 29.1.1976, s. 10. [4] Ú. v. ES L 349, 13.12.1978, s. 31. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ZOZNAM VODNÝCH CIEST V RÁMCI SPOLOČENSTVA GEOGRAFICKY ROZDELENÝCH NA ZÓNY 1, 2, 3 A 4 (Článok 1 smernice) KAPITOLA I Zóna 1 Spolková republika Nemecko Ems: od priamky spájajúcej majáky Delfzijl a Knock smerom na voľné more až po severnú zemepisnú šírku 53° 30Î "a východnú zemepisnú dĺžku 6° 45Î" (t. j. kúsok mimo prekládkovej oblasti na prepravcov suchých nákladov v Alte Ems, so zreteľom na zmluvu o spolupráci Ems-Dollart). Zóna 2 Spolková republika Nemecko Ems: od priamky vedúcej od vstupu do prístavu smerom na Papenburg cez Ems, ktorá spája čerpaciu stanicu Diemen (Diemer Schöpfwerk) a otvor hrádze pri Halte až po priamku spájajúcu majáky Delfzijl a Knock, so zreteľom na zmluvu o spolupráci Ems-Dollart. Jade: do priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou horné svetlo Schillighörnu a kostolnú vežu v Langwardene. Weser: od železničného mostu v Brémach po priamku spájajúcu kostolné veže v Langwardene a Kappele s vedľajším ramenom Schweiburgu, vrátane vedľajších ramien Kleine Weser, Rekumder-Loch a Rechter Nebenarm. Labe: od dolnej hranice prístavu Hamburg po priamku spájajúcu svetelný maják Döse a severozápadný bod Hohe Ufer (Dieksand) s prítokmi Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau a Stör (v každom prípade od hrádze po ústie), vrátane Nebenelbe. Meldofer Bucht: vo vnútri priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou severozápadný bod Hohe Ufer (Dieksand) a západné čelo prístavnej hrádze Büsum. Flensburger Förde: vo vnútri priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou maják Kekenis a Birknack. Eckernförder Bucht: vo vnútri priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou Bocknis-Eck so severozápadným okrajom pevniny v Dänisch Nienhof. Kieler Förde: vo vnútri priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou maják Bülk a námorný pamätník Laboe. Leda: od vstupu do vonkajšieho prístavu morskej plavebnej komory Leer po ústie. Hunte: od prístavu Oldenburg a 200 m po prúde od Amalienbrücke v Oldenburgu k ústiu. Lesum: od železničného mosta Bremen-Burg k ústiu. Este: od priepuste hrádze Buxtehude po hrádzu Este. Lühe: od mlyna 250 m proti prúdu od cestného mosta Marschadamm-Horneburg po hrádzu Lühe. Schwinge: od mosta pre chodcov po prúde od veže Güldenstern pri Stade po hrádzu Schwinge. Freiburger-Hafenpriel: od priepustí Freiburg/Labe po ústie. Oste: od mlynskej hrádze Bremervörde po hrádzu Oste. Pinnau: od železničného mosta Pinneburg po hrádzu Pinnau. Krückau: od vodného mlyna Elmshorn po hrádzu Krückau. Stör: od Pegel Rensing po hrádzu Stör. Eider: od Gieselauského kanála po hrádzu Eider. Nord-Ostsee-Kanal (Kielský kanál): od priamky spájajúcej čelá Brunsbüttelských prístavných hrádzí po priamku spájajúcu Kiel-Holtenauské vstupné svetlá a Schirnauer See, Bergstedter See, Audorfer See, Obereidersee s Enge, Achterwehrerský kanál a Flemhuder See. Trave: od železničného mosta a Holstenského mosta (Stadttrave) v Lübecku po priamku spájajúcu dve vonkajšie čelá prístavných hrádzí v Travemünde a Pötenitzer Wiek a Dassower See. Schlei: vo vnútri priestoru ohraničeného priamkou spájajúcou Schleimündské čelá prístavnej hrádze. Francúzska republika Seine: po prúde od mosta Jeanne d'Arc v Rouen. Garonne a Gironde: po prúde od kamenného mosta v Bordeaux. Rhône: po prúde od Trinquetaillského mosta v Arles a za, smerom na Marseille. Holandské kráľovstvo Dollard. Eems. Waddenzee: vrátane spojení so Severným morom. Ijsselmeer: vrátane Markermeer a Ijmeer okrem Gouwzee. Rotterdam Waterweg a Scheur. Hollands Diep. Haringvliet a Vuile Gat: vrátane vodných ciest medzi Goeree-Overflakkee na jednej strane a Voorne-Putten a Hoekse Waard na druhej. Hellegat. Volkerak. Kramer. Grevelingen a Brouwershavense Gat: vrátane všetkých vodných ciest medzi Schouwen-Duiveland a Goeree-Overflakkee. Keten, Mastgat, Zijpe Eastern Scheldt a Roompot: vrátane vodných ciest medzi Walcheren, Noord-Beveland a Zuid-Beveland na jednej strane a Schouwen-Duiveland a Tholen na druhej strane, bez Scheldt-Rýnskeho kanála. Scheldt a Western Scheldt a jeho ústie na mori; vrátane vodných ciest medzi Zeeland Flanders na jednej strane a Walcheren a Zuid-Bevelend na strane druhej, okrem Scheldt-Rýnskeho kanála. KAPITOLA II Zóna 3 Belgické kráľovstvo Námorný Scheldt (po prúde od Antverpského otvoreného kotviska). Spolková republika Nemecko Dunaj: od Kelheimu (414,60 km) po nemecko-rakúsku hranicu. Rhine: od nemecko-švajčiarskej hranice po nemecko-holandskú hranicu. Labe: od ústia Labsko-Seitenského kanála po dolnú hranicu Hamburského prístavu. Francúzska republika Rýn. Holandské kráľovstvo Rýn. Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, afgesloten IJ, Noordzeekanaal, prístav IJmuiden, Rotterdamská prístavná oblasť, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschský kanál, Boven Rijn, Pannersdenschský kanál, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, kanál Amsterdam-Rýn, Veerse Meer, Scheldtsko-Rýnsky kanál až po ústie vo Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse pod Venlo. KAPITOLA III Zóna 4 Belgické kráľovstvo Celá belgická sieť bez vodných ciest v zóne 3. Spolková republika Nemecko Všetky spolkové vodné cesty okrem tých, čo sú v zónach 1, 2 a 3. Francúzska republika Celá francúzska sieť okrem vodných ciest v zónach 1, 2 a 3. Holandské kráľovstvo Všetky ostatné rieky, kanály a vnútorné moria, ktoré nie sú vymenované v zónach 1, 2 a 3. Talianska republika Rieka Po: od Piacenza po ústie. Milánsko-Cremonský kanál, rieka Po: 15 km konečný úsek k Po. Rieka Mincio: od Mantuy, Governolo k Po. Ferrarská vodná cesta: od Po (Pontelagoscuro), Ferrara po Porto Garibaldi. Kanály Brondolo a Valle: od východného Po do Benátskej zátoky. Kanál Fissero — Tartaro — Canalbianco: od Adrie po východné Po. Benátske pobrežie: od Benátskej zátoky po Grado. Luxemburské veľkovojvodstvo Moselle. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II MINIMÁLNE TECHNICKÉ POŽIADAVKY PRE PLAVIDLÁ PÔSOBIACE NA VODNÝCH CESTÁCH V ZÓNACH 1, 2, 3 A 4 (Článok 3 smernice) | strana | KAPITOLA 1 — DEFINÍCIE … | 155 | KAPITOLA 2 — POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA STAVBY PLAVIDIEL … | 156 | 2.01. Základné pravidlo … | 156 | 2.02. Trup lode … | 156 | 2.03. Vykurovanie, kuchynské a chladiace zariadenia … | 156 | 2.04. Vykurovanie kvapalnými palivami s bodom vzplanutia nad 55 °C … | 157 | 2.05. Vykurovanie pevným palivom … | 157 | 2.06. Strojovňa, kotolňa a nádrže … | 158 | KAPITOLA 3 — KORMIDLOVÝ MECHANIZMUS A KORMIDLOVŇA … | 158 | 3.01. Všeobecne … | 158 | 3.02. Účinnosť kormidlového mechanizmu … | 158 | 3.03. Všeobecné požiadavky na konštrukciu … | 159 | 3.04. Kormidlový mechanizmus s pohonným motorom … | 159 | 3.05. Zapojenie pomocného riadenia … | 159 | 3.06. Ručné riadenie … | 159 | 3.07. Ručne ovládané hydraulické riadenie … | 159 | 3.08. Hydraulické riadenie … | 159 | 3.09. Elektrické riadenie … | 160 | 3.10. Kormidlové pohony a Voith-Schneiderove vybavenie … | 160 | 3.11. Zariadenia diaľkového ovládania … | 160 | 3.12. Ukazovateľ polohy kormidla … | 160 | 3.13. Pomocné riadenie … | 160 | 3.14. Voľný výhľad … | 161 | 3.15. Akustický tlak … | 161 | 3.16. Elektrické časti kormidlového mechanizmu … | 161 | 3.17. Spúšťacia kormidlovňa … | 162 | KAPITOLA 4 — BEZPEČNÁ VZDÁLENOST, VOLNÝ BOK A PONOROVÉ STUPNICE PONORU … | 162 | 4.01. Definície … | 162 | 4.02. Bezpečná vzdialenosť … | 162 | 4.03. Voľný bok … | 162 | 4.04. Značky ponoru … | 162 | 4.05. Stupnice ponoru … | 163 | KAPITOLA 5 — STROJNÉ VYBAVENIE … | 163 | 5.01. Všeobecne … | 163 | 5.02. Bezpečnostné zariadenie … | 163 | 5.03. Hnací mechanizmus … | 163 | 5.04. Výfukové potrubie motora … | 164 | 5.05. Nádrže, zásobníky a potrubie … | 164 | 5.06. Odvodňovacie čerpadlá … | 164 | 5.07. Systém zberu odpadového oleja … | 165 | 5.08. Navijak … | 165 | 5.09. Vlastný hluk plavidla … | 165 | KAPITOLA 6 — ELEKTRICKÉ INŠTALÁCIE … | 166 | 6.01. Všeobecne … | 166 | 6.02. Maximálne povolené napätie … | 166 | 6.03. Spojenie s brehom … | 166 | 6.04. Generátory a motory … | 167 | 6.05. Akumulátory … | 167 | 6.06. Elektrické rozvádzače … | 168 | 6.07. Vypínače, zástrčky, poistky a ochrana káblov … | 168 | 6.08. Zariadenie na detekciu uzemnenia … | 169 | 6.09. Osvetlenie … | 169 | 6.10. Signálne svetlá … | 169 | 6.11. Uzemnenie … | 169 | 6.12. Inštalácia núdzového energetického zdroja … | 169 | KAPITOLA 7 — VYBAVENIE … | 170 | 7.01. Kotvy, reťaze a kotvové laná … | 170 | 7.02. Ostatné vybavenie … | 170 | 7.03. Hasiace prístroje … | 170 | 7.04. Lodné člny … | 172 | 7.05. Záchranné kolesá, guľové plaváky a záchranné vesty … | 173 | KAPITOLA 8 — ZARIADENIA NA SKVAPALNENÝ PLYN NA DOMÁCE ÚČELY … | 173 | 8.01. Všeobecne … | 173 | 8.02. Zariadenia … | 174 | 8.03. Nádrže … | 174 | 8.04. Umiestnenie a usporiadanie napájacej jednotky … | 174 | 8.05. Náhradné a prázdne nádrže … | 174 | 8.06. Redukčné ventily … | 174 | 8.07. Tlaky … | 175 | 8.08. Potrubie a flexibilné rúry … | 175 | 8.09. Systém rozvodu … | 175 | 8.10. Plynové spotrebiče a ich inštalácia … | 175 | 8.11. Ventilácia a odvod splodín horenia … | 176 | 8.12. Návod na používanie a bezpečnostné pokyny … | 176 | 8.13. Kontrola … | 176 | 8.14. Testy … | 176 | 8.15. Osvedčenie … | 177 | KAPITOLA 9 — ŠPECIÁLNE ÚPRAVY KORMIDLOVNE NA RIADENIE RADAROM JEDNOU OSOBOU … | 177 | 9.01. Všeobecne … | 177 | 9.02. Všeobecné podmienky konštrukcie … | 177 | 9.03. Radarové vybavenie a rýchlosť rotačného indikátora … | 177 | 9.04. Signalizácia a signalizačné zariadenie … | 178 | 9.05. Zariadenia na riadenie lode a ovládanie motorov … | 178 | 9.06. Manipulačné zariadenie kormovej kotvy … | 178 | 9.07. Telefónne zariadenie … | 178 | 9.08. Poplachové signály … | 179 | 9.09. Ostatné prístroje … | 179 | 9.10. Potvrdenie osvedčenia o kontrole … | 179 | KAPITOLA 10 — ZVLÁŠTNE USTANOVENIA PRE PLAVIDLÁ KONŠTRUOVANÉ NA ZARADENIE DO TLAČNÝCH ALEBO VLEČNÝCH ZOSTÁV ALEBO NA BOČNÉ SPOJENIE … | 179 | 10.01. Tlačné remorkéry … | 179 | 10.02. Člny … | 179 | 10.03. Motorové lode a remorkéry schopné tlačenia … | 180 | 10.04. Testy tlačných zostáv … | 180 | 10.05. Vlečné plavidlá … | 180 | 10.06. Plavidlá konštruované pre bočne zviazanú formáciu … | 180 | KAPITOLA 11 — ZDRAVIE A BEZPEČNOSŤ V OBYTNÝCH PRIESTOROCH POSÁDKY A PRACOVNÝCH PRIESTOROCH … | 181 | 11.01. Všeobecne … | 181 | 11.02. Umiestnenie a vybavenie obytných priestorov … | 181 | 11.03. Rozmery obytných priestorov … | 181 | 11.04. Potrubie v obytných priestoroch … | 182 | 11.05. Prístupové prostriedky, dvere a lodné schodištia v obytných priestoroch … | 182 | 11.06. Podlahy, steny a stropy obytných priestorov … | 182 | 11.07. Vykurovanie a ventilácia obytných priestorov … | 182 | 11.08. Prirodzené a umelé osvetlenie obytných priestorov … | 183 | 11.09. Nábytok v obytných priestoroch … | 183 | 11.10. Lodné kuchyne, jedálne a sklady … | 183 | 11.11. Hygienické zariadenia … | 183 | 11.12. Inštalácia pitnej vody … | 184 | 11.13. Bezpečnostné zariadenia … | 184 | 11.14. Prístupnosť pracovných priestorov … | 185 | 11.15. Rozmery pracovných priestorov … | 185 | 11.16. Ochrana pred pádom … | 185 | 11.17. Prístupy, dvere a lodné schodištia pracovných priestorov … | 185 | 11.18. Podlahy, palubné povrchy, upevnené podlahové krytiny, steny, stropy, kryté otvory a palubné svetlíky … | 186 | 11.19. Ventilácia a vykurovanie pracovných priestorov … | 186 | 11.20. Prirodzené svetlo a osvetlenie pracovných priestorov … | 186 | 11.21. Ochrana proti hluku a vibráciám … | 186 | KAPITOLA 12 — USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA DODATOČNÝCH TECHNICKÝCH POŽIADAVIEK NA ZÓNU 4 POŽIADAVKY NA PLAVIDLÁ PÔSOBIACE NA VNÚTROZEMSKÝCH VODNÝCH CESTÁCH V ZÓNE 3 … | 187 | 12.01. Požiadavky týkajúce sa stavby lodí … | 187 | 12.02. Voľný bok, bezpečná vzdialenosť a stupnice ponoru … | 187 | 12.03. Vybavenie … | 190 | 12.04. Špeciálne opatrenia pre lode konštruované k zaradeniu do tlačných alebo vlečných zostáv alebo bočné spojenie … | 191 | KAPITOLA 13 — VÝNIMKY PRE PLAVIDLÁ V PREVÁDZKE … | 191 | KAPITOLA 14 — POSTUP … | 195 | 14.01. Žiadosť o kontrolu … | 195 | 14.02. Pristavenie plavidla na kontrolu … | 195 | 14.03. Náklady … | 195 | 14.04. Informácie … | 195 | 14.05. Register osvedčení spoločenstva … | 195 | 14.06. Vyplňovanie osvedčení spoločenstva … | 196 | 14.07. Poznámky k rôznym bodom osvedčenia … | 196 | KAPITOLA 1 DEFINÍCIE Na účely tejto smernice a jej príloh: a) "plavidlo" znamená plavidlo vnútrozemskej plavby; b) "motorová nákladná loď" znamená akékoľvek plavidlo s vlastným pohonom určené na prepravu tovaru, nie tanková motorová loď; c) "motorová tanková loď" znamená akékoľvek plavidlo s vlastným pohonom určené na prepravu tovaru v zabudovaných tankoch; d) "motorová loď" znamená motorovú nákladnú loď alebo motorovú tankovú loď; e) "remorkér" znamená akékoľvek plavidlo určené na vlečenie; f) "tlačný remorkér" znamená akékoľvek plavidlo špeciálne postavené na tlačenie zostáv plavidiel; g) "vlečno-tlačný remorkér" sa rozumie akékoľvek plavidlo postavené na vlečenie alebo tlačenie zostáv plavidiel; h) "nákladný vlečný čln" znamená akékoľvek plavidlo, nie tankový vlečný čln, určené na prepravu tovaru a postavené na vlečenie, a: - buď bez vlastného pohonu, - alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na miestne prestavenia; i) "tankový vlečný čln" znamená akékoľvek plavidlo určené na prepravu tovaru v zabudovaných tankoch a postavený na vlečenie a: - buď bez vlastného pohonu, - alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na miestne prestavenia; k) "nákladný čln" znamená vlečný čln alebo tankový vlečný čln; l) "nákladný tlačný čln" znamená akékoľvek plavidlo, nie tankový tlačný čln, postavené alebo špeciálne modifikované na tlačenie, a: - buď bez vlastného pohonu, - alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na miestne prestavenia, ak nie je súčasťou zostavy plavidiel; m) "tankový tlačný čln" znamená akékoľvek plavidlo určené na prepravu tovaru v zabudovaných tankoch, psotavené alebo špeciálne prispôsobené na tlačenie, a: - buď bez vlastného pohonu, - alebo s vlastným pohonom postačujúcim len miestne prestavenia, ak nie je súčasťou zostavy plavidiel; n) "námorný čln" znamená tlačný tlačný čln, určený na prepravu na námornej lodi a schopný plávať po vnútrozemských vodných cestách; o) "čln" znamená obvyklý nákladný tlačný čln, tankový tlačný čln alebo námorný čln; p) "osobná loď" znamená akékoľvek plavidlo postavené a vybavené na prepravu viac než 12 cestujúcich; q) "plávajúce zariadenie" znamená akýkoľvek plávajúci objekt nesúci strojné vybavenie určené na práce na vodných cestách alebo v prístavoch (napr. plávajúce rýpadlo, elevátor, vrtná súprava alebo žeriav); r) "plávajúci objekt" znamená plť alebo akúkoľvek inú konštrukciu, ktorá nie je obvykle určená na premiestňovanie (napr. plávajúci bazén, dok, mólo alebo úschovňa člnov); s) "plávajúca konštrukcia" znamená plť alebo akúkoľvek inú konštrukciu, predmet alebo zmontovanú súpravu, ktoré sú schopné plavby, ale nie sú však plavidlom, plávajúcim zariadením alebo plávajúcim objektom; t) "kormidlovňa" znamená priestor, v ktorom sú umiestnené všetky zariadenia nevyhnutné k riadeniu plavidla; u) "strojovňa" znamená akýkoľvek priestor, v ktorom sú inštalované hlavné motory a pomocné strojné zariadenia; v) "obytný priestor" znamená akýkoľvek priestor, určený k užívaniu osobami obvykle žijúcimi na palube alebo cestujúcimi a zahŕňa lodnú kuchyňu, sklady pre zásoby, toalety, sprchy, práčovne, odpočivárne a chodby, lodné schodíky, ale nie kormidlovňu; w) "rovina maximálneho ponoru" znamená rovinu vodorysky zodpovedajúcu maximálnemu ponoru, pri ktorom má plavidlo povolené plávať; x) "voľný bok" znamená vzdialenosť medzi rovinou maximálneho ponoru a rovnobežnou rovinou prechádzajúcou najnižším bodom bočnej paluby, alebo v prípade, ak bočná paluba nie je, najnižším bodom horného okraja obšívky; y) "bezpečná vzdialenosť" znamená vzdialenosť medzi rovinou maximálneho ponoru a rovnobežnou rovinou prechádzajúcou najnižším bodom, nad ktorým už plavidlo nie je považované za vodotesné; z) "osvedčenie" znamená osvedčenie spoločenstva pre plavidlá vnútrozemskej plavby. KAPITOLA 2 POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA STAVBY PLAVIDIEL 2.01. Základné pravidlo Plavidlá musia byť konštruované v súlade s obvyklou praxou stavby lodí, ich stabilita musí zodpovedať použitiu, na ktoré sú určené. 2.02. Trup lode 2.02.1. Trup musí byť dostatočne odolný voči všetkým tlakom, ktorým je vystavený za normálnych podmienok. 2.02.2. Prívody a odtoky vody a potrubia na ne napojené, sa považujú za vodotesné, ak sú vyhotovené takým spôsobom, aby bol akýkoľvek neúmyselný prístup vody do plavidla nemožný. 2.02.3. Vodné predely siahajúce k palube alebo k hornému okraju debnenia alebo kovového obloženia musia byť montované nasledovne: a) kolízny predel v zodpovedajúcej vzdialenosti od provy; b) v plavidlách o celkovej dĺžke väčšej než 25 m, kormový predel v zodpovedajúcej vzdialenosti od kormy. 2.02.4. Obytné priestory, strojovňa, kotolňa a akékoľvek pracovné priestory, ktoré sú ich súčasťou, musia byť vodotesne oddelené od nákladového priestoru. 2.02.5. Akákoľvek vodotesná komora bežne hermeticky neutesnená počas plavby, by mala byť schopná úplného vypumpovania. Musí byť možné vypumpovať každú vodotesnú komoru zvlášť. 2.02.6. Žiadne obytné priestory nesmú byť umiestnené pred kolíznym predelom. Obytné priestory musia byť oddelené od strojovní a kotolní nepriepustnými prepážkami a musia byť prístupné priamo z paluby. V prípade, že takýto prístup nie je možný, mal by tu byť núdzový východ ústiaci priamo na palubu. 2.02.7. V predeloch a v ostatných oddelených priestoroch požadovaných v bodoch 2.02.3 a 2.02.4 nesmú byť žiadne otvory. Prielezy sú povolené, avšak v iných predeloch než v kolíznom pod podmienkou, že sú spojené vodotesne. Nákladové otvory v kormovom predele a otvory hriadeľa vrtule, potrubia atď. sú povolené, pokiaľ sú zhotovené takým spôsobom, že nemajú vplyv na účinnosť predelov a ostatných delení priestorov. 2.02.8. Odchylne od bodov 2.02.5 a 2.02.7 môže byť zadná komora spojená so strojovňou pomocou ľahko prístupnej samozávernej drenážnej inštalácie. 2.03. Vykurovacie, kuchynské a chladiace zariadenia 2.03.1. Vykurovacie kuchynské a chladiace zariadenia spolu so svojim príslušenstvom musia byť konštruované a inštalované tak, aby nedošlo k nebezpečiu ani v prípade prehriatia. Mali by byť umiestnené tak, aby sa nemohli prevrhnúť alebo náhodne premiestniť. 2.03.2. Keď zariadenie uvedené v bode 2.03.1 používa skvapalnené palivo, mali by sa používať len plyny s bodom vzplanutia nad 55 °C. 2.03.3. Odchylne od bodu 2.03.2 kuchynské, vykurovacie a chladiace zariadenie vybavené horákmi s knôtmi na parafín môžu byť povolené v obytných priestoroch a kormidlovne za predpokladu, že kapacita palivovej nádrže nepresiahne 12 litrov. 2.03.4. Inštalácie uvedené v 2.03.1 nesmú byť montované v priestoroch alebo v strojovniach, v ktorých sú skladované alebo používané látky kategórie Kln alebo Kls alebo K2 triedy IIIa ADNR. Dymové rúry z týchto inštalácií nesmú prechádzať uvedenými priestormi alebo strojovňou. 2.03.5. Musí byť zaistený prístup vzduchu potrebného k spaľovaniu. Na ventilátory by nemali byť namontované žiadne uzavieracie zariadenia. 2.03.6. Vykurovacie a kuchynské zariadenia musia byť bezpečne pripojené k dymovým rúram. Dymové rúry musia byť v dobrom stave a vybavené vyhovujúcimi uzávermi alebo zariadeniami poskytujúcimi ochranu pred vetrom. Dymové rúry vykurovacích zariadení musia byť zostavené takým spôsobom, aby bola obmedzená možnosť upchatia produktmi horenia a aby bolo možné čistenie. 2.03.7. Nad výpustami chladiaceho zariadenia na kvapalné palivo musia byť umiestnené ventilátory. 2.04. Vykurovanie kvapalnými palivami s bodom vzplanutia nad 55 °C 2.04.1. Všetky zariadenia musia byť konštruované tak, aby mohli byť zapálené bez pomoci inej horľavej kvapaliny. Musia byť upevnené nad kovovou odkvapovou misou s dostatočnou kapacitou, aby sa zabránilo náhodnému úniku v prípade zhasnutia plameňa. Keď sú palivová nádrž a zariadenie oddelené, nemal by pokles medzi nádržou a prívodom horáka prekročiť medzu stanovenú v prevádzkových predpisoch výrobcu. Nádrž nesmie byť v blízkosti plameňa. Musí byť umožnené zastaviť únik paliva z paluby. Palivové nádrže s kapacitou nad 12 l nesmú byť inštalované vo vnútri obytných priestorov. 2.04.2. Keď je zariadenie inštalované v strojovni, musia byť uvedené podmienky určujúce jeho inštaláciu. Pokiaľ sú v strojovni umiestnené zariadenia s otvoreným plameňom, musia byť umiestnené nad nepriepustnou miskou s bočnými stenami siahajúcimi najmenej 0,20 m nad podlahu. 2.04.3. Keď je zariadenie inštalované v strojovni, prívod vzduchu k zariadeniu a strojom musí byť taký, aby zariadenia a stroje mohli pracovať nezávisle, účinne a bezpečne. V prípade nutnosti musí byť inštalované samostatné potrubie na prívod vzduchu. 2.04.4. Všetky zariadenia s prírodným ťahom vzduchu musia byť vybavené zariadením k zamedzeniu inverzie ťahu. Zariadenia s umelým vetraním musia byť vybavené zariadením, ktoré automaticky zastaví prívod paliva, keď dôjde k prerušeniu prívodu vzduchu nutného k horeniu. 2.04.5. Zariadenia umelého ústredného vykurovania vzduchom, montované v strojovni alebo v lodnej komore prístupnej zo strojovne, musia tiež spĺňať nasledovné požiadavky: a) počas spustenia musia ventilátory na začiatku pracovať samostatne, aby bolo zaistené dobré vetranie kotla; b) musí tu byť termostatické zariadenie na reguláciu toku paliva; c) palivo musí byť zapálené automaticky plameňom alebo iným spôsobom; d) musí byť umožnené zastaviť ventilátor a palivové čerpadlo horáka z paluby; e) pokiaľ je zariadenie ústredného vykurovania v strojovni, musí byť inštalované tak, aby plameň z horáka nemohol dosiahnuť na iné predmety v priestore; f) keď je zariadenie na vykurovanie horúcim vzduchom inštalované v strojovni, musia byť prívody vzduchu pripojené k prieduchom vedúcim na čerstvý vzduch. 2.05. Vykurovanie pevným palivom 2.05.1. Okrem prípadov, keď je vykurovacie zariadenie inštalované v komore lode zhotovenej z ohňovzdorných materiálov a špeciálne konštruované pre umiestnenie kotla, musia byť vykurovacie zariadenia na pevné palivá umiestnené na kovovej doske (s vyššími okrajmi) alebo podobnom ochrannom zariadení, aby bolo zaistené, že horiace palivo alebo horúci popol nespadne mimo túto dosku. 2.05.2. Kotle vykurovania na pevné palivo musia byť vybavené termostatickým zariadením k regulácii toku spaľovacieho vzduchu. 2.05.3. Nástroje, ktorými môže byť horúci popol rýchle uhasený, musia byť umiestnené v blízkosti každého vykurovacieho zariadenia. 2.06. Strojovňa, kotolňa a nádrže 2.06.1. Strojovňa a kotolňa musia byť usporiadané tak, aby ich bolo možné ľahko a bezpečne kontrolovať a udržiavať inštaláciu v nich. 2.06.2. Nádrže na kvapalné palivo alebo mazací olej nemôžu mať spoločné steny s obytnými priestormi. 2.06.3. Steny, stropy a dvere strojovne, kotolne a nádrže musia byť z ocele alebo iného nehorľavého materiálu. 2.06.4. Strojovne, kotolne a ostatné oblasti, v ktorých sa môžu uvoľňovať horľavé alebo toxické plyny, musia byť primerane vetrané. 2.06.5. Kajutové schodíky a rebríky poskytujúce prístup k strojovniam a kotolniam musia byť trvale pripojené a vyrobené z ocele alebo z iného rovnako odolného materiálu. 2.06.6. Strojovne a kotolne musia mať dva východy, jeden z nich môže byť núdzový východ. 2.06.7. Maximálna prípustná hladina akustického tlaku v strojovni je 100 dB(A). Merné body musia byť vybrané s ohľadom na údržbu, nutnú za normálneho chodu zariadenia. Pokiaľ hladina akustického tlaku v strojovni prekročí 90 dB(A), musí byť na každom východe viditeľne umiestnené varovné upozornenie. KAPITOLA 3 KORMIDLOVÝ MECHANIZMUS A KORMIDLOVŇA 3.01. Všeobecne 3.01.1. Každé plavidlo musí byť vybavené spoľahlivým kormidlovým mechanizmom, vrátane, ak je to nutné, čelným kormidlom, ktoré zabezpečuje dobrú riaditeľnosť, s ohľadom na použitie a hlavné rozmery plavidla. 3.01.2. Kormidlový mechanizmus musí byť konštruovaný tak, aby smerové kormidlo nemohlo zmeniť polohu, pokiaľ to nie je zámer. 3.02. Účinnosť kormidlového mechanizmu Kormidlový mechanizmus musí vyhovovať nasledovným požiadavkám, čo sa týka výkonu: a) ak je kormidlový mechanizmus ručne ovládaný, jedno úplné otočenie ručného kolesa musí zodpovedať najmenej 3° uhla vychýlenia kormidla; b) ak je kormidlový mechanizmus s pohonom, musí byť možné získať strednú hodnotu 4° vychýlenia kormidla za sekundu cez celý oblúk kormidla, keď je kormidlo v plnom zábere a pri plnej rýchlosti plavidla; c) ak je kormidlový mechanizmus vybavený pomocným pohonným zariadením (pomocné pohonné zariadenie doplňujúce ručný kormidlový mechanizmus), musí byť možné dosiahnuť strednú hodnotu 3° za sekundu vychýlenia kormidla cez oblúk 30° na jednej zo strán neutrálnej polohy kormidla, keď je kormidlo v plnom zábere a pri plnej rýchlosti plavidla; d) ak je poháňaný kormidlový mechanizmus vybavený druhým, ručne riadeným zariadením, musí toto najmenej umožniť plavidlu pokračovať v plavbe ku kotvisku zníženou rýchlosťou. 3.03. Všeobecné požiadavky na konštrukciu 3.03.1. Úplný kormidlový mechanizmus musí byť navrhnutý, skonštruovaný a inštalovaný tak, aby dovoľoval trvalý náklon až do 15° pri teplote okolitého vzduchu až do 40 °C. 3.03.2. Časti tvoriace kormidlový mechanizmus musia byť dimenzované tak, aby vydržali všetky maximálne nápory, ktoré na ne budú pôsobiť za normálnych prevádzkových podmienok. Aby boli schopné odolať mimoriadnym vonkajším silám, čo možno najúčinnejšie, nesmie mať kormidlový mechanizmus slabšie časti systému. Akýkoľvek kormidlový mechanizmus, zhotovený v súlade s pravidlami uznanej klasifikačnej spoločnosti, môže byť považovaný za vyhovujúci v tomto ohľade. 3.04. Kormidlový mechanizmus s pohonným motorom 3.04.1. Ak je plavidlo vybavené poháňaným kormidlovým zariadením, musí existovať nezávislý pomocný kormidlový systém, aby bola zabezpečená okamžitá riaditeľnosť, pokiaľ by hlavné riadenie zlyhalo. 3.04.2. Poháňaný kormidlový mechanizmus musí byť vybavený zariadením ochrany proti preťaženiu, aby bol obmedzený krútiaci moment vyvolaný plavbou. 3.04.3. Náhodné vynechanie alebo zlyhanie poháňaného kormidlového zariadenia musí byť indikované viditeľnými a počuteľnými signálmi na riadiacom stanovisku. 3.05. Zapojenie pomocného riadenia 3.05.1. Ak pomocné riadenie kormidlového zariadenia nie je zapojené automaticky pri zlyhaní hlavného riadenia, musí byť možné ho zapojiť ručne, okamžite a jednoducho s kormidlom v akejkoľvek polohe. Počet operácií, ktoré musia byť vykonané, nesmie prekročiť dve a musia byť vykonateľné jednou osobou. 3.05.2. Musí byť umožnené dokončiť zapojenie do piatich sekúnd. Musí byť možné ho vykonať z riadiaceho stanoviska, ktorého riadiace zariadenie je v činnosti. 3.06. Ručné riadenie 3.06.1. Ak je nezávisle pomocné riadenie ručné, musí byť zapojené automaticky alebo musí byť schopné okamžitého zapojenia z riadiaceho stanoviska v prípade vynechania alebo zlyhania poháňaného riadenia. Zubové spojky sú povolené len v prípade, že nie sú vystavené krútiacemu momentu počas zapojenia. 3.06.2. Poháňané riadenie nesmie aktivovať ručné koleso; má tu byť zariadenie, ktoré zabráni návratu ručného kolesa do akejkoľvek pozície kormidla, pokiaľ je ručné riadenie zapojené automaticky. 3.07. Ručne ovládané hydraulické riadenie 3.07.1. Ručne ovládaný hydraulický kormidlový mechanizmus je zariadením, v ktorom je kormidlo riadené čerpadlom, ktoré je vo svojom otáčaní ovládané výhradne ručne obsluhovaným kormidlovým kolesom (čerpadlo riadiaceho kolesa). 3.07.2. Ak je jediným riadiacim zariadením ručne ovládaný hydraulický systém, nie je tento považovaný za poháňaný kormidlový mechanizmus v zmysle 3.04, vyžadujúcim nezávislý pomocný riadiaci systém za predpokladu, že: - rozmery, konštrukcia a usporiadanie potrubia vylučuje poškodenie mechanickým spôsobom alebo ohňom a - konštrukcia čerpadla kormidlového kolesa zaručuje bezchybnosť riadenia. 3.08. Hydraulické riadenie 3.08.1. Ak je hlavný kormidlový mechanizmus riadený hydraulicky, zatiaľ čo pomocným riadením je ručne ovládaný hydraulický systém, musí byť potrubie ručne ovládaného systému oddelené od potrubia hlavného zariadenia. Musí byť možné ovládať hlavné zariadenie bez použitia čerpadla kormidlového kolesa pomocného zariadenia. 3.08.2. Ak sú obe, hlavné i pomocné riadenie, hydraulické, príslušné čerpadlá musia byť riadené nezávisle (napr.: - keď je hlavné čerpadlo poháňané hlavným motorom, musí byť pomocné čerpadlo riadené elektricky, - keď hlavné čerpadlo pôsobí v hlavnom elektrickom obvode, musí pomocné čerpadlo pôsobiť v núdzovom elektrickom obvode, - keď je hlavné čerpadlo poháňané generátorom č. 1, pomocné čerpadlo musí byť poháňané generátorom č. 2). 3.08.3. Ak je pomocné čerpadlo poháňané núdzovým motorom, ktorý nepracuje plynulo, kým je plavidlo v pohybe, musí byť inštalované vyrovnávacie zariadenie na poháňanie čerpadla, kým je spustený núdzový motor. 3.08.4. Tieto dve zariadenia musia mať oddelené potrubia, ventily, ovládanie, atď. Pokiaľ je však zabezpečená nezávislá funkcia týchto dvoch zariadení, môžu mať spoločné súčiastky. 3.09. Elektrické riadenie 3.09.1. Ak sú obe, hlavné i pomocné riadenie, elektricky poháňané, príslušné napájacie a ovládacie systémy musia byť navzájom nezávislé. Každé zariadenie musí mať svoj vlastný motor. 3.09.2. Ak je pomocné riadenie napájané pomocným motorom, ktorý nebeží plynulo, kým je plavidlo v pohybe, musí byť inštalované vyrovnávacie zariadenie na riadenie pomocného motora, kým je spustený pomocný motor. 3.10. Kormidlové pohony a Voith-Schneiderove vybavenie Ak je diaľkové ovládanie kormidla a Voith-Schneiderových pohonov elektrické, hydraulické alebo pneumatické, musia tu existovať dva nezávislé ovládacie systémy medzi riadiacim stanoviskom a pohonným zariadením. Ak sú tu dve alebo viac pohonných zariadení, nevyžaduje sa pomocný nezávislý ovládací systém, pokiaľ plavidlo zostáva dostatočne riaditeľné v prípade zlyhania jedného zo zariadení. 3.11. Zariadenia diaľkového ovládania Zariadenia diaľkového ovládania, vrátane tých, ktoré sú mimo kormidlovne, musia byť neustále zapojené. Pokiaľ sú takéto zariadenia vypínateľné, musia byť vybavené indikátorom oznamujúcim, či je zariadenie zapnuté alebo vypnuté. Umiestnenie a činnosť ovládačov musia byť v súlade s ich funkciou. 3.12. Ukazovateľ polohy kormidla Poloha kormidla musí byť zreteľne viditeľná z riadiaceho stanoviska; v prípade nutnosti musí byť vybavená spoľahlivým ukazovateľom. 3.13. Pomocné riadenie 3.13.1. Zariadenia pomocného riadenia sú podporným pohonným zariadením, namontovaným navyše k ručne ovládanému kormidlovému zariadeniu. 3.13.2. Ak je používaný pomocný kormidlový mechanizmus, malo by byť spojenie medzi hlavným a pomocným kormidlovým mechanizmom také, aby nebolo nutné značné zvýšenie ručnej sily potrebnej na kormidlové koleso. 3.13.3. Naviac musí pomocné riadenie spĺňať nasledovné požiadavky: a) pomocné riadenie musí byť schopné zapojenia alebo odpojenia na riadiacom stanovisku s kormidlom v akejkoľvek polohe. Polohy zapojenia a odpojenia musia byť zreteľne naznačené; b) elektrické, hydraulické alebo pneumatické spojenie medzi pomocným riadením a ručne ovládaným mechanickým hlavným kormidlovým mechanizmom, nesmie ohroziť schopnosť okamžitého uvedenia hlavného riadenia do činnosti. Iné poruchy pomocného riadenia nesmú spôsobiť zlyhanie alebo zaseknutie hlavného systému; c) všetky komponenty existujúceho pomocného riadenia a akékoľvek nové komponenty začlenené neskôr, musia spĺňať požiadavky na kormidlový mechanizmus stanovené v tejto kapitole. 3.13.4. Ukazovateľ polohy kormidla musí fungovať ako pre hlavný, tak aj pre vedľajší kormidlový mechanizmus. 3.13.5. Uvedené požiadavky by mali byť zohľadnené i v prípade, keď je pomocné riadenie inštalované až po postavení plavidla. 3.14. Voľný výhľad Výhľad vo všetkých smeroch z riadiaceho stanoviska musí byť dostatočne voľný. V priamom smere musí byť zabezpečený spoľahlivým optickým zariadením. 3.15. Akustický tlak Za normálnych prevádzkových podmienok nesmie vpredu u kormidelníka hladina akustického tlaku zvuku, ktorý je vydávaný plavidlom, presahovať 70 dB(A). 3.16. Elektrické časti kormidlového mechanizmu 3.16.1. Menovitý výkon motorov musí zodpovedať maximálnemu krútiacemu momentu kormidlového mechanizmu. V prípade hydraulických inštalácií, menovitý výkon pohonného motora musí byť taký, aby bol zabezpečený maximálny výstup z čerpadla pri maximálnom tlaku v inštalácii (nastavenie bezpečnostných ventilov), vzhľadom na účinnosť čerpadla. 3.16.2. Motory musia spĺňať tieto nasledovné požiadavky: a) Poháňaný kormidlový mechanizmus na prerušovanú prevádzku: - Motory s elektrohydraulickým pohonom a príslušné meniče musia byť konštruované na stálu prevádzku s prerušovaným napájaním a 15 %-ným prevádzkovým faktorom. Má sa predpokladať 10 minútový pracovný cyklus. - Motory s elektricky poháňaným kormidlovým mechanizmom musia byť konštruované pre prerušovanú prevádzku, nesmú byť ovplyvnené spustením, a s 15 %-ným prevádzkovým faktorom. Má sa predpokladať 10 minútový pracovný cyklus. b) Kormidlový mechanizmus so stálym odberom energie musí byť konštruovaný pre nepretržitú prevádzku. 3.16.3. Riadiace a kontrolné obvody musia byť chránené proti skratom. Kontrolné obvody musia byť chránené proti dvojnásobku maximálneho menovitého prúdu v elektrickom obvode; menovitý výkon ochranného zariadenia nesmie byť menší než 6 A. 3.16.4. Prívodné káble k motoru musia byť chránené nasledovne: Tam, kde sú použité poistky, ich menovitý prúd musí byť o dva stupne vyšší než menovitý prúd v prípade motorov, avšak nie vyšší než 160 % menovitého prúdu v prípade motorov na prerušovanú alebo krátkodobú prevádzku. Nastavenie pomerného prúdu okamžitého istenia skratu na ističi nesmie prekročiť desaťnásobok pomerného prúdu hnacieho motora. 3.16.5. Tam, kde sú u ističov termospínače, buď musí byť možnosť vyradiť ich z činnosti alebo musia byť nastavené na dvojnásobok pomerného prúdu motora. 3.16.6. Elektrické zariadenie musí byť zabezpečené nasledovnými monitorovacími a indikačnými zariadeniami: a) zelené kontrolné svetlo oznamujúce, že inštalácia funguje; b) červené kontrolné svetlo, ktoré sa rozsvieti, len čo nastane v inštalácii porucha alebo je náhodne rozpojená, keď je motor preťažený, alebo, keď vypadne jedna z troch fáz. Zároveň s rozsvietením červenej kontrolky sa musí spustiť akustický signál. Ak je napájanie istené výhradne cez ističe, nie je nutné monitorovať poruchy fázy. 3.16.7. Tam, kde je ukazovateľ polohy kormidla elektrický, musí mať nezávislý prívod prúdu. 3.17. Spúšťacia kormidlovňa Tam, kde kormidlovňa môže byť spustená, musí byť použité zariadenie, ktoré zabráni prístup osobám počas spustenia. V prípadoch, keď osoby môžu prechádzať pod takouto kormidlovňou, musí byť zavedená akustická signalizácia, ktorá sa automaticky rozozvučí pri spúšťaní kormidlovne. V prípade poruchy zariadenia na spúšťanie kormidlovne, musí byť umožnené vykonať túto operáciu inými spôsobmi. KAPITOLA 4 BEZPEČNÁ VZDIALENOSŤ, VOĽNÝ BOK A STUPNICA PONORU 4.01. Definície V tejto kapitole: a) "dĺžka L" znamená maximálnu dĺžku trupu lode bez kormidla a čelene; b) "stredná časť lode" znamená pol cesty po dĺžke L; c) zariadenie alebo štrukturálna jednotka sa považuje za "chránené voči striekaniu a vodotesné", ak za normálnych podmienok môže pretiecť len veľmi malé množstvo vody. 4.02. Bezpečná vzdialenosť Minimálna bezpečná vzdialenosť má byť: a) pre dvere a otvory, iné ako otvorové kryty, ktoré môžu byť uzavreté tak, aby boli chránené voči striekaniu a vodotesné: 0,15 m; b) pre dvere a otvory, iné ako otvorové kryty, ktoré nemôžu byť uzavreté tak, aby boli chránené voči striekaniu a vodotesné: 0,20 m; c) pre otvorové kryty, ktoré môžu byť uzavreté tak, aby boli chránené voči striekaniu a vodotesné: 0,30 m; d) pre otvorové kryty, ktoré nemôžu byť uzavreté špeciálnymi zariadeniami alebo nie sú uzavreté (s otvoreným ložným priestorom): 0,50 m. 4.03. Voľný bok Aby sa dodržala bezpečná vzdialenosť, musí byť dostatočný voľný bok; nesmie byť negatívny. 4.04. Značky ponoru 4.04.1. Maximálna úroveň ponoru musí byť určená tak, aby sa zabezpečil súlad s požiadavkami pokiaľ ide o minimálnu bezpečnú vzdialenosť a súčasne sa zabezpečilo, že táto úroveň nemôže byť v nijakom bode vyššia ako bočné paluby alebo, ak nie sú bočné paluby, ako horný okraj debnenia alebo kovového obloženia. 4.04.2. Maximálna úroveň ponoru musí byť označená zreteľne viditeľnými neodstrániteľnými značkami ponoru. 4.04.3. Značky ponoru musia mať tvar obdĺžnika s dĺžkou 0,30 m a výškou 0,04 m s horizontálnou základňou, pričom maximálna úroveň ponoru sa musí zhodovať s hodnotu schválenou v tejto prílohe. Tieto značky môžu byť kombinované s inými požadovanými na základe iných predpisov. 4.04.4. Každé plavidlo musí mať aspoň tri dvojice značiek ponoru, jednu dvojicu uprostred lode a ostatné približne jednu šestinu dĺžky lode od provy lode a jednu šestinu dĺžky lode od kormy. Avšak: - v prípade lode kratšej než 40 m, stačia dve dvojice značiek asi jednu štvrtinu dĺžky lode od provy a od kormy, - v prípade plavidiel, ktoré nie sú určené na prepravu tovarov, stačí jedna dvojica značiek zhruba uprostred lode. 4.04.5. Značky alebo informácie, ktoré v dôsledku novej prehliadky prestávajú platiť, musia byť odstránené alebo označené ako neplatné pod dozorom orgánu vydávajúceho osvedčenie. Ak z nejakého dôvodu značka ponoru zmizne, môže byť nahradená len pod dozorom orgánu vydávajúceho osvedčenie. 4.04.6. Ak bolo plavidlo merané v súlade s Dohovorom o vymeriavaní vnútrozemských lodí [1] a rovina meracích dosiek vyhovuje požiadavkám tejto prílohy, môžu byť meracie dosky prijaté ako alternatíva k značkám ponoru. 4.05. Stupnice ponoru 4.05.1. Každé plavidlo, ktorého ponor môže dosiahnuť 1 m, musí mať na každej strane smerom ku kormidlu stupnice ponoru; môže mať aj doplnkové stupnice ponoru. 4.05.2. Nulový bod každej stupnice ponoru musí ležať vertikálne pod stupnicou ponoru na mieste rovnobežnom s rovinou maximálneho ponoru, prechádzajúcou cez najnižší bod trupu lode alebo, ak plavidlo má kýl, tak cez kýl. Vertikálna vzdialenosť nad nulou musí byť odstupňovaná v decimetroch. Od ponorovej roviny prázdnej lode až do 10 cm nad úrovňou roviny maximálneho ponoru musí byť toto odstupňovanie označené vyrazenými alebo vyrytými čiarami a natreté 2 rôznymi farbami tak, aby boli jasne viditeľné. Odstupňovanie bude označené číslami smerom dolu po strane stupnice aspoň každých 5 dm ako aj smerom k vrcholu stupnice. 4.05.3. Dve zadné meracie stupnice pripevnené na základe dohovoru uvedeného v bode 4.04.6 môžu nahradiť ponorové stupnice za predpokladu, že sú odstupňované v súlade s vyššie spomínanými požiadavkami, a v prípade potreby, sa doplnia čísla označujúce ponor. KAPITOLA 5 STROJNÉ VYBAVENIE 5.01. Všeobecne 5.01.1. Celé strojné vybavenie a súvisiace zariadenia musia byť projektované, konštruované a inštalované v súlade s pravidlami dobrej technickej praxe. 5.01.2. Bojlery a iné tlakové nádrže a ich príslušenstvo musia vyhovovať pravidlám platným v členskom štáte vydávajúcom osvedčenie až do zavedenia pravidiel spoločenstva. 5.01.3. Zakázané je používanie hlavného a vedľajšieho strojného zariadenia na palivo s bodom vzplanutia pod 55 °C. Motory, ktoré poskytujú energiu pre kotvové navijaky, lodné člny a prenosné motorové čerpadlá môžu však pracovať na palivo s bodom vzplanutia pod 55 °C. 5.01.4. Povolené sú pomocné štartovacie prostriedky, ktoré používajú palivo s bodom vzplanutia pod 55 °C. 5.02. Bezpečnostné zariadenie 5.02.1. Všetky strojné zariadenia musí byť inštalované a namontované tak, aby boli dostatočne prístupné pre prevádzku a údržbu, a aby neohrozili obsluhujúci personál. 5.02.2. Hlavné a pomocné strojné zariadenia, bojlery a celé príslušenstvo musí byť vybavené bezpečnostným zariadením upraveným podľa pravidiel platných v členskom štáte vydávajúcom osvedčenie. 5.02.3. Musí byť tiež možné zastaviť motorový hnací tlak a nasávacie ventilátory z priestoru, v ktorom sú inštalované. 5.03. Hnací mechanizmus 5.03.1. Musí byť umožnené rýchlo a bezpečne spustiť, zastaviť a zmeniť chod hnacieho mechanizmu (lodné vrtule, kolesá atď.). 5.03.2. Ak hnací mechanizmus nie je riadený z kormidlovne, kým je plavidlo v chode, musí byť zabezpečený obojsmerný komunikačný systém medzi kormidlovňou a strojovňou. 5.04. Výfukové potrubie motora 5.04.1. Výfukové potrubie, ktoré prechádza obytnými priestormi alebo kormidlovňou, musí byť uzavreté v dostatočne plynotesnom obale. Priestor medzi obalom a výfukovým potrubím musí mať kontakt s okolitým vzduchom. 5.04.2. Všetky výfukové plyny musia byť z lode odčerpané. Musia byť prijaté všetky vhodné opatrenia, aby sa zabránilo prenikaniu toxických plynov do rôznych priestorov. Výfukové potrubia, ktoré odvádzajú a vypúšťajú výfukové plyny z hlavných motorov cez bok lode alebo nad ním, sú zakázané. 5.04.3. Výfukové potrubie musí byť vhodne opláštené, izolované alebo chladené. 5.04.4. Keď výfukové plyny prechádzajú okolo alebo cez horľavé materiály, musia byť tieto materiály chránené fóliou z izolačného materiálu alebo iným vhodným zariadením poskytujúcim účinnú izoláciu. 5.05. Nádrže, zásobníky a potrubie 5.05.1. Kvapalné palivo musí byť uskladnené v nádržiach bezpečne pripevnených k trupu lode alebo v zásobníkoch. 5.05.2. Nádrže a zásobníky, ich potrubie a ostatné príslušenstvo musí byť usporiadané a inštalované tak, aby ani palivo ani plyn nemohli unikať do lode. 5.05.3. Okrem nádrží plnených s cieľom dennej spotreby musí byť ústie plniaceho potrubia nádrží a zásobníkov na kvapalné palivo na palube. Plniace potrubie musí byť opatrené uzáverom. Každá nádrž a zásobník musí byť vybavená odvzdušňovacou rúrkou končiacou vonku nad palubou a usporiadanou tak, aby do nej neprenikala voda. 5.05.4. Rozvádzacie potrubie kvapalného paliva musí byť vybavené uzáverom pri vývode nádrže alebo zásobníka. Naviac musí byť možné z paluby zastaviť prúd v potrubí, ktoré priamo zásobuje motory, bojlery a tepelné zariadenia. Palivové potrubie nesmie byť vystavené škodlivým účinkom tepla a musí byť možnosť jeho kontroly po celej dĺžke. 5.05.5. Optické rúrkové mierky na nádržiach a zásobníkoch s kvapalným palivom musia byť primerane chránené proti poškodeniu nárazom, vybavené samozatváracími kohútikmi a pripojené k hornému okraju nádrží alebo zásobníkov. 5.05.6. Nádrže a zásobníky na kvapalné palivo musia byť vybavené otvormi s nepriepustnými uzávermi umožňujúcimi čistenie a kontrolu. 5.05.7. Nádrže priamo zásobujúce hnací mechanizmus musia byť vybavené zariadením vydávajúcim vizuálne a zvukové signály v kormidlovni, keď hladina paliva nie je dostatočná na bezpečnú prevádzku. 5.05.8. Žiadne potrubie pre nebezpečné plyny alebo kvapaliny, najmä potrubie pod takým tlakom, že unikanie by mohlo ohroziť ľudí, nesmie byť inštalované v obytných priestoroch a priechodoch. Táto požiadavka neplatí na potrubie prepravujúce paru a potrubie hydraulických systémov za predpokladu, že je uložené v ochrannom kovovom puzdre. 5.06. Odvodňovacie čerpadlá 5.06.1. Platia požiadavky bodu 2.02.5. 5.06.2. Lode s posádkou majú byť vybavené aspoň jedným odvodňovacím čerpadlom. Lode, ktorých výkon mechanického hnacieho zariadenia presahuje 225 kW a lode s DWT nad 350 t, musia byť vybavené dvoma samostatnými odvodňovacími čerpadlami, z ktorých aspoň jedno musí byť poháňané. Ručne ovládané odvodňovacie čerpadlá stačia pre vodotesné oddelenia kratšie než 4 m. 5.06.3. d = 1,5 + 25 (v mm) . Vnútorný priemer (da) potrubných prípojok spájajúcich sa na rôznych nasávacích filtroch musí byť aspoň: d = 2,0 + 25 (v mm) . kde: - L je dĺžka lode medzi kolmicami (v m), - B je šírka lode na rebre (v m), - C je bočná výška po hlavnú palubu (v m), - l je dĺžka (v m) príslušného vodotesného oddelenia. 5.06.4. Kapacita poháňaného odvodňovacieho čerpadla musí byť aspoň 0,1 d2 l/min. Kapacita pomocného odvodňovacieho čerpadla musí byť aspoň 0,1 da2 l/min, kde da sa vzťahuje k najdlhšiemu vodotesnému oddeleniu. Kapacita akéhokoľvek ručne ovládaného odvodňovacieho čerpadla musí byť aspoň: 0,1 da2 l/min, kde da sa vzťahuje k tomuto oddeleniu. 5.06.5. Povolené sú len samonasávacie odvodňovacie čerpadlá. 5.06.6. Každé oddelenie s plochým dnom viac ako 5 m širokým musí mať aspoň jeden sací kôš na každej strane. Ak je strojovňa dlhšia ako 5 m, musia tam byť aspoň dva sacie koše. 5.06.7. Musí byť možnosť odvodniť kormový priestor zo strojovne pomocou automaticky sa uzatvárajúceho potrubia (2.02.8). 5.06.8. Odvodňovacie potrubné prípojky rôznych oddelení musia byť pripojené k hlavnému potrubiu pomocou jednosmerných ventilov, ktoré sa môžu uzavrieť. Oddelenia alebo iné priestory vybavené pre záťaž musia byť len pripojené k odvodňovaciemu systému pomocou jednoduchého uzatváracieho zariadenia. 5.07. Systém zberu odpadového oleja Zariadenia pre odčerpávanie zberného priestoru strojovne musia byť konštruované tak, aby olej alebo olejová voda odčerpaná zo zberného priestoru ostávala na palube. V potrubí po prúde od outorového čerpadla musí byť inštalovaný dynamický odlučovač oleja alebo v prípade, že nie je, musí byť pri každom sacom koši upevnený statický odlučovač. Musí to byť typ zariadenia, ktorý schválil príslušný orgán v jednom členskom štáte a musí mať vhodné rozmery. 5.08. Navijaky 5.08.1. Pre kotvy ťažšie než 50 kg musia byť zabezpečené kotvové navijaky. 5.08.2. Navijaky určené na mechanický ako aj ručný pohon, musia byť konštruované tak, aby mechanický pohon nemohol uviesť do činnosti ručný pohon. 5.09. Vlastný hluk plavidla 5.09.1. Vlastný hluk plavidla počas plavby, hlavne hluk spôsobený nasávaním a výfukom motora, musí byť vhodnými prostriedkami akusticky tlmený. 5.09.2. Za normálnych prevádzkových podmienok vlastný hluk lode, meraný bočne v bode 25 m od boku lode nesmie presiahnuť 75 dB (A). KAPITOLA 6 ELEKTRICKÉ INŠTALÁCIE 6.01. Všeobecne 6.01.1. Všetky elektrické inštalácie musia vyhovovať požiadavkám tejto kapitoly. 6.01.2. Na palube musí byť nasledovné: a) schéma zapojenia a inštalácie overená a potvrdená kontrolným orgánom špecifikujúce: - typy a značky použitého strojového zariadenia a prístrojov, - typy a prierezy káblov, - všetky ostatné údaje dôležité pre zhodnotenie dodržania bezpečnostných požiadaviek; b) prevádzkové predpisy pre elektrické inštalácie. 6.01.3. Všetky elektrické inštalácie musia byť projektované, konštruované a inštalované tak, aby vydržali stály priečny náklon až do 15° a teplotu okolitého vzduchu až do 40 °C. 6.02. Maximálne povolené napätie 6.02.1. Nesmú byť prekročené nasledovné hodnoty napätia: Maximálne povolené napätie | Maximálne povolené napätie | Jednosmerný prúd | Jednofázový striedavý prúd | Trojfázový striedavý prúd | A.Pohonné a vykurovacie zariadenia, vrátane viacúčelových výstupov | 250 V | 250 V | 500 V | B.Svetelné zariadenia, vrátane viacúčelových výstupov | | 250 V | 250 V | — | C.Výstupy pre dodávku prúdu do ručných prístrojov používaných na otvorených palubách, v obmedzených alebo vo vlhkých oplášťovaných priestoroch, iných ako bojlery a nádrže: | a)obvykle | 50 V | 50 V | — | b)pri použití izolačného transformátora obsluhujúceho jednoduché zariadenie. Obe vedenia tohto systému musia byť od zeme izolované | — | 250 V | — | c)pri použití zariadení so zosilnenou alebo dvojitou izoláciou | 250 V | 250 V | — | D.Výstupy pre dodávku prúdu do ručných prístrojov používaných v bojleroch a nádržiach | | 50 V | 50 V | — | 6.02.2. Pod podmienkou, že sú splnené predpísané bezpečnostné opatrenia je povolené vyššie napätie: a) v zariadeniach na dobíjanie akumulátorov, tak ako si proces nabíjania vyžaduje; b) strojných zariadeniach, ktorých kapacita si to vyžaduje; c) v špeciálnych lodných zariadeniach (t. j. rádiových zariadeniach a zapaľovaniach). 6.03. Spojenie s brehom 6.03.1. Keď je elektrické zariadenie napájané z pobrežného zdroja, káble musia byť pevne pripojené na palube alebo vybavené stálym spojením alebo stálymi odberovými zariadeniami. Je treba dbať na to, aby káble a ich prípojky neboli vystavené namáhaniu v ťahu. 6.03.2. Môžu sa používať len flexibilné káble izolované plášťom odolným voči oleju a plášťom spomaľujúcim horenie. 6.03.3. Ak prívodné napätie presahuje 50 V, trup lode musí byť účinne uzemnený. Elektrická zásuvka na trupe lode musí mať špeciálne označenie. 6.03.4. Na hlavnom rozvádzači musí byť ukazovateľ signalizujúci, že spojenie s pobrežnou sieťou je pod prúdom. 6.04. Generátory a motory 6.04.1. Generátory a motory musia byť umiestnené tak, aby boli ľahko prístupné pre kontrolu, merania a opravy, a aby zabránili prenikaniu vody a/alebo oleja na vinutie. Káblové koncovky musia byť ľahko prístupné. 6.04.2. Generátory poháňané hlavným motorom, pohonným hriadeľom alebo pomocným systémom určeným na iné funkcie, musia byť projektované tak, aby bolo možné meniť počet otáčok, ak takáto potreba pri prevádzke nastane. 6.05. Akumulátory 6.05.1. Akumulátory musia byť projektované špeciálne na používanie na palube lode. Puzdrá článkov musia byť vyrobené z materiálu odolného voči nárazu, ktorý sa ľahko nevznieti a musia byť vyrobené tak, aby sa zabránilo rozliatiu elektrolytu pri naklonení o 40° od vertikály. 6.05.2. Akumulátory musia byť zabezpečené tak, aby sa pri pohybe lode neposúvali. Nesmú byť umiestnené tak, aby boli vystavené nadmernému teplu, extrémnemu chladu, striekaniu, pare alebo výparom. Musia byť usporiadané tak, aby boli ľahko prístupné, a aby bolo zabezpečené, že akékoľvek výpary, ktoré z nich unikajú nemôžu poškodiť okolité zariadenia. Akumulátorové batérie nesmú byť inštalované v kormidlovni, v obytných alebo nákladných priestoroch. Akumulátory pre prenosné zariadenia môžu byť však umiestnené v kormidlovniach a obytných priestoroch. 6.05.3. Akumulátory, ktoré potrebujú na nabíjanie zdroj s výkonom vyšším než 2 kW (vypočítané z maximálneho nabíjacieho prúdu a menovitého napätia akumulátora) musia byť inštalované v priestore špeciálne pre ne vyhradenom. Ak sú umiestnené na palube, musia byť uložené v skrini alebo v debne. Akumulátory, ktoré potrebujú na nabíjanie zdroj s výkonom nepresahujúcim 2 kW, môžu byť inštalované pod palubou v skrini alebo v debne. Môžu byť inštalované aj v strojovni alebo v nejakom inom, dobre vetranom priestore, kde sú chránené pred padajúcimi predmetmi a kvapkajúcou vodou. 6.05.4. Vnútrajšok všetkých priestorov, skríň, debien, políc a iných konštrukčných častí, špeciálne vyhradených pre akumulátory, musí byť chránený pred agresívnym pôsobením elektrolytu vrstvou náteru alebo obložením vyrobeným z materiálu odolného voči elektrolytu. 6.05.5. Pri inštalovaní akumulátorov v uzavretom priestore, skrini alebo debne, musí byť zabezpečená účinná ventilácia. Vzduch musí byť privádzaný do spodnej časti a odvádzaný z hornej časti, aby sa zabezpečilo úplné odčerpanie plynu. Vo ventilačných kanáloch nesmú byť zariadenia, ktoré by mohli prekážať prúdeniu vzduchu (napr. uzatvárací ventil). 6.05.6. kde: - j predstavuje (v ampéroch) jednu štvrtinu maximálneho prúdu povoleného nabíjacím zariadením, - n predstavuje počet článkov. 6.05.7. Pri prirodzenej ventilácii musí zodpovedať prierez kanálov požadovanému prúdu vzduchu s rýchlosťou 0,5m/sek. Nesmie byť nižší ako 80 cm2 u akumulátorov z olovenými článkami a nižší ako 120 cm2 u alkalických akumulátorov. 6.05.8. Ak požadovanú ventiláciu nemožno dosiahnuť prirodzeným prúdením vzduchu, musí byť k dispozícii ventilátor, najlepšie s odsávačom, ktorého motor nie je vystavený prúdu plynu alebo vzduchu. Na zamedzenie prenikaniu plynov do motora musia byť k dispozícii špeciálne zariadenia. Ventilátory musia mať takú konštrukciu a byť z takého materiálu, ktorý zamedzuje vzniku iskier pri kontakte medzi lopatkou a obalom ventilátora, a aby sa predišlo vzniku elektrostatických výbojov. 6.05.9. Na dverách alebo poklopoch oddelení, skriniek alebo debien s akumulátormi sa má umiestniť symbol "zákaz fajčiť" s priemerom aspoň 0,10 m. 6.06. Elektrické rozvádzače 6.06.1. Rozvádzače musia byť umiestnené na prístupných a dobre vetraných miestach bez emisií plynov alebo kyselín. Musia byť usporiadané tak, aby boli chránené voči otrasom a prípadným poškodeniam spôsobeným nepriaznivým počasím, vodou, olejom, kvapalnými palivami, parou alebo výparmi. Rozvádzače nesmú byť umiestnené blízko tlakových rúrok alebo vetracích otvorov nádrží s kvapalným palivom. 6.06.2. Vo všeobecnosti, materiály použité na konštruovanie rozvádzačov musia mať vhodnú mechanickú pevnosť a musia byť trvanlivé a nehorľavé. Nesmú byť hygroskopické. 6.06.3. Keď napätie presahuje 50 V: a) musia byť použité rozvádzače, ktorých časti pod prúdom sú usporiadané alebo chránené tak, aby sa zabránilo náhodnému kontaktu; b) je potrebný izolačný povlak alebo impregnované drevené obloženie, toto však neplatí pre panely odpojovačov; c) kovové časti rámov rozvodnej dosky alebo jej vnútrajšok a kovové puzdrá zariadení musia byť riadne uzemnené. 6.06.4. Všetky časti rozvádzača vrátane spojov, musia byť ľahko prístupné s cieľom kontroly, údržby alebo výmeny a musia sa dať odpojiť. 6.06.5. Indikátorové dosky pre všetky hlavné alebo pripojené obvody, označujúce príslušný obvod, musia byť pripevnené k rozvádzačom. 6.07. Vypínače, zástrčky, poistky a ochrana káblov 6.07.1. Celá inštalácia, prípojné káble od hlavného rozvádzača a prípojné káble od panelového rozvádzača sa musia dať odpojiť vypínačmi alebo automatickými ističmi, ktoré súčasne odpoja všetky vodiče pod prúdom. Keď je prúd pri napätí 50 V alebo nižšom, sú povolené výnimky pre prípojné káble z panelových rozvádzačov, hlavne v prípade obvodov so samostatnými vypínačmi pre každé zariadenie. 6.07.2. Všetky generátory a obvody musia byť chránené proti nadmernému prúdu v každom neuzemnenom póle alebo vodiči. Na tento účel môžu byť použité automatické ističe so spojením nakrátko a rázové ističe alebo bezpečnostné poistky vzduchotesne uzavreté. Takéto elektrické ochranné zariadenia musia byť inštalované tak, aby boli vhodne chránené proti otrasom. 6.07.3. Požiadavky bodov 3.16.3., 3.16.4. a 3.16.5. musia byť splnené vzhľadom na ochranu častí kormidlového zariadenia. 6.07.4. Polohy "vypnuté" a "zapnuté" musia byť indikované na vypínacom zariadení. Toto sa netýka vypínačov svetla, ktorými prechádza prúd menší ako 10 A. 6.07.5. Všetky vypínače a zástrčky musia byť konštruované tak, aby rozpojovali všetky vodiče naraz. To sa netýka vypínačov svetiel, ktorými prechádza prúd menší než 10 A, okrem prípadov osvetlenia vlhkých oblastí. 6.07.6. Zariadenia, ktoré vyžadujú prúd vyšší než 10 A musia byť napojené k zvláštnemu obvodu. 6.07.7. Plášť káblov musí byť odolný voči vode s prísadou látok spomaľujúcich horenie a káble musia byť typu, ktorý sa bežne používa na lodiach. Iné typy káblov môžu byť použité v obytných priestoroch pod podmienkou, že sú účinne chránené a spomaľujú horenie. Káble musia byť chránené proti všetkým možným rizikám poškodenia pri bežných podmienkach prevádzky, najmä na palube a v podpalubí. 6.07.8. Prenosné zariadenia nesmú byť napájané za žiadnych okolností káblami s kovovým plášťom. 6.07.9. Káble a vybavenie musia byť spojené pomocou silných a trvanlivých zariadení, ktoré chránia spoje pred namáhaním na ťah. 6.08. Zariadenie na detekciu uzemnenia Pre všetky neuzemnené obvody s napätím nad 50 V musí byť zabezpečené vhodné zariadenie na detekciu uzemnenia. 6.09. Osvetlenie 6.09.1. Všetky svetelné zariadenia musia byť inštalované tak, aby teplo, ktoré vydávajú, nemohlo spôsobiť vzplanutie blízkych horľavých predmetov. 6.09.2. V uzavretých priestoroch, v ktorých sú skladované akumulátory, náterové farby, či iné horľavé substancie, môže byť použité len také osvetlenie, predstavujúce minimálne nebezpečie explózie. 6.09.3. Svetelné zariadenia v strojovniach alebo v kotolniach musia byť napojené najmenej na dva obvody. 6.10. Signálne svetlá 6.10.1. Svetelný rozvádzač musí byť inštalovaný v kormidlovni; musí byť možné napájať ho samostatným káblom z hlavného rozvádzača. 6.10.2. Každé svetlo musí byť zásobované energiou samostatne zo svetelného rozvádzača a samostatne chránené a kontrolované. Svetlá, tvoriace skupinu, môžu byť napájané jedným obvodom pod podmienkou, že zlyhanie akéhokoľvek svetla zaktivizuje alarm v monitorovacom zariadení. 6.10.3. Ak nie je možné zabezpečiť priame monitorovanie z kormidlovne, svetlá musia byť monitorované pomocou svetelných oznamovačov alebo podobnými prostriedkami, ktoré sú umiestnené na kontrolnom paneli v kormidlovni. Porucha svetelného oznamovača nemusí mať vplyv na prevádzku svetla, ktoré monitoruje. 6.11. Uzemnenie 6.11.1. Ak sú použité kovové časti, ktorými neprechádza prúd napr. rámy a kryty strojov, skrine, zariadenia, príslušenstvá a pomocné zariadenia, musia byť uzemnené, ak už nie sú namontované tak, že sú v účinnom kovovom kontakte s palubou. 6.11.2. Pri použití jednosmerného prúdu, kovové príslušenstvá a pomocné zariadenia, kovové plášte káblov a potrubia musia byť uzemnené najmenej na oboch koncoch. Tam, kde sú káble primontované k drevu alebo plastickej látke, postačí jeden uzemňovací spoj. Pri použití striedavého napätia jednožilové káble a potrubie nemusia byť uzemnené vo viac než jednom bode. 6.11.3. V inštaláciách, kde napätie nepresahuje 50 V, nemusí byť uzemnenie. 6.11.4. Ak napätie presahuje 50 V, kryty mobilných zariadení, ktorými prechádza prúd, ak nie sú vyhotovené z izolačného materiálu alebo nie sú chránené, musia byť uzemnené cez napájací kábel pomocou prídavného vodiča, ktorým normálne neprechádza prúd. 6.12. Inštalácia núdzového energetického zdroja 6.12.1. Ako núdzový energetický zdroj je povolené nasledovné: a) prídavný súbor so systémom zásobovania palivom, nezávislým na hlavnom motore a oddeleným chladiacim systémom, ktorý sa v prípade poruchy hlavných obvodov, automaticky spustí alebo môže byť spustený ručne, ak je inštalovaný v bezprostrednej blízkosti kormidlovne alebo akéhokoľvek iného miesta, v ktorom je nepretržite prítomný kvalifikovaný personál a musí byť schopný pokryť požiadavky dodávok prúdu po dobu 30 s; alebo b) akumulátorová batéria, ktorá automaticky prevezme zásobovanie prúdom v prípade poruchy hlavného obvodu, alebo môže byť zapnutá ručne z kormidlovne alebo iného miesta, v ktorom je nepretržite prítomný kvalifikovaný personál, a ktorá je taktiež schopná zásobovať prúdom príslušné zariadenia počas predpísanej doby bez toho, aby musela byť dobíjaná a bez neprípustného poklesu napätia. 6.12.2. Prídavné zariadenia, núdzové akumulátory a s nimi spojené spínacie zariadenia môžu byť inštalované v strojovni, ale v tomto prípade čo možno najvyššie. 6.12.3. Minimálnou požiadavkou je, aby núdzové energetické zdroje boli schopné zabezpečiť, kde je to nariadené a pokiaľ inštalácie nemajú nezávislé núdzové zásobovanie, funkciu nasledovných elektrických zariadení: a) signálnych svetiel; b) zvukových signálov; c) núdzových svetiel; d) rádiotelefónu; e) hlavného alarmu, vhodného reproduktoru alebo iných núdzových systémov; f) širokouhlého svetlometu. Doba, po ktorú musí núdzová inštalácia byť schopná činnosti, musí byť určená podľa zamýšľaného použitia lode, ale nesmie byť kratšia než 30 minút. KAPITOLA 7 VYBAVENIE 7.01. Kotvy, reťaze a kotvové laná Počet a hmotnosť kotiev a ich lán musí zodpovedať charakteristikám používaných vodných ciest a musia byť stanovené miestnymi príslušnými orgánmi. 7.02. Ostatné vybavenie 7.02.1. Lode musia mať aspoň nasledujúce vybavenie: a) prostriedky a zariadenia, potrebné na šírenie vizuálnych a akustických signálov a na značenie plavidiel tak, ako je to požadované súčasnými plavebnými predpismi; b) núdzové svetlá, nezávislé na hlavnom rozvode, ktoré nahrádzajú, ak je to potrebné, svetlá, požadované vyššie uvedenými predpismi pre plavidlá kotviace, na plytčine alebo stroskotané; c) laná a kovové káble; d) záchranné rohože, ak nie je v osvedčení uvedené, že sa nevyžadujú; e) lodný mostík aspoň 0,40 m široký a 4 m dlhý, po stranách musí byť označený svetlými páskami; musí mať držadlá; f) ochranné nárazníky alebo plávajúce drevené nárazníky; g) lodný hák; h) taška prvej pomoci; i) ďalekohľady; j) inštalované pokyny na záchranu a oživovanie utopených; k) kontajner s vekom na skladovanie olejových handier; l) ťažné lano; m) sekeru. 7.02.2. Lode, ktorých paluba je viac než 1,5 m nad čiarou ponoru, musia mať schodový vstupný prístrešok alebo bočné lodné schodíky. 7.03. Hasiace prístroje 7.03.1. Na palube musí byť aspoň nasledovné: a) v kormidlovni: jeden prenosný hasiaci prístroj; b) v blízkosti každého prístupu z paluby k obytným priestorom: jeden prenosný hasiaci prístroj; c) v prístupe k služobným priestorom, neprístupným z obytnej časti, v ktorých je inštalované vykurovacie zariadenie, zariadenie na varenie a chladiace zariadenie na tuhé alebo tekuté palivá: jeden prenosný hasiaci prístroj; d) pri vchode do každej strojovne a kotolne: jeden prenosný hasiaci prístroj; e) u plavidiel, ktorých celkový výkon presahuje 110 kW, na vhodnom mieste pod palubou v strojovni: jeden prenosný hasiaci prístroj. 7.03.2. Predpísaný prenosný hasiaci prístroj musí spĺňať nasledujúce požiadavky: a) obsah prenosných tekutých hasiacich prístrojov nesmie byť väčší než 13,5 litra alebo menší než 9 litrov. Obsah práškových hasiacich prístrojov musí byť aspoň 6 kg; b) minimálnou požiadavkou je, že hasiace činidlo musí byť vhodné na uhasenie ohňa, ktorý pravdepodobne môže vzniknúť v priestoroch. Na lodiach, ktorých elektrická inštalácia má prevádzkové napätie väčšie než 50 V, musí byť hasiace činidlo taktiež vhodné na uhasenie ohňa v elektrických inštaláciách. Návod na použitie musí byť na každom prenosnom hasiacom prístroji zreteľne znázornený. c) hasiace činidlo v prenosných hasiacich prístrojoch predpísaných v bode 7.03.1 sa nesmie skladať z CO2 alebo obsahovať látky, ktoré uvoľňujú toxické plyny (napr. chlorid uhličitý); d) hasiace prístroje, ktoré sú citlivé na extrémny chlad alebo teplo, musia byť inštalované alebo chránené tak, aby bola zabezpečená ich trvalá účinnosť. 7.03.3. Všetky protipožiarne zariadenia musia byť aspoň raz za dva roky prekontrolované. Na palube musí byť k dispozícii osvedčenie podpísané osobou, ktorá vykonáva túto kontrolu. 7.03.4. Tam, kde sú hasiace zariadenia inštalované tak, že nie sú viditeľné, prepážka ktorá ich zakrýva musí byť označená červeným písmenom F aspoň 10 cm vysokým. 7.03.5. Systém, ktorý používa na hasenie požiarov tlakovú vodu, a ktorý sa skladá z potrubia napájaného jedným alebo viacerými čerpadlami zásobujúcimi trysky cez hydranty a hadice, smie byť inštalovaný len za nasledovných podmienok: a) čerpadlá požiarnej striekačky musia mať pohon. Nesmú byť inštalované pred kolíznym predelom; b) tlak vody v hydrantoch musí byť udržovaný na hladine minimálne 3 bar; c) potrubie a hydranty musia byť konštruované tak, aby hadice mohli byť ľahko spojiteľné; d) všetky trysky musia byť vybavené zariadením na reguláciu prúdu vody pri vysokom tlaku alebo rozstreknutí a na zastavenie prúdu vody; e) celý systém musí zodpovedať platným normám. 7.03.6. Jediným hasiacim činidlom, schváleným na trvale nainštalované zariadenia, je halón 1301 (CBrF3). Jeho použitie je možné za podmienky, že bude splnené nasledovné: a) tieto zariadenia môžu byť použité len v strojovniach, kotolniach a v čerpacích staniciach; b) množstvo hasiaceho činidla musí byť dostačujúce, aby zaplnilo v plynnom stave pri 20 °C, od 4,25 až do 7 % celkového objemu miestnosti, ktorá má byť chránená vrátane ventilačných šácht. Pri výpočte potrebného množstva hasiaceho činidla sa predpokladá, že 1 kg halonu 1301 pri 20 °C zaplní objem 0,160 m3; c) tlakové nádrže, ktoré majú slúžiť na skladovanie halonu 1301, musia spĺňať špecifikácie schválených kontrolných orgánov. Tieto nádrže musia byť schopné odolávať rovnakému tlaku, ako celý systém za podmienok, pri ktorých teplota okolia dosahuje maximum 60 °C. Na zásobníkoch musia byť jasne čitateľne vyznačené informácie tak, aby ich nebolo možné zmazať a to: menovitý prevádzkový tlak, tlak, pri ktorom je hasiace činidlo udržované, rok výroby a rok poslednej kontroly, ako aj typ a množstvo hasiaceho činidla; d) nádrže umiestnené v chránenej miestnosti musia byť vybavené automatickým bezpečnostným zariadením, ktoré zabezpečí, aby hasiace činidlo bolo vypustené do chránenej oblasti v prípade požiaru, ak je nádrž vystavená ohňu a požiarny systém nebol uvedený do činnosti; toto bezpečnostné zariadenie musí byť účinné pri teplote okolia 60 °C; e) nádrže, ktoré sú umiestnené mimo chránenej oblasti, musia byť účinne chránené proti nadmernému tlaku až po maximálnu teplotu okolia 60 °C. Táto podmienka tiež platí pre nádrže obsahujúce pohonný plyn; f) akákoľvek nádrž, ktorá taktiež obsahuje pohonný plyn, musí byť vybavená manometrom alebo rovnocenným prístrojom umožňujúcim kontrolu tlaku plynu. V blízkosti musí byť umiestnená tabuľka, znázorňujúca vzájomný pomer tlaku a teploty; g) potrubie a príslušenstvo musia byť vyrobené z ocele alebo materiálu, ktorý poskytuje rovnocennú odolnosť voči žiaru; h) jedinou schválenou pohonnou látkou nádrží umiestnených vo vnútri oblasti, ktorá má byť chránená, je nitrogén, ktorý musí byť v takýchto nádržiach uchovávaný pod dostatočným tlakom; i) vypúšťacie ventily musia byť vybavené tak, aby bolo umožnené hasiacemu činidlu rovnomerne sa šíriť a rovnomerne a úplne sa zmiešať so vzduchom tak, aby nedošlo ku vzniku silných lokálnych koncentrácií činidla; j) systém potrubia a vypúšťacích ventilov musí byť konštruovaný tak, aby umožňoval hasiacemu činidlu vypustenie do chráneného priestoru do 10 sekúnd za predpokladu, že hasiace činidlo je v tekutom stave pri teplote okolia 0 °C; k) systém hasenia musí byť možné ručne ovládať z kormidlovne alebo z iného vhodného miesta; toto miesto musí byť mimo miestnosti, ktorá má byť chránená; nie je schválená inštalácia automatických vypínačov, ktoré nie sú vybavené akustickým varovným zariadením; l) ak má systém hasenia chrániť niekoľko oblastí, musí byť pre každú takúto oblasť uvedený návod k obsluhe a potrebné množstvo hasiaceho činidla pre každú oblasť; m) musí byť nainštalovaný pneumatický, hydraulický a elektrický riadiaci systém, aby sa minimalizovala možnosť zlyhania v prípade ohňa alebo explózie; n) systém hasenia musí byť skontrolovaný najmenej raz za 12 mesiacov. Táto kontrola musí zahŕňať nasledovné: - vonkajšiu prehliadku celého systému, - kontrolu správnej funkcie elektrického systému po zlomení plomby, - kontrolu tlaku v nádržiach. Prípustný pokles tlaku nesmie presiahnuť 10 % v každej nádrži. Počas druhej kontroly musí byť taktiež preverené množstvo hasiaceho činidla v nádržiach. Pokles množstva nesmie presiahnuť 5 % v každom hasiacom prístroji; o) osvedčenia o kontrole, podpísané kontrolórmi, musia byť uchovávané na palube; p) ak je plavidlo vybavené jedným alebo viacerými hasiacimi systémami, používajúcimi halon 1301, ktoré majú byť kontrolované, musí byť v osvedčení (pod bodom 18) vydanom pre loď, uvedené nasledovné: "… (počet) trvale pripevnených hasiacich systémov používajúcich halon 1301. Požadované osvedčenia musia byť uchovávané na palube." 7.04. Lodné člny 7.04.1. Motorové lode a nákladné člny nad 150 DWT, rovnako, ako remorkéry, tlačné remorkéry a vlečno-tlačné remorkéry s výtlakom nad 150 m3 musia mať aspoň jeden čln. 7.04.2. Čln musí byť umiestnený tak, aby mohol byť bezpečne a s čo možno najmenším oneskorením spustený na vodu pomocou vhodného spúšťacieho prevodu, ak je to nutné. 7.04.3. Člny požadované v bodoch 7.04.1 a 7.04.2 musia spĺňať nasledovné požiadavky: a) musia byť vybavené sedadlami aspoň pre tri osoby, šírka jedného sedadla musí byť aspoň 0,45 m; b) musia byť dostatočne pevné; c) objem musí byť aspoň 1,5 m3 alebo súčin dĺžky, najväčšej šírky a hĺbky nesmie byť menší než 2,7 m3; d) ak čln nesie tri osoby s hmotnosťou každej približne 75 kg, musí mať čln voľný bok najmenej 25 cm; e) musia byť dostatočne stabilné. Sú považované za dostatočne stabilné, ak s dvoma osobami, s hmotnosťou každej približne 75 kg, ktoré sedia na rovnakej strane čo najbližšie k priesečnici paluby s bokom lode, zostáva voľný bok aspoň 10 cm; f) ak nie je čln obsadený, ale je úplne zaplavený vodou, vztlak člnu (v kg) musí byť aspoň 30 × dĺžka × najväčšia šírka × hĺbka; g) na palube musí byť nasledovné zariadenie: - jedna sada vesiel, - jedno kotvové lano, - jedna nádoba na vylievanie. 7.04.4. V bode 7.04.3: - dĺžka je maximálna dĺžka člnu (v m); - najväčšia šírka je najväčšia šírka člnu (v m); - hĺbka je maximálna bočná výška člnu (v m). 7.05. Záchranné kolesá, guľové plaváky a záchranné vesty 7.05.1. Všetky plavidlá musia byť vybavené aspoň tromi záchrannými kolesami alebo dvomi záchrannými kolesami a dvomi guľovými plavákmi. Tieto musia byť pripravené k použitiu a zaistené na palube na vhodných miestach, avšak nesmú byť pripevnené k svojim držiakom. V bezprostrednej blízkosti kormidlovne musí byť umiestnený aspoň jeden záchranný kruh. Na motorovej lodi do dĺžky 40 m postačia dve záchranné kolesá. Aspoň jedno zo záchranných kolies alebo guľových plavákov musí mať ťažné lano vhodnej dĺžky. 7.05.2. Záchranné kolesá musia: - mať vztlak minimálne 7,5 kg v sladkej vode, - byť vyrobené z vhodného materiálu a musia byť odolné voči oleju a jeho derivátom a teplotám do 50 °C, - byť tak zafarbené, aby boli na vode jasne viditeľné, - mať hmotnosť minimálne 2,5 kg, - mať vnútorný priemer 0,45 m ± 10 %, - mať lano opatrené držadlom. 7.05.3. Guľový plavák musí: - mať vztlak minimálne 7,5 kg v sladkej vode, - byť vyrobený z vhodného materiálu a musia byť odolný voči oleju a jeho derivátom a teplotám do 50 °C, - byť tak zafarbený, aby bol na vode jasne viditeľný, - mať hmotnosť minimálne 1 kg, - mať sieť opatrenú držadlom. 7.05.4. Záchranná vesta musí byť okamžite na dosah každej osoby na palube. 7.05.5. Vztlak, materiál a farba záchrannej vesty musí spĺňať podmienky uvedené v bode 7.05.2. Nafukovacie záchranné vesty sa musia nafúknuť automaticky alebo manuálne; taktiež musia byť upravené na nafukovanie ústami. KAPITOLA 8 ZARIADENIA NA SKVAPALNENÝ PLYN NA DOMÁCE ÚČELY 8.01. Všeobecne 8.01.1. Všetky zariadenia na skvapalnený plyn sa skladajú najmä z napájacej jednotky zahŕňajúcej jednu alebo viac nádrží na plyn a jedného alebo viacerých redukčných ventilov, rozvodného systému a rady plynových spotrebičov. 8.01.2. Zariadenia môžu používať len obchodný propán. 8.02. Zariadenia 8.02.1. Zariadenia na skvapalnený plyn musia byť celkom vhodné na používanie propánu, musia byť inštalované tak, aby zodpovedali dobrej praxi a boli v súlade s platnými pravidlami členského štátu, ktorý vydal osvedčenie. 8.02.2. Zariadenia na skvapalnený plyn môžu byť použité len na domáce použitie v obytných priestoroch a v kormidlovni. 8.02.3. Na palube môže byť niekoľko samostatných zariadení. Jednotlivé zariadenia nesmú byť použité k zásobovaniu obytných priestorov oddelených podpalubím alebo zabudovanými tankami. 8.03. Nádrže 8.03.1. Sú povolené len nádrže so schválenou kapacitou 5 až 35 kg. 8.03.2. Nádrže musia spĺňať požiadavky platné v členskom štáte, ktorý vydal osvedčenie. Musia mať úradnú pečiatku, že prešli schvaľovacími testmi. 8.04. Umiestnenie a usporiadanie napájacej jednotky 8.04.1. Ak sú použité nádrže s náplňou do 35 kg, napájacia jednotka musí byť umiestnená na palube v špeciálnej skrini alebo v nástennej skrini, umiestnenej mimo obytného priestoru a to tak, aby neprekážala pohybu na palube. Nesmie byť však umiestnená na prednej alebo zadnej časti štítnice. Skrinkou môže byť nástenná skriňa, vstavaná do nadstavby za predpokladu, že sa môže otvárať len zvonka. Musí byť umiestnená tak, aby potrubie, ktoré vedie k plynovým spotrebičom, bolo čo najkratšie. Každé zariadenie sa musí skladať zo štyroch nádrží, ktoré pracujú súčasne s použitím alebo bez použitia automatickej reverznej spojky. Počet nádrží na palube, vrátane náhradných, nesmie presiahnuť 6 na každé zariadenie. Tlakový redukčný ventil alebo v prípade dvojstupňovej redukcie, prvý redukčný ventil musí byť umiestnený na prepážke v tej istej skrini ako nádrže. 8.04.2. Napájacia jednotka musí byť inštalovaná tak, aby akýkoľvek únik plynu mohol byť odvedený zo skrine bez akéhokoľvek rizika vniknutia do priestoru lode alebo, aby sa mohol dostať do styku s čímkoľvek, čo by mohlo zapríčiniť vznik požiaru. 8.04.3. Skriňa musí byť vyhotovená z materiálu odolnému voči ohňu a musí byť dostatočne vetraná otvormi hore a na dne skrine. Nádrže musia byť umiestnené kolmo na skriňu tak, aby sa nemohli prevrátiť. 8.04.4. Skriňa musí byť konštruovaná a umiestnená tak, aby teplota nádrží nemohla presiahnuť 50 °C; 8.04.5. Na vonkajšej stene skrine musí byť umiestnený nápis "Zariadenie na skvapalnený plyn" a "Zákaz fajčenia" tak, ako je to uvedené v bode 6.05.9. 8.04.6. Ak je potrebné vnútorné osvetlenie skrine, musí byť elektrické a inštalácia musí byť odolná voči ohňu. 8.05. Náhradné a prázdne nádrže Náhradné a prázdne nádrže, ktoré netvoria napájaciu jednotku, musia byť skladované mimo obytných priestorov a kormidlovne v skrini, konštruovanej v súlade s požiadavkami bodu 8.04 tejto kapitoly. 8.06. Redukčné ventily 8.06.1. Plynové spotrebiče môžu byť napojené k nádržiam len cez rozvodný systém, vybavený jedným alebo viacerými redukčnými ventilmi, ktorými sa znižuje tlak plynu na prevádzkový tlak. Tlak môže byť redukovaný v jednej alebo dvoch etapách. Všetky redukčné ventily musia byť nastavené pri tlaku, ktorý sa určuje podľa bodu 8.07 nižšie. 8.06.2. Konečný tlakový redukčný ventil musí byť buď vybavený zariadením alebo takéto zariadenie musí po ňom okamžite nasledovať, ktoré automaticky chráni potrubie proti nadmernému tlaku v prípade poruchy redukčného ventilu. Plyn, ktorý týmto zariadením môže unikať, musí byť odvedený do vzduchu bez akéhokoľvek rizika vzniku požiaru; ak je to nevyhnutné, musí byť na tento účel namontované zvláštne potrubie. 8.06.3. Všetky uvedené zariadenia a ventily musia byť chránené proti vnikaniu vody. 8.07. Tlaky 8.07.1. Tlak na výstupe z posledného tlakového redukčného ventilu musí byť väčší o 0,05 bar ako atmosferický tlak s toleranciou 10 %. 8.07.2. Ak je použitý dvojstupňový redukčný systém, priemerný tlak nesmie byť väčší o viac než 2,5 bar ako atmosferický tlak. 8.08. Potrubie a flexibilné rúry 8.08.1. Potrubie sa musí skladať z pevných oceľových alebo medených rúrok. Potrubie, spojené s nádržami, však musí byť vysokotlakové flexibilné alebo špirálové, vhodné na propán. Plynové spotrebiče môžu byť spojené pomocou vhodných flexibilných rúrok s dĺžkou maximálne 1 m, ak nie sú inštalované na pevno. 8.08.2. Potrubie musí byť schopné odolávať namáhaniu alebo korózii, ktoré sa môžu vyskytnúť pri normálnych prevádzkových podmienkach na palube a ich vlastnosti a usporiadanie musí byť také, aby zabezpečili plynulý tok plynu pri vhodnom tlaku k plynovým spotrebičom. 8.08.3. Potrubie musí mať čo najmenej spojov. Potrubie aj spoje musia byť plynotesné a musia zostať plynotesné pri akýchkoľvek vibráciách alebo tlakoch, ktorým môžu byť vystavené. 8.08.4. Potrubie musí byť ľahko prístupné, riadne upevnené a chránené v miestach, kde by mohlo byť vystavené nárazom alebo treniu, najmä tam, kde prechádzajú cez oceľové uzávery alebo kovové priečky. Celý vonkajší povrch oceľového potrubia musí byť chránený proti korózii. 8.08.5. Flexibilné potrubie a jeho spoje musia byť schopné odolávať namáhaniu, ktoré môže vzniknúť za normálnych prevádzkových podmienok na palube. Musí byť uložené tak, aby ho bolo možné po celej jeho dĺžke kontrolovať. 8.09. Systém rozvodu 8.09.1. Žiadna časť zariadenia na skvapalnený plyn nesmie byť umiestnená v strojovni. Na tankových lodiach, ktorých sa týkajú pravidlá o preprave nebezpečného nákladu, nesmú byť v nákladových priestoroch lode umiestnené žiadne časti zariadenia na skvapalnený plyn. 8.09.2. Systém rozvodu musí mať ľahko prístupný ventil, aby mohol byť systém uzatvoriteľný. 8.09.3. Každý plynový spotrebič musí byť napájaný samostatnou vetvou rozvodného systému a každá vetva musí byť ovládaná samostatným uzatváracím ventilom. 8.09.4. Ventily musia byť umiestnené v miestach, ktoré sú chránené pred vplyvmi počasia a nárazmi. 8.10. Plynové spotrebiče a ich inštalácia 8.10.1. Jedinými spotrebičmi, ktoré môžu byť inštalované, sú zariadenia na propán, schválené v členskom štáte, ktorý vydal osvedčenie a tieto zariadenia sú vybavené prístrojmi, ktoré účinne zabraňujú úniku plynu v prípade zhasnutia plameňa, ako aj v prípade poruchy termoelektrickej poistky. 8.10.2. Každé zariadenie musí byť umiestnené a napojené tak, aby sa predišlo akémukoľvek riziku náhodného rozpojenia spojovacích rúrok. 8.10.3. Vykurovacie zariadenie a zariadenie na ohrev vody musí byť napojené na potrubie odvodu spalín. 8.10.4. Inštalácia plynových spotrebičov v kormidlovni je dovolená len vtedy, ak je konštruovaná tak, že žiadne náhodne uniknuté množstvo plynu, sa nemôže dostať do spodných častí lode, najmä do strojovne. Na tankeroch, na ktoré sa vzťahujú pravidlá o preprave nebezpečného nákladu, nesmie byť v kormidlovni umiestnený žiadny plynový spotrebič. 8.10.5. Plynové spotrebiče môžu byť inštalované v lôžkových oddeleniach len vtedy, ak spaľovanie prebieha nezávisle na vzduchu v oddelení. 8.10.6. Plynové spotrebiče, u ktorých spaľovanie závisí na vzduchu v miestnosti, môžu byť inštalované len v dostatočne veľkých miestnostiach. 8.10.7. Na tankeroch, na ktoré sa vzťahujú pravidlá o preprave nebezpečného nákladu, musí byť plynové zariadenie opatrené nápadným červeným označením. 8.11. Ventilácia a odvod splodín horenia 8.11.1. V miestnostiach, v ktorých sú umiestnené plynové spotrebiče, u ktorých spaľovanie závisí na okolitom vzduchu, musí byť zabezpečený prívod čerstvého vzduchu a odvod splodín horenia pomocou ventilátorov vhodných rozmerov, ktoré je možné určiť podľa výkonu spotrebiča. 8.11.2. Ventilátory nesmú mať žiadne uzatváracie zariadenia a nesmú ústiť do lôžkových častí. 8.11.3. Zariadenie na odvod spalín musí byť konštruované tak, aby zabezpečilo bezpečný odvod splodín. Musí byť spoľahlivé a odolné voči ohňu. Jeho činnosť nesmie byť ovplyvnená ventilátormi. 8.12. Návod na používanie a bezpečnostné pokyny Na vhodnom mieste na palube musí byť pripevnené upozornenie, obsahujúce návod na používanie zariadenia. Upozornenie musí obsahovať medziiným nasledovné pokyny v príslušnom jazyku alebo jazykoch: - "kohútiky nádrží, ktoré nie sú napojené na rozvodný systém, musia byť uzatvorené, dokonca aj vtedy, keď predpokladá, že sú prázdne", - "flexibilné potrubie musí byť vymenené, len čo to ich stav vyžaduje", - "všetky nádrže musia zostať spojené, pokiaľ príslušné spojovacie potrubie nie je uzavreté kohútikmi alebo zaplombované". 8.13. Kontrola Predtým, než je zariadenie na skvapalnený plyn použité, po akejkoľvek úprave alebo obnove a pri každom obnovení overenia, uvedeného v bode 8.15, celé zariadenie musí byť podrobené kontrole schváleným odborníkom členského štátu, ktorý vydal osvedčenie. V dobe kontroly musí odborník overiť, či inštalácia spĺňa požiadavky tejto kapitoly. Je povinný odovzdať protokol z vykonanej kontroly kompetentnému orgánu, ktorý vydáva osvedčenie. 8.14. Testy Po montáži musia byť na inštalácii vykonané nasledovné testy: 8.14.1. Strednotlakové potrubie medzi výstupom prvého redukčného zariadenia a ventilmi umiestnenými pred konečným tlakovým redukčným ventilom: a) test pevnosti, vykonaný vzduchom, inertným plynom alebo kvapalinou pri tlaku o 20 bar väčším, než je atmosferický tlak; b) test plynotesnosti, vykonaný vzduchom alebo inertným plynom pri tlaku o 3,5 bar väčším, než je atmosferický tlak. 8.14.2. Potrubie medzi jednotlivým alebo konečným tlakovým redukčným ventilom a ventilmi umiestnenými pred plynovým spotrebičom: - test netesnosti, vykonaný vzduchom alebo inertným plynom pri tlaku o 1 bar väčším, než je atmosferický tlak. 8.14.3. Potrubie, umiestnené medzi jednotlivým alebo konečným tlakovým redukčným ventilom a regulátorom plynového zariadenia: - test netesnosti pri tlaku o 0,2 bar väčším, než je atmosferický tlak. 8.14.4. Pri testoch, uvedených v bodoch 8.14.1 b), 8.14.2 a 8.14.3, je potrubie považované za plynotesné, ak po dostatočnej dobe, potrebnej na vyrovnanie tlaku, nie je zistený počas ďalších 10 minút žiadny pokles tlaku. 8.14.5. Prípojky nádrží, potrubie a ďalšie vybavenie vystavené tlaku v nádržiach a spoje medzi redukčným ventilom a rozvodným potrubím: - test netesnosti, vykonaný peniacou substanciou za prevádzkového tlaku. 8.14.6. Všetky plynové spotrebiče musia byť uvedené do prevádzky a testované pri menovitom tlaku, aby sa zistilo, či je horenie dostatočné s regulujúcimi gombíkmi v rôznych polohách. Bezpečnostné zariadenie sa musí kontrolovať, aby sa zistilo, či spoľahlivo pracuje. 8.14.7. Po vykonaní testov, uvedených v 8.14.6 sa musí overiť, pokiaľ ide o každý plynový spotrebič pripojený k vetraciemu komínu, či po piatich minútach prevádzky pri menovitom tlaku, so zavretými oknami, dverami a ventilátorom v činnosti, splodiny horenia neunikajú cez dymové hradítko. Ak nejde len o stav prechodný, musí byť okamžite zistená a odstránená príčina. Zariadenie nesmie byť schválené na ďalšie používanie, pokiaľ nie sú odstránené všetky závady. 8.15. Osvedčenie 8.15.1. Osvedčenie musí obsahovať potvrdenie po vykonanej kontrole uvedenej v 8.13, že všetky zariadenia na skvapalnený plyn zodpovedajú požiadavkám tejto kapitoly. 8.15.2. Potvrdenie je platné po dobu maximálne 3 rokov. Môže byť obnovené len po ďalšej kontrole vykonanej v súlade s 8.13. Ak majiteľ plavidla alebo jeho zástupca predloží odôvodnenú požiadavku členskému štátu, ktorý vydal osvedčenie, tento môže predĺžiť platnosť potvrdenia na dobu maximálne šesť mesiacov a to bez vykonania kontroly požadovanej podľa bodu 8.13. Takéto predĺženie musí byť zapísané do osvedčenia. Dátum, kedy má byť za normálnych podmienok vykonaná ďalšia kontrola, nemôže byť posunutý dôsledkom predĺženia platnosti. KAPITOLA 9 ŠPECIÁLNE ÚPRAVY KORMIDLOVNE NA RIADENIE RADAROM JEDNOU OSOBOU 9.01. Všeobecne Špeciálnymi úpravami kormidlovne na riadenie radarom jednou osobou sa rozumejú úpravy, ktoré sú vykonané podľa podmienok uvedených v tejto kapitole. 9.02. Všeobecné podmienky konštrukcie 9.02.1. Kormidlovňa musí byť konštruovaná tak, aby sa tam vošiel sediaci kormidelník. 9.02.2. Všetky zariadenia, prístroje a ovládače musia byť usporiadané tak, aby ich mohol kormidelník ľahko obsluhovať počas plavby bez toho, aby musel opustiť svoje miesto a tak, aby mal stále v zornom uhle radarovú obrazovku. Ovládače musia byť ľahko nastaviteľné do svojej prevádzkovej polohy, ktorá musí byť neomylne jasná. 9.02.3. Monitorovacie prístroje musia byť jasne čitateľné a ich osvetlenie musí byť nastaviteľné až do bodu zhasnutia, nezávisle na podmienkach osvetlenia kormidlovne, ktoré nesmie byť rušivé a zhoršovať viditeľnosť. 9.02.4. Kormidlovňa musí byť vybavená nastaviteľným vykurovaním. Zariadenie na zatemnenie kormidlovne nesmie nepriaznive ovplyvňovať vetranie. 9.03. Radarové vybavenie a rýchlosť rotačného indikátora 9.03.1. Obrazovka radaru nesmie byť mimo zorného uhla kormidelníka, ak je v normálnej pozícii pri kormidle. 9.03.2. Radarový obraz musí byt úplne viditeľný bez pomoci krytu alebo obrazovky, bez ohľadu na svetelné podmienky prevládajúce mimo kormidlovne. 9.03.3. Indikátor rýchlosti rotácie musí byť inštalovaný priamo nad alebo pod obrazovkou radaru. 9.04. Signalizácia a signalizačné zariadenia 9.04.1. Svetlá a svetelné signály musia byť ovládané spínačmi, ktorých usporiadanie odráža skutočnú polohu svetiel a svetelných signálov. Každé svetlo alebo svetelný signál musí byť monitorovaný pomocou kontrolných svetiel rovnakej farby ako je svetlo alebo svetelný signál ktoré monitoruje, vstavané do spínača alebo namontované vedľa neho. Zlyhanie svetla alebo svetelného signálu musí spôsobiť zhasnutie príslušného kontrolného svetla. 9.04.2. Akustické varovné zariadenia musia byť ovládané nohou. 9.05. Zariadenie na riadenie lode a ovládanie motorov 9.05.1. Kormidlové zariadenie plavidla musí byť ovládané horizontálnou pákou. Táto páka musí byť ľahko ovládateľná a uhol medzi pákou a osou plavidla musí presne odrážať uhol sklonu kormidla. Musí byť možné povoliť páku v ktorejkoľvek jej polohe, bez zmeny polohy kormidla. Ako rovnocenný riadiaci systém je povolený Voith-Schneiderov pohon a riaditeľná lodná vrtuľa. Ak je plavidlo vybavené tiež reverzným kormidlom alebo čelovým kormidlom, musí byť ovládané samostatnými pákami. 9.05.2. Každý motor musí byť riadený jednou pákou, ktorá sa pohybuje po oblúku kružnice vo vertikálnej rovine viac-menej rovnobežnej s pozdĺžnou osou lode. Pohyb páky vpred musí spôsobiť pohyb lode vpred a pohyb páky smerom dozadu musí spôsobiť pohyb plavidla vzad. Riadenie sa spustí alebo sa obráti chod cez neutrálnu polohu páky. Ak prechádza páka neutrálnou polohou musí byť počuteľné jasné rozlíšiteľné cvaknutie