Úradný vestník L 086 , 30/03/1999 S. 0022 - 0025



Rozhodnutie Komisie zo 17. marca 1999 podľa ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 3286/94 o brazílskom neautomatickom dovoznom licenčnom systéme a jeho fungovaní (oznámené pod číslom dokumentu C(1999) 607) (1999/234/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3286/94 z 22. decembra 1994, ktoré ustanovuje postupy v oblasti spoločnej obchodnej politiky s cieľom zabezpečiť výkon práv spoločenstva podľa medzinárodných obchodných pravidiel, predovšetkým tých, ktoré sú zavedené pod záštitou Svetovej obchodnej organizácie (WTO) [1], v znení nariadenia (ES) č. 356/95 [2], a najmä na jeho články 13 a14, po dohode s Poradným výborom, keďže: A. POSTUP (1) Komisia dostala 12. januára 1998 sťažnosť podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 3286/94 (ďalej len "nariadenie"). Sťažnosť podala Febeltex (Fédération belge du textile – Belgická textilná federácia). (2) Sťažovateľ tvrdil, že brazílske neautomatické udeľovanie povolení na vývoz a predovšetkým jeho uplatňovanie prostredníctvom ukladania povinných platobných podmienok a povinných minimálnych cien nie sú v súlade s niektorými ustanoveniami Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie (ďalej nazývanej len "Dohoda o WTO") a jej príloh. Na tomto základe sťažovateľ Komisiu požiadal, aby prijala potrebné kroky a presvedčila Brazíliu zrušiť tieto opatrenia. (3) Sťažnosť obsahovala dostatočný dôkaz prima facie na opodstatnenie prešetrovania Spoločenstva podľa článku 8 nariadenia. Následne toto konanie sa začalo 27. februára 1998 [3]. (4) Po začatí prešetrovania Komisia preskúmala brazílsky systém udeľovania povolení na dovoz používaného pri textilných výrobkoch z právneho i vecného hľadiska. Na základe zistení tohto prešetrovania dospela k ďalej uvedeným záverom. B. ZISTENIA TÝKAJÚCE SA EXISTENCIE PREKÁŽKY OBCHODU (5) Prešetrovaním sa zistilo, že brazílsky systém je systém udeľovania povolení v zmysle článku 3 (1) Dohody o WTO o postupoch na udeľovanie povolení na vývoz (PUPV), a preto by mal zodpovedať pravidlám ustanoveným v tejto dohode, ako aj v GATT z roku 1994. (6) Príslušná brazílska legislatíva o neautomatickom udeľovaní povolení na dovoz sa skladá z týchto dokumentov: - Decreto 660 z 25. septembra 1992 (ktorý zaviedol Sistema Integrado de Comércio Exterior, Siscomex), - Portaria Interministerial 291 (ministerstvo financií/ministerstvo priemyslu a obchodu) z 12. decembra 1996 (o vybavovaní dovozných operácií prostredníctvom Siscomex), - Portaria Secex z 12. decembra 1996 (o realizácii dovozných operácií prostredníctvom Siscomexu vrátane cenovej kontroly) a - Comunicados Decex uvádzajúce tovar podliehajúci prideľovaniu povolení na dovoz, ktorý bol posilnení Comunicado Decex 37 zo 17. decembra 1997. Brazílsky systém je veľmi flexibilný: na zoznam výrobkov, pri ktorých sa vyžaduje neautomatické povolenie na dovoz, možno pridať nové výrobky na základe jednoduchého rozhodnutia ministerstva priemyslu, obchodu a cestovného ruchu. (7) Brazílsky systém udeľovania povolení na dovoz je riadený prostredníctvom počítačového nástroja nazývaného Siscomex. Udeľovanie povolení na dovoz textilných výrobkov pochádzajúcich zo spoločenstva je priamo prepojené so súborom povinných minimálnych cien a povinnými platobnými podmienkami. Ak by tieto údaje dovozného vyhlásenia neboli v súlade s údajmi, o ktorých rozhodli a ktoré uviedli brazílske orgány v Siscomexe, žiadosti o povolenie na dovoz by neboli vybavené a dovozca by sa musel skontaktovať s miestnou agentúrou odboru pre zahraničný obchod Ministerstva priemyslu, obchodu a cestovného ruchu (Decex). (8) Brazílska legislatíva zavádzajúca tento systém neobsahuje nijaký náznak opatrenia realizovaného prostredníctvom postupu na udeľovanie povolení. Úrady Komisie zistili existenciu interných administratívnych pravidiel alebo smerníc týkajúcich sa povinných platobných podmienok a minimálnych dovozných cien, ktoré sa používajú v správe systému Brazílie na udeľovanie povolení na dovoz. V dôsledku toho sa s nimi vlády a obchodníci nemôžu oboznámiť. Ďalej, nie je nijaká možnosť odvolať sa proti týmto neoficiálnym nariadeniam. (9) Keď Siscomex nevybaví žiadosti o povolenie na dovoz, ktoré nespĺňajú požiadavky ohľadne platobných podmienok a minimálnych cien, neprijme sa nijaké formálne rozhodnutie v súvislosti so žiadosťou dovozcu. Ostane na neurčito otvorené. (10) Nezdá sa, že by brazílsky systém slúžil na realizáciu nejakého kompatibilného opatrenia GATT, pričom jeho jedinou funkciou je aplikácia a správa dovozných procedúr ako nástroja obchodnej politiky s cieľom obmedziť toky dovozu textilných výrobkov do Brazílie. Prešetrovanie tiež ukázalo, že tento systém umožňuje brazílskym orgánom rozhodovať diskrečným a svojvoľným spôsobom na základe neoficiálnych a nezverejnených dôvodov o neudelení povolení na dovoz. Uložením povinných platobných podmienok a minimálnych cien ako podmienok na vydanie povolenia Brazília podstatne obmedzila dovozy niektorých textilných výrobkov pochádzajúcich zo spoločenstva a odradila veľký počet možných klientov výrobcov spoločenstva. (11) Brazília ešte neoznámila časť príslušnej legislatívy (Comunicado Decex 37 zo 17. decembra 1997); ostávajúca časť bola nahlásená s oneskorením viac ako jeden rok, až po začatí tohto prešetrovania Komisiou podľa nariadenia a v tomto oznámení boli vynechané niektoré základné informácie (napríklad: zoznam výrobkov podliehajúcich postupom na udeľovanie povolení). (12) Za týchto okolností sa Komisia domnieva, že tvrdenia sťažovateľa sú odôvodnené a že brazílska prax tvorí prekážku obchodu v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia, pretože je v rozpore s týmito ustanoveniami: - články X.1 a XI.1 GATT, - články 1 ods. 3, 3 ods. 2, 3 ods. 5 písm. f a 5 Dohody o WTO o postupoch na udeľovanie povolení na dovoz. (13) Komisia sa však predsa domnieva, že odkaz na uvedené právne základy nevylučuje použitie nejakého iného relevantného ustanovenia Dohody o WTO a dohôd, ktoré sú k nej pripojené, ktoré by sa mohlo použiť v konaniach pred WTO. C. ZISTENIA V SÚVISLOSTI S NEŽIADUCIMI VPLYVMI NA OBCHOD (14) Prešetrovanie uskutočnené Komisiou upozornilo na enormný potenciál brazílskeho trhu pre vysokokonkurenčné výrobky vyvážané výrobcami spoločenstva. Z tohto hľadiska hlavné zistenia v súvislosti s nežiaducimi vplyvmi na obchod spôsobenými napadnutou praxou naznačujú, že brazílsky systém na udeľovanie povolení na dovoz tvorí významné obmedzenie pre vstup textilných výrobkov spoločenstva na brazílsky trh. (15) Prešetrovanie sa týkalo výrobkov uvedených v kapitolách 50 až 63 Kombinovanej nomenklatúry a odhalilo, že vplyvy brazílskeho systému sa odlišujú v závislosti od jednotlivých druhov výrobkov. Všeobecne povedané, napriek veľkému potenciálu brazílskeho trhu vývozy textilu spoločenstva do Brazílie nezaznamenali v rokoch 1996 až 1997 nijaký významný nárast, najmä pri porovnaní s vývozmi udávanými na iných podobných trhoch južnej Ameriky. (16) Predovšetkým zavedenie systému neautomatického udeľovania povolení na dovoz a spôsob, akým sa realizuje prostredníctvom povinných platobných podmienok a uloženej minimálnej ceny spôsobil už v roku 1997 (a v niektorých prípadoch v roku 1996) pokles vývozov niektorých textilných výrobkov Európskej únie, ako sú napr. matracové poťahy (kódy KN: 55162310; 52104900), popruhové tkaniny (kód KN: 58063210), pokrývky na posteľ (a súvisiace výrobky) (kód KN: 63023290) pletené syntetické vlákna na záclony (kód KN: 60024311), technické tkaniny na bežné nosenie (napr. lyocel, elastan) (kód KN: 55161300) do Brazílie. (17) Napadnutá brazílska prax zapríčinila významnú stratu konkurencieschopnosti vývozcov niektorých textilných výrobkov zo spoločenstva na brazílskom trhu. Táto strata konkurencieschopnosti bola osobitne drastická v takých odvetviach, ako sú napr. matracové poťahy, záclonoviny alebo popruhové tkaniny, ktoré podliehajú minimálnym dovozným cenám. (18) Zavedenie spochybnených opatrení viedlo v mnohých prípadoch k značnej strate v počte a význame brazílskych klientov, ako aj v počte a význame prijatých alebo potvrdených objednávok. (19) Aj požiadavka minimálnych cien viedla k podstatnému zníženiu sortimentu výrobkov, ktoré možno vyvážať do Brazílie. Inými slovami, výrobky, ktorých vývozná cena je príliš nízka v porovnaní s požadovanou povinnou minimálnou cenou, už nebolo možné vyvážať, pretože za vyššiu cenu by už neboli konkurencieschopné. Je príznačné, že tento dôsledok sa často vyskytuje v súvislosti s výrobkami s nízkymi cenami, pri ktorých je vyššia miestna konkurencieschopnosť. Brazílsky dovozca preto radšej nakúpi brazílsky výrobok, ktorý, ak by neboli uložené povinné minimálne ceny, by bol drahší ako rovnaký textilný výrobok spoločenstva. (20) Ďalším nepriaznivým vplyvom na obchod spôsobeným výrobcom/vývozcom textilných výrobkov zo spoločenstva je potreba zmeniť technickú údaje alebo zloženie výrobku. Zmena technických údajov výrobku bude v niektorých prípadoch jediným spôsobom, ako získať výrobok, ktorého cena spĺňa požadovanú minimálnu cenu a ktorý je ešte stále ekonomicky rentabilný. Z tohto hľadiska úrady Komisie uviedli príklady, kde, v prípade matracových poťahov, percento bavlny, viskózového hodvábu, polyesteru ap. vo výrobku bolo zmenené, napr. použitím novej suroviny (ako napr. viskózový hodváb) alebo použitím novej suroviny, čoho dôsledkom bola odlišná hmotnosť na meter štvorcový (ako napr. polypropylén). (21) Používanie brazílskeho systému na neautomatické udeľovanie povolení na dovoz ako nástroja obchodnej politiky na kontrolovanie obchodných tokov vyústilo v určitých textilných odvetviach do úplnej zmeny podmienok na trhu, čo v niektorých prípadoch viedlo takmer k uzavretiu brazílskeho trhu pre textilných vývozcov spoločenstva. Napríklad minimálna dovozná cena 20 USD/kg uložená brazílskymi orgánmi na dovozy žakárových matracových poťahov s kódom KN 55162310 je viac ako dvojnásobok bežnej predajnej ceny tohto výrobku (t. j. 8 až 11 USD/kg). Tento nárast ceny spôsobil významnú stratu konkurencieschopnosti vývozcov spoločenstva uvedeného domáceho textilného výrobku na brazílskom trhu. (22) Komisia preto dospela k záveru, že uvedené vplyvy predsa len tvoria nežiadúce vplyvy na obchod v zmysle článku 2 ods. 4 nariadenia. D. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (23) V posledných pár rokoch rokov európski vývozcovia a výrobcovia podali sťažnosť na tri prípady brazílskej praxe, ktorá má obmedzujúci vplyv na vývozy jednotlivých výrobkov zo spoločenstva (oceľové plechy, textílie a sorbit). Zdá sa, že tieto opatrenia sa netransparentným spôsobom a prostredníctvom veľmi flexibilného rozhodovacieho procesu zameriavajú na osobitne citlivé sektory. Z tohto dôvodu je pre spoločenstvo veľmi dôležité, aby komplexne riešilo tento brazílsky systém. (24) Navyše, zabezpečenie toho, aby partneri WTO plne dodržiavali svoje záväzky, má nesmierny význam pre spoločenstvo, ktoré samotné sa zaviazalo tými istými povinnosťami. Na dobré fungovanie multilaterálneho obchodného systému je základnou podmienkou to, aby sa dôsledne riešili všetky praktiky údajne nezlučiteľné so WTO. (25) Pokiaľ ide o prípad Febeltex, vzhľadom na význam textilného odvetvia pre spoločenstvo ako celok a potrebu zabezpečiť spravodlivý prístup textilných výrobkov spoločenstva na trhy tretích krajín, spoločenstvo by malo okamžite právne napadnúť brazílsky systém neautomatického udeľovania povolení na dovoz podľa príslušných ustanovené Dohody o postupoch na udeľovanie povolení na dovoz, GATT 1994, a Dohody o WTO o riešení sporov. E. ZÁVERY A OPATRENIA (26) Na prediskutovanie tejto veci ďalej zamerané na nájdenie priateľského riešenia sa konali stretnutia a vymieňali sa listy s príslušnými brazílskymi orgánmi, ale brazílske orgány ohľadne tohto riešenia nepredložili nijaký návrh. (27) Za týchto okolností sa zdá, že záujmy spoločenstva si vyžadujú konanie na riešenie sporu pred WTO. ROZHODLA TAKTO: Článok 1 1. Zdá sa, že brazílsky systém udeľovania povolení na dovoz, povinné minimálne ceny a povinné platobné podmienky sú v rozpore so záväzkami tejto krajiny v makaréšskej dohode zakladajúcej Svetovú obchodnú organizáciu a tvoria "prekážku obchodu" v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 3286/94. 2. Spoločenstvo začne súdne konanie proti Brazílii na základe dohody o pravidlách a postupoch na urovnanie sporov a iných relevantných ustanovení WTO s cieľom zabezpečiť odstránenie prekážky obchodu. Článok 2 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. V Bruseli 17. marca 1999 Za Komisiu Leon Brittan podpredseda [1] Ú. v. ES L 349, 31.12.1994, s. 71 [2] Ú. v. ES L 41, 23.2.1995, s. 3 [3] Oznámenie o začatí vyšetrovania v súvislosti s prekážkou obchodu v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 3286/94 o obchodnej praxi, ktorú presadzuje Brazília pri obchode s textilnými výrobkami (Ú. v. ES C 63, 27.2.98, s. 2). --------------------------------------------------