SK Úradný vestník Európskej únie L 171/1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2016/1011

z 8. júna 2016

o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

(1) Oceňovanie mnohých finančných nástrojov a finančných zmlúv závisí od presnosti a integrity referenčných hodnôt. Závažné prípady manipulácie s úrokovými referenčnými hodnotami ako LIBOR a EURIBOR, ako aj údajná manipulácia s energetickými, ropnými a devízovými referenčnými hodnotami preukazujú, že referenčné hodnoty môžu podliehať konfliktom záujmov. Používanie vlastného uváženia a režimy slabej správy a riadenia zvyšujú zmanipulovateľnosť referenčných hodnôt. Chyby alebo pochybnosti v súvislosti s presnosťou a integritou indexov používaných ako referenčné hodnoty môžu ohroziť dôveru v trh, spôsobiť spotrebiteľom a investorom straty a narúšať reálnu ekonomiku. Preto je potrebné zabezpečiť presnosť, odolnosť a integritu referenčných hodnôt a postupu ich určovania.

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (4) obsahuje určité požiadavky, pokiaľ ide o spoľahlivosť referenčných hodnôt používaných na oceňovanie kótovaného finančného nástroja. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES (5) obsahuje určité požiadavky na referenčné hodnoty používané emitentmi. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (6) obsahuje určité požiadavky na používanie referenčných hodnôt podnikmi kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 (7) obsahuje určité ustanovenia, ktorými sa zakazuje manipulácia s referenčnými hodnotami, ktoré sa používajú pre veľkoobchodné energetické produkty. Tieto legislatívne akty sa však vzťahujú len na niektoré aspekty niekoľkých málo referenčných hodnôt a neriešia ani všetky zraniteľnosti ustanovení všetkých referenčných hodnôt ani sa nevzťahujú na všetky použitia finančných referenčných hodnôt vo finančnom sektore.

(3) Referenčné hodnoty sú nevyhnutné na oceňovanie cezhraničných transakcií, čím umožňujú účinné fungovanie vnútorného trhu so širokou paletou finančných nástrojov a služieb. Mnohé referenčné hodnoty používané ako referenčné sadzby vo finančných zmluvách, najmä hypotékach, sa poskytujú v jednom členskom štáte, no používajú ich úverové inštitúcie a spotrebitelia v iných členských štátoch. Takéto úverové inštitúcie sa okrem toho často zabezpečujú proti rizikám alebo získavajú finančné prostriedky na uzatváranie týchto finančných zmlúv na cezhraničnom medzibankovom trhu. Iba niekoľko členských štátov prijalo vnútroštátne predpisy o referenčných hodnotách, medzi ich príslušnými právnymi rámcami v oblasti referenčných hodnôt však už existujú rozdiely týkajúce sa aspektov, ako je napríklad rozsah pôsobnosti. Okrem toho Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) schválila zásady pre finančné referenčné hodnoty 17. júla 2013 (ďalej len „zásady IOSCO o finančných referenčných hodnotách“), zásady pre agentúry podávajúce prehľady o cenách ropy 5. októbra 2012 (zásady IOSCO pre agentúry poskytujúce informácie o cenách ropy) (ďalej spolu len „zásady IOSCO“), a keďže tieto zásady poskytujú určitú flexibilitu, pokiaľ ide o ich presný rozsah pôsobnosti a prostriedky vykonávania, členské štáty pravdepodobne prijmú predpisy na vnútroštátnej úrovni, prostredníctvom ktorých by sa takéto zásady zaviedli nesúrodým spôsobom.

(4) Tieto nesúrodé prístupy by viedli k roztriešteniu vnútorného trhu, keďže správcovia a používatelia referenčných hodnôt by v rôznych členských štátoch podliehali rôznym predpisom. Referenčné hodnoty poskytované v jednom členskom štáte by tak nemuselo byť možné použiť v ostatných členských štátoch. Bez harmonizovaného rámca na zabezpečenie presnosti a integrity referenčných hodnôt použitých vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo s cieľom merať výkonnosť investičných fondov je preto v Únii pravdepodobné, že rozdiely v práve členských štátov vytvoria prekážky bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu v súvislosti s poskytovaním referenčných hodnôt.

(5) Predpisy Únie na ochranu spotrebiteľov sa nezaoberajú konkrétnou otázkou primeraných informácií o referenčných hodnotách vo finančných zmluvách. V dôsledku sťažností spotrebiteľov a žalôb v súvislosti s používaním referenčných hodnôt v niektorých členských štátoch je pravdepodobné, že vzhľadom na odôvodnené obavy o ochranu spotrebiteľov sa na vnútroštátnej úrovni prijmú nesúrodé opatrenia, ktoré by mohli viesť k roztriešteniu vnútorného trhu v dôsledku nesúrodých podmienok hospodárskej súťaže týkajúcich sa rôznych úrovní ochrany spotrebiteľov.

(6) S cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zlepšiť podmienky jeho fungovania najmä v súvislosti s finančnými trhmi a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov je preto vhodné stanoviť regulačný rámec pre referenčné hodnoty na úrovni Únie.

(7) Je vhodné a potrebné, aby tento rámec mal podobu nariadenia s cieľom zabezpečiť, aby sa ustanovenia, ktorými sa osobám zapojeným do poskytovania, používania referenčnej hodnoty a prispievania k nej priamo ukladajú povinnosti, uplatňovali jednotným spôsobom v celej Únii. Keďže právny rámec na poskytovanie referenčných hodnôt nevyhnutne zahŕňa opatrenia, ktoré špecifikujú presné požiadavky týkajúce sa aspektov takéhoto poskytovania referenčných hodnôt, aj malé rozdiely v uplatnenom prístupe v súvislosti s jedným z týchto aspektov by mohli viesť k výrazným prekážkam pri cezhraničnom poskytovaní referenčných hodnôt. Použitím nariadenia, ktoré je priamo uplatniteľné, by sa preto mala znížiť možnosť prijatia nesúrodých opatrení na vnútroštátnej úrovni, mal by sa zabezpečiť konzistentný prístup a väčšia právna istota a malo by sa zabrániť vzniku podstatných prekážok pri cezhraničnom poskytovaní referenčných hodnôt.

(8) Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by mal byť široký do takej miery, ktorá je potrebná na vytvorenie potrebného preventívneho regulačného rámca. Poskytnutie referenčných hodnôt zahŕňa priestor na vlastné uváženie pri ich určovaní a vnútorne podlieha niektorým druhom konfliktov záujmov, z čoho vyplýva existencia príležitostí a motivácie na manipuláciu s referenčnými hodnotami. Takéto rizikové faktory sú spoločné pre všetky referenčné hodnoty a mali by podliehať primeraným požiadavkám na správu, riadenie a kontrolu. Stupeň rizika sa však líši a prístup, ktorý sa uplatní, by preto mal byť prispôsobený konkrétnym okolnostiam. Keďže zraniteľnosť a význam referenčnej hodnoty sa časom mení, obmedzením rozsahu pôsobnosti prostredníctvom odkazu na aktuálne dôležité alebo zraniteľné indexy by sa neriešili riziká, ktoré bude ktorákoľvek referenčná hodnota v budúcnosti predstavovať. Najmä referenčné hodnoty, ktoré sa v súčasnosti bežne nepoužívajú, by sa mohli používať viac v budúcnosti, takže v súvislosti s nimi by aj malá manipulácia mohla mať významný vplyv.

(9) Kritickým faktorom na určenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by mala byť otázka, či výstupná hodnota referenčnej hodnoty podmieňuje hodnotu finančného nástroja alebo finančnej zmluvy, alebo ukazovateľov výkonnosti investičného fondu. Rozsah pôsobnosti by teda nemal závisieť od charakteru vstupných údajov. Z tohto dôvodu by sa mali zahrnúť referenčné hodnoty vypočítané na základe ekonomických vstupných údajov, ako sú napríklad ceny akcií, a neekonomických údajov alebo hodnôt, ako sú napríklad parametre počasia. Rámec poskytovaný týmto nariadením by mal zohľadňovať aj veľký počet referenčných hodnôt a rôzne vplyvy, ktoré majú na finančnú stabilitu a reálnu ekonomiku. Toto nariadenie by malo takisto zabezpečiť primeranú reakciu na riziká, ktoré rôzne referenčné hodnoty predstavujú. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na referenčné hodnoty, ktoré sa používajú na oceňovanie finančných nástrojov kótovaných alebo obchodovaných na regulovaných miestach.

(10) Mnohí spotrebitelia majú uzavreté finančné zmluvy (najmä dohody o spotrebiteľskom úvere zabezpečené hypotékou), ktoré odkazujú na referenčné hodnoty podliehajúce tým istým rizikám. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na úverové zmluvy podľa definície v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES (8) a 2014/17/EÚ (9).

(11) Mnohé investičné indexy zahŕňajú významné konflikty záujmov a používajú sa na meranie výkonnosti fondu, ako je napr. fond PKIPCP. Niektoré z týchto referenčných hodnôt sa uverejňujú a iné sa sprístupňujú verejnosti alebo určitej časti verejnosti, či už bezplatne, alebo za poplatok, a manipulácia s nimi môže mať negatívny vplyv na investorov. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na indexy alebo referenčné sadzby, ktoré sa používajú ako meradlo výkonnosti investičného fondu.

(12) Všetci prispievatelia vstupných údajov do referenčných hodnôt môžu využívať priestor na vlastné uváženie a potenciálne podliehajú konfliktu záujmov, a teda riskujú, že budú zdrojom manipulácie. Prispievanie do referenčnej hodnoty je dobrovoľná činnosť. Ak si niektorá iniciatíva vyžaduje, aby prispievatelia výrazne zmenili svoje obchodné modely, mohli by prestať prispievať. Neočakáva sa však, že v prípade subjektov, ktoré už podliehajú regulácii alebo dohľadu, by potreba riadnych systémov správy, riadenia a kontroly viedla k výrazným nákladom alebo k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu. Toto nariadenie preto prispievateľom pod dohľadom ukladá určité povinnosti. Ak je referenčná hodnota určená na základe ľahko dostupných údajov, zdroj takýchto údajov by sa nemal považovať za prispievateľa.

(13) Finančné referenčné hodnoty sa nepoužívajú na vydávanie ani vytváranie finančných nástrojov a zmlúv. Finančné odvetvie sa opiera o referenčné hodnoty aj pri meraní výkonnosti investičného fondu s cieľom sledovať návratnosť alebo rozhodnúť o pridelení aktív z portfólia, alebo vypočítať poplatky spojené s výkonnosťou. Určitá referenčná hodnota sa môže priamo použiť ako odkaz na finančné nástroje a finančné zmluvy alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, alebo nepriamo v rámci kombinácie referenčných hodnôt. Pokiaľ ide o naposledy menovaný prípad, stanovenie a preskúmanie váh, ktoré sa majú prideliť rôznym indexom v rámci kombinácie na účely určenia výplat alebo hodnoty finančného nástroja alebo finančnej zmluvy alebo merania výkonnosti investičného fondu, predstavuje používanie, pretože na rozdiel od poskytovania referenčných hodnôt táto činnosť nezahŕňa vlastné uváženie. Držba finančných nástrojov odkazujúcich na určitú referenčnú hodnotu sa nepovažuje za používanie referenčnej hodnoty.

(14) Centrálne banky už spĺňajú zásady, normy a postupy, ktoré zabezpečujú, aby vykonávali svoju činnosť čestne a nezávisle. Nie je preto potrebné, aby centrálne banky podliehali tomuto nariadeniu. Ak centrálne banky poskytujú referenčné hodnoty, najmä ak sú tieto referenčné hodnoty určené na účely transakcií, je ich zodpovednosťou stanoviť primerané vnútorné postupy na zaručenie presnosti, integrity, spoľahlivosti a nezávislosti týchto referenčných hodnôt, najmä čo sa týka transparentnosti správy a metodiky výpočtu.

(15) Okrem toho orgány verejnej moci, a to aj národné štatistické úrady, by nemali podliehať tomuto nariadeniu, keď poskytujú referenčné hodnoty, ktoré sa využívajú na účely verejnej politiky, vrátane opatrení zameraných na zamestnanosť, hospodársku činnosť a infláciu alebo poskytujú údaje súvisiace s týmito referenčnými hodnotami či riadia ich poskytovanie.

(16) Správca je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má kontrolu nad poskytovaním referenčnej hodnoty a predovšetkým spravuje podmienky stanovenia referenčnej hodnoty, zbiera a analyzuje vstupné údaje, stanovuje referenčnú hodnotu a uverejňuje ju. Správca by mal mať možnosť externe zadávať tretej strane jednu alebo viac z týchto funkcií vrátane výpočtu alebo uverejňovania referenčnej hodnoty alebo iných príslušných služieb a činností pri poskytovaní referenčnej hodnoty. Ak však osoba iba uverejní alebo odkazuje na referenčnú hodnotu v rámci svojej novinárskej činnosti, ale nemá kontrolu nad poskytovaním tejto referenčnej hodnoty, nemali by sa na túto osobu vzťahovať požiadavky, ktoré správcom ukladá toto nariadenie.

(17) Index sa vypočítava pomocou vzorca alebo nejakej inej metodiky na základe podkladových hodnôt. Pri tvorbe tohto vzorca, výkone potrebného výpočtu a stanovovaní vstupných údajov sa uplatňuje miera vlastného uváženia, čo vedie k riziku manipulácie. Preto by sa na všetky referenčné hodnoty majúce uvedený spoločný charakteristický prvok vlastného uváženia malo vzťahovať toto nariadenie.

(18) Ak sa však ako odkaz na finančný nástroj používa jediná cena alebo hodnota, napr. keď je referenčnou cenou opcií alebo futurít cena jediného cenného papiera, nedochádza k žiadnemu výpočtu, využitiu vstupných údajov ani uplatneniu vlastného uváženia. Referenčné ceny s jedinou cenou či jedinou hodnotou by sa preto na účely tohto nariadenia nemali považovať za referenčné hodnoty.

(19) Referenčné ceny alebo zúčtovacie ceny produkované centrálnymi protistranami (CP) by sa nemali považovať za referenčné hodnoty, pretože sa používajú na určenie zúčtovania, marží a riadenie rizík, a teda neurčujú sumu splatnú v rámci finančného nástroja alebo hodnotu finančného nástroja.

(20) Poskytovanie úrokových sadzieb na úvery zo strany veriteľov by sa nemalo považovať za poskytovanie referenčných hodnôt na účely tohto nariadenia. Úroková sadzba za úver, ktorú poskytuje veriteľ, je stanovená buď interným rozhodnutím, alebo vypočítaná ako rozpätie alebo prirážka k indexu (napr. EURIBOR). V prvom prípade je veriteľ vyňatý z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na činnosť týkajúcu sa finančných zmlúv, ktoré uzavrel s vlastnými klientmi, pričom v druhom prípade veriteľ považuje len za používateľa referenčnej hodnoty.

(21) S cieľom zabezpečiť integritu referenčných hodnôt by správcovia referenčných hodnôt mali byť povinní zaviesť primerané mechanizmy správy a riadenia na kontrolu konfliktov záujmov a na ochranu dôvery v integritu referenčných hodnôt. Aj v prípade účinného riadenia podlieha väčšina správcov určitým konfliktom záujmov a mohli by musieť robiť úsudky a prijímať rozhodnutia, ktoré ovplyvnia rôznorodú skupinu zúčastnených strán. Z toho dôvodu je dôležité, aby správcovia mali funkciu, ktorá funguje nezávisle, aby dohliadali na zavádzanie a účinnosť mechanizmov správy a riadenia, ktoré zabezpečujú účinný dohľad.

(22) Manipulácia s referenčnými hodnotami alebo ich nespoľahlivosť môže investorom a spotrebiteľom spôsobiť ujmu. Týmto nariadením by sa preto mal stanoviť rámec na uchovávanie záznamov správcami a prispievateľmi, pričom sa súčasne zabezpečí transparentnosť v súvislosti s účelom referenčnej hodnoty a metodikou, ktorá umožní efektívnejšie a spravodlivejšie riešenie prípadných nárokov v súlade s vnútroštátnym právom alebo právom Únie.

(23) Vykonávanie auditu a účinné presadzovanie tohto nariadenia si vyžaduje analýzu ex post a dôkazy. Týmto nariadením by sa preto mali stanoviť požiadavky primeraného uchovávania záznamov správcami referenčnej hodnoty týkajúcich sa výpočtu referenčnej hodnoty počas dostatočne dlhého obdobia. Skutočnosť, ktorú má referenčná hodnota merať, a prostredie, v ktorom sa meria, sa pravdepodobne časom menia. Z toho dôvodu je potrebné, aby postup a metodika stanovovania referenčnej hodnoty podliehali pravidelnému preskúmaniu s cieľom identifikovať nedostatky a možné zlepšenia. Mnohé zainteresované strany môžu byť ovplyvnené zlyhaniami pri poskytovaní referenčnej hodnoty a môžu pomôcť identifikovať takéto nedostatky. Týmto nariadením by sa preto mal stanoviť rámec zavedenia mechanizmu riešenia sťažností správcami referenčných hodnôt, aby zainteresované strany mohli oznámiť správcovi referenčnej hodnoty sťažnosti a zabezpečiť, aby správca referenčnej hodnoty objektívne vyhodnotil podstatu akejkoľvek sťažnosti.

(24) Poskytovanie referenčných hodnôt často zahŕňa externé zabezpečovanie dôležitých funkcií, ako napríklad výpočet referenčnej hodnoty, zber vstupných údajov a šírenie referenčnej hodnoty. S cieľom zabezpečiť účinnosť mechanizmov správy a riadenia je potrebné zaistiť, aby sa akýmkoľvek takýmto externým zabezpečením činností správca nezbavoval referenčnej hodnoty akýchkoľvek záväzkov a povinností a aby sa uskutočňovalo takým spôsobom, aby nezasahovalo do schopnosti správcu spĺňať tieto povinnosti alebo zodpovednosti alebo do schopnosti dotknutého príslušného orgánu vykonávať dohľad nad nimi.

(25) Správca referenčnej hodnoty je ústredným prijímateľom vstupných údajov a dokáže na konzistentnom základe vyhodnotiť integritu a presnosť vstupných údajov. Je preto potrebné, aby toto nariadenie požadovalo, aby správcovia prijali určité opatrenia v prípade, ak sa správca domnieva, že vstupné údaje nereprezentujú trh ani ekonomickú realitu, na meranie ktorej je referenčná hodnota určená, vrátane opatrení zmeniť vstupné údaje, prispievateľov alebo metodiku alebo danú referenčnú hodnotu prestať poskytovať. Ďalej by mal správca ako časť svojho kontrolného rámca zaviesť opatrenia na monitorovanie vstupných údajov pred uverejnením referenčnej hodnoty a na overenie vstupných údajov po uverejnení, pokiaľ je to uskutočniteľné, vrátane prípadného porovnania uvedených údajov s historickými modelmi.

(26) Akýkoľvek priestor na vlastné uváženie, ktorý možno využívať pri poskytovaní vstupných údajov, vytvára príležitosť na manipuláciu s referenčnou hodnotou. Ak sú vstupné údaje údajmi založenými na transakciách, priestor na vlastné uváženie je menší, a preto je znížená možnosť manipulácie s údajmi. Preto platí všeobecné pravidlo, že správcovia referenčných hodnôt by mali používať vstupné údaje zo skutočných transakcií, ak je to možné, no možno používať aj iné údaje v prípade, že sú údaje o transakciách nedostatočné alebo neprimerané na zabezpečenie integrity a presnosti referenčnej hodnoty.

(27) Presnosť a spoľahlivosť referenčnej hodnoty pri meraní ekonomickej reality, na ktorej meranie je určená, závisí od použitej metodiky a vstupných údajov. Preto je nevyhnutné prijať transparentnú metodiku, ktorou sa zabezpečí spoľahlivosť a presnosť referenčnej hodnoty. Takáto transparentnosť neznamená uverejnenie vzorca na stanovenie danej referenčnej hodnoty, ale skôr zverejnenie prvkov postačujúcich na to, aby umožnili zainteresovaným stranám pochopiť, ako je referenčná hodnota odvodená, a posúdiť jej reprezentatívnosť, relevantnosť a vhodnosť na zamýšľané použitie.

(28) Mohlo by byť potrebné zmeniť metodiku s cieľom zabezpečiť neustálu presnosť referenčnej hodnoty, akékoľvek zmeny metodiky však majú vplyv na používateľov a zainteresované strany danej referenčnej hodnoty. Preto je nevyhnutné spresniť postupy, ktoré treba uplatniť pri zmenách metodiky vypracúvania referenčnej hodnoty, a to vrátane potreby konzultácií, aby používatelia a zainteresované strany mohli v nadväznosti na tieto zmeny prijať nevyhnutné opatrenie alebo informovať správcu v prípade, že majú obavy o tieto zmeny.

(29) Zamestnanci správcu môžu identifikovať možné porušenia tohto nariadenia alebo potenciálne zraniteľnosti, ktoré by mohli viesť k manipulácii alebo k pokusu o manipuláciu. Toto nariadenie by preto malo zaviesť rámec s cieľom umožniť zamestnancom dôverným spôsobom upovedomiť správcov o možných porušeniach tohto nariadenia.

(30) Integrita a presnosť referenčných hodnôt závisí od integrity a presnosti vstupných údajov poskytnutých prispievateľmi. Je nevyhnutné, aby dané povinnosti prispievateľov v súvislosti s takýmito vstupnými údajmi boli jasne konkretizované, aby sa na dodržiavanie týchto povinností dalo spoľahnúť a aby povinnosti boli v súlade s kontrolami a metodikou správcu referenčnej hodnoty. Je preto potrebné, aby správca referenčnej hodnoty vytvoril kódex správania, v ktorom spresní tieto požiadavky a povinnosti prispievateľov týkajúce sa poskytovania vstupných údajoví. Správcovi by malo postačovať, že prispievatelia budú dodržiavať kódex správania. Ak prispievatelia majú sídlo v tretích krajinách, správcovi by to malo stačiť v najväčšom možnom rozsahu.

(31) Prispievatelia potenciálne podliehajú konfliktom záujmov a sú spôsobilí pri určovaní vstupných údajov využiť priestor na vlastné uváženie. Z toho dôvodu je potrebné, aby prispievatelia podliehali mechanizmom správy a riadenia na zabezpečenie toho, aby tieto konflikty boli riadené a aby vstupné údaje boli presné, zodpovedali požiadavkám správcu a mohli byť overené.

(32) Mnoho referenčných hodnôt sa stanovuje pomocou vzorca na základe vstupných údajov, ktoré poskytujú tieto subjekty: miesto obchodovania, schválený mechanizmus uverejňovania, poskytovateľ konsolidovaného informačného systému alebo schválený mechanizmus podávania správ, energetická burza alebo aukčná platforma emisných kvót. V niektorých prípadoch je zber údajov zadaný externému poskytovateľovi služby, ktorý prijíma údaje úplne a priamo od týchto subjektov. V týchto prípadoch existujúca regulácia a dohľad zabezpečujú integritu a transparentnosť vstupných údajov a stanovujú požiadavky na správu a riadenie a na postupy oznamovania porušení. Tieto referenčné hodnoty sú preto ťažšie zmanipulovateľné, podliehajú nezávislým overovaniam, a preto sú príslušní správcovia oslobodení od určitých povinností stanovených v tomto nariadení.

(33) Rôzne typy referenčných hodnôt a rôzne odvetvia, v ktorých sa referenčné hodnoty používajú, majú rôzne charakteristické znaky, citlivé miesta a riziká. Ustanovenia tohto nariadenia by mali byť ďalej spresnené pre jednotlivé odvetvia a typy referenčných hodnôt. Referenčné hodnoty úrokových sadzieb sú referenčné hodnoty, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu pri realizácii menovej politiky, a preto je potrebné v tomto nariadení zaviesť špecifické ustanovenia pre takéto referenčné hodnoty.

(34) Fyzické komoditné trhy majú jedinečné charakteristiky, ktoré by sa mali zohľadniť. Komoditné referenčné hodnoty sa bežne používajú a môžu mať špecifické sektorové charakteristiky, takže je potrebné v tomto nariadení zaviesť špecifické ustanovenia pre takéto referenčné hodnoty. Určité komoditné referenčné hodnoty sú vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, mali by však dodržiavať príslušné zásady IOSCO. Komoditné referenčné hodnoty sa môžu stať kritickými, pretože režim nie je obmedzený na referenčné hodnoty založené na predkladaní údajov prispievateľmi, ktorí sú vo väčšine subjektmi pod dohľadom. Na kritické komoditné referenčné hodnoty, ktoré podliehajú prílohe II, sa požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa povinných príspevkov a kolégií neuplatňujú.

(35) Ak budú kritické referenčné hodnoty nesprávne, môžu ovplyvniť integritu trhu, finančnú stabilitu, spotrebiteľov, reálnu ekonomiku alebo financovanie domácností a podnikov v členských štátoch. Tieto potenciálne destabilizujúce účinky nesprávnej kritickej referenčnej hodnoty sa môžu prejaviť v jednom členskom štáte alebo vo viacerých členských štátoch. Je preto nevyhnutné, aby sa týmto nariadením stanovil postup, ako určiť, ktoré referenčné hodnoty by sa mali považovať za kritické referenčné hodnoty, a aby sa uplatňovali ďalšie požiadavky na zabezpečenie integrity a odolnosti týchto referenčných hodnôt.

(36) Kritické referenčné hodnoty sa môžu určiť pomocou kvantitatívneho kritéria alebo kombinácie kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií. Okrem toho v prípadoch, keď referenčná hodnota nespĺňa príslušné kvantitatívne prahové hodnoty, môže byť i napriek tomu uznaná za kritickú, ak táto referenčná hodnota nemá žiadne alebo len veľmi málo trhových náhrad a jej existencia a presnosť sú dôležité pre integritu trhu, finančnú stabilitu alebo ochranu spotrebiteľa v jednom alebo vo viacerých členských štátoch a ak všetky dotknuté príslušné orgány súhlasia, že táto referenčná hodnota by mala byť uznaná za kritickú. V prípade nezhody medzi dotknutými príslušnými orgánmi by malo mať prednosť rozhodnutie príslušného orgánu správcu o tom, či by sa takáto referenčná hodnota mala uznať za kritickú. V takomto prípade by Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (10) mal mať možnosť vydať stanovisko k posúdeniu, ktoré vykoná príslušný orgán správcu. Okrem toho príslušný vnútroštátny orgán môže takisto určiť referenčnú hodnotu za kritickú na základe určitých kvalitatívnych kritérií, ak sa správca a väčšina prispievateľov do referenčnej hodnoty nachádzajú vo svojom členskom štáte. Všetky kritické referenčné hodnoty by mali byť uvedené v zozname zostavenom podľa vykonávacieho aktu Komisie, ktorý by sa mal pravidelne revidovať a aktualizovať.

(37) Ukončenie správy kritickej referenčnej hodnoty správcom by mohlo spôsobiť neplatnosť finančných zmlúv alebo finančných nástrojov, spôsobiť spotrebiteľom a investorom straty a ovplyvniť finančnú stabilitu. Je preto potrebné zahrnúť pre dotknutý príslušný orgán právomoc vyžadovať povinnú správu kritických referenčných hodnôt s cieľom zachovať existenciu príslušnej referenčnej hodnoty. V prípade konkurzného konania správcu referenčnej hodnoty by príslušný orgán mal poskytnúť príslušnému súdnemu orgánu hodnotenie, aby posúdil, či a ako by sa kritická referenčná hodnota mohla previesť na nového správcu alebo ako by sa mohla prestať poskytovať.

(38) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie práva hospodárskej súťaže Únie a schopnosť členských štátov prijímať opatrenia na uľahčenie jeho dodržiavania, je potrebné vyžadovať od správcov kritických referenčných hodnôt vrátane kritických komoditných referenčných hodnôt, aby prijali primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa licencie a informácie o referenčných hodnotách poskytovali na spravodlivom, rozumnom, transparentnom a nediskriminačnom základe všetkým používateľom.

(39) Prispievatelia, ktorí prestanú prispievať vstupnými údajmi ku kritickým referenčným hodnotám, môžu ohroziť dôveryhodnosť takýchto referenčných hodnôt, pretože schopnosť takýchto referenčných hodnôt merať základný trh alebo ekonomickú realitu by bola v dôsledku toho narušená. S cieľom zachovať dôveryhodnosť príslušnej referenčnej hodnoty je preto potrebné zahrnúť pre dotknutý príslušný orgán právomoc vyžadovať, aby subjekty pod dohľadom povinne prispievali údajmi na určenie kritických referenčných hodnôt. Zámerom povinného poskytovania vstupných údajov nie je uložiť subjektom pod dohľadom povinnosť vstupovať do transakcií alebo ich na to zaviazať.

(40) Existuje široká škála typov a veľkostí referenčných hodnôt, a preto je dôležité zaviesť v tomto nariadení proporcionalitu a zabrániť nadmernému administratívnemu zaťaženiu správcov referenčných hodnôt, ktorých ukončenie poskytovania predstavuje menšie riziko pre širší finančný systém. Preto by sa okrem režimu pre kritické referenčné hodnoty mali zaviesť dva rozdielne režimy: jeden pre významné a jeden pre nevýznamné referenčné hodnoty.

(41) Správcovia významných referenčných hodnôt by mali mať možnosť sa rozhodnúť neuplatňovať obmedzený počet podrobných požiadaviek tohto nariadenia. Príslušné orgány by si však mali zachovať právo požadovať uplatňovanie týchto ustanovení na základe kritérií uvedených v tomto nariadení. Delegované akty a vykonávacie akty, ktoré sa uplatňujú na správcov významných referenčných hodnôt, by mali náležite zohľadňovať zásadu proporcionality a mali by sa zamerať na čo najvýraznejšie na zabránenie administratívnej záťaže.

(42) Správcovia nevýznamných referenčných hodnôt podliehajú menej podrobnému režimu, podľa ktorého by správcovia mali mať možnosť sa rozhodnúť, že nebudú uplatňovať niektoré požiadavky tohto nariadenia. V takom prípade by dotknutý správca mal vysvetliť, prečo je vhodné, aby tak urobil, vo vyhlásení o súlade, ktorý by mal byť uverejnený a poskytnutý príslušnému orgánu správcu. Uvedený príslušný orgán by mal preskúmať vyhlásenie o súlade a mal by mať možnosť požiadať o dodatočné informácie alebo požadovať zmeny, aby zabezpečil súlad s ustanoveniami tohto nariadenia. Hoci nevýznamné referenčné hodnoty by stále mohli byť zmanipulovateľné, sú ľahšie nahraditeľné, a teda transparentnosť pre používateľov by mala byť hlavným nástrojom pre účastníkov trhu na prijímanie informovaných rozhodnutí o referenčných hodnotách, ktoré považujú za vhodné na použitie. Z uvedeného dôvodu by sa delegované akty v hlave II nemali uplatňovať na správcov nevýznamných referenčných hodnôt.

(43) Na to, aby sa používatelia referenčných hodnôt náležite rozhodli medzi referenčnými hodnotami a aby chápali ich riziká, musia vedieť, čo sa danou referenčnou hodnotou zamýšľa merať a aká je jej náchylnosť k manipulácii. Správca referenčnej hodnoty by preto mal uverejniť vyhlásenie o referenčnej hodnote, v ktorom spresní tieto prvky. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie a primeraný rozsah vyhlásení o referenčnej hodnote, ale zároveň so zameraním na poskytovanie kľúčových informácií potrebných pre užívateľov ľahko dostupným spôsobom by ESMA mal poskytovať ďalšie špecifikácie obsahu vyhlásenia o referenčnej hodnote, primerane rozlišujúc medzi rôznymi typmi a osobitosťami referenčných hodnôt a ich správcov.

(44) V tomto nariadení by sa mali zohľadňovať zásady IOSCO, ktoré slúžia ako globálny štandard pre regulačné požiadavky v oblasti referenčných hodnôt. Ako všeobecná zásada, aby sa zabezpečila ochrana investorov, by dohľad a regulácia v tretej krajine mali byť rovnocenné s reguláciou a dohľadom nad referenčnými hodnotami Únie. Preto referenčné hodnoty poskytované z tejto tretej krajiny môžu v Únii používať subjekty pod dohľadom, ak už Komisia prijala kladné rozhodnutie o rovnocennosti režimu tretej krajiny. Za takýchto okolností by preto príslušné orgány mali uzatvoriť dohody o spolupráci s orgánmi dohľadu v tretích krajinách. ESMA by mal koordinovať prípravu týchto dohôd o spolupráci a výmenu informácií prijatých od tretích krajín medzi príslušnými orgánmi. Aby sa však zabránilo akýmkoľvek negatívnym vplyvom vyplývajúcim z prípadného náhleho ukončenia používania referenčných hodnôt v Únii poskytovaných z tretej krajiny, toto nariadenie stanovuje aj určité iné mechanizmy (najmä uznanie a schválenie), podľa ktorých subjekty pod dohľadom so sídlom v Únii môžu používať referenčné hodnoty tretích krajín.

(45) Toto nariadenie zavádza postup na uznávanie správcov so sídlom v tretej krajine príslušným orgánom referenčného členského štátu. Uznanie by sa malo udeľovať správcom, ktorí spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. Uznávajúc úlohu zásad IOSCO za globálny štandard na poskytovanie referenčných hodnôt, príslušný orgán referenčného členského štátu by mal mať možnosť udeliť uznanie správcom na základe toho, že uplatňujú zásady IOSCO. Na tento účel by príslušný orgán mal posudzovať uplatňovanie zásad IOSCO osobitným správcom a určiť, či takéto uplatňovanie je pre príslušného správcu rovnocenné na splnenie rôznych požiadaviek stanovených v tomto nariadení, berúc do úvahy osobitosti režimu uznávania v porovnaní s režimom rovnocennosti.

(46) Toto nariadenie tiež stanovuje systém schvaľovania umožňujúci za určitých podmienok správcom alebo subjektom pod dohľadom so sídlom v Únii schvaľovať referenčné hodnoty poskytované z tretej krajiny, aby sa takéto referenčné hodnoty mohli používať v Únii. Na tento účel by príslušný orgán mal vziať do úvahy, či by poskytovaním referenčnej hodnoty, ktorá sa má schváliť, bolo dodržiavanie zásad IOSCO rovnocenné s dodržiavaním tohto nariadenia, berúc do úvahy osobitosti systému uznávania v porovnaní s režimom rovnocennosti. Správca alebo subjekt pod dohľadom, ktorý schválil referenčnú hodnotu poskytnutú treťou krajinou, by mal byť plne zodpovedný za tieto schválené referenčné hodnoty a za splnenie príslušných podmienok uvedených v tomto nariadení.

(47) Všetci správcovia referenčných hodnôt majú možnosť využívať priestor na vlastné uváženie, potenciálne podliehajú konfliktu záujmov a riskujú zavedenie nevhodných systémov správy, riadenia a kontroly. Keďže správcovia kontrolujú postup určovania referenčných hodnôt, požiadavka na povolenia alebo registrácie pre správcov a dohľad nad nimi predstavuje najúčinnejší spôsob, ako zabezpečiť integritu referenčných hodnôt.

(48) Určitým správcom by mal udeliť povolenie a mal by nad nimi vykonávať dohľad príslušný orgán členského štátu, v ktorom má dotknutý správca sídlo. Subjekty, ktoré už podliehajú dohľadu a ktoré poskytujú iné finančné referenčné hodnoty ako kritické referenčné hodnoty, by sa mali registrovať a byť pod dohľadom príslušného orgánu na účely tohto nariadenia. Subjekty, ktoré poskytujú len indexy, ktoré sa považujú za nevýznamné referenčné hodnoty, by mali by tiež registrované dotknutým príslušným orgánom. Povolenie a registrácia by mali byť odlišnými postupmi s povolením vyžadujúcim širšie posúdenie žiadosti správcu. Skutočnosť, či správca má povolenie, alebo je registrovaný, by nemala mať vplyv na dohľad nad týmto správcom dotknutými príslušnými orgánmi. Okrem toho by mal byť zavedený prechodný režim, na základe ktorého osoby, ktoré poskytujú referenčné hodnoty, ktoré nie sú kritické a všeobecne sa nepoužívajú v jednom alebo vo viacerých členských štátoch, mohli byť registrované s cieľom uľahčenia počiatočnej fázy uplatňovania tohto nariadenia. ESMA by mala na úrovni Únie spravovať register, ktorý obsahuje informácie o správcoch, ktorí majú povolenie alebo sú registrovaní, o referenčných hodnotách a správcoch, ktorí poskytujú tieto referenčné hodnoty na základe kladného rozhodnutia buď podľa režimu rovnocennosti, alebo režimu uznávania, o správcoch na úrovni Únie alebo subjektoch podliehajúcich dohľadu, ktorí schválili referenčné hodnoty z tretej krajiny, a o akýchkoľvek iných schválených referenčných hodnotách a ich správcoch so sídlom v tretej krajine.

(49) V niektorých prípadoch osoba poskytuje index, ale nemusela by si byť vedomá toho, že príslušný index sa používa ako odkaz na finančný nástroj, finančnú zmluvu alebo investičný fond. Stáva sa to najmä v prípade, keď sa sídla používateľov a správcu referenčnej hodnoty nachádzajú v rôznych členských štátoch. Je preto potrebné, aby sa zvýšila miera transparentnosti, pokiaľ ide o to, ktorá konkrétna referenčná hodnota sa používa. Takúto transparentnosť možno dosiahnuť zlepšením obsahu prospektov alebo dôležitých informačných dokumentov, ktoré sa vyžadujú podľa právnych predpisov Únie, a obsahu oznámení, ktoré sa vyžadujú podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (11).

(50) Súborom účinných nástrojov a právomocí a zdrojov pre príslušné orgány členských štátov sa zaručí účinnosť dohľadu. V tomto nariadení by sa preto mal najmä stanoviť minimálny súbor právomocí dohľadu a vyšetrovacích právomocí, ktoré by mali byť zverené príslušným orgánom členských štátov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Ak príslušné orgány a ESMA vykonávajú svoje právomoci podľa tohto nariadenia, mali by konať objektívne a nestranne a mali by ostať pri svojom rozhodovaní autonómne.

(51) Na účely zistenia porušení tohto nariadenia je potrebné, aby príslušné orgány mali v súlade s vnútroštátnym právom možnosť prístupu do priestorov právnických osôb s cieľom zhabať dokumenty. Prístup do týchto priestorov je potrebný v prípade, že existuje dôvodné podozrenie, že existujú dokumenty a iné údaje týkajúce sa predmetu inšpekcie alebo vyšetrovania a mohli by byť relevantné na preukázanie porušenia tohto nariadenia. Prístup do týchto priestorov je okrem toho potrebný, ak osoba, ktorej už bola poslaná žiadosť o informácie, tejto žiadosti nevyhovela alebo ak existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že v prípade predloženia žiadosti jej nebude vyhovené alebo že dokumenty a informácie, na ktoré sa žiadosť o informácie vzťahuje, by boli odstránené, zmanipulované alebo zničené. Ak je potrebné predchádzajúce povolenie od súdneho orgánu dotknutého členského štátu v súlade s vnútroštátnym právom, prístup do priestorov by sa mal uskutočniť po tom, ako sa vopred získa toto súdne povolenie.

(52) Existujúce záznamy telefonických rozhovorov a záznamy o prenose údajov od subjektov pod dohľadom môžu predstavovať veľmi dôležité a niekedy jediné dôkazy na odhalenie a dokázanie porušovania tohto nariadenia, najmä dodržiavania požiadaviek týkajúcich sa správy, riadenia a kontroly. Takéto záznamy môžu pomôcť overiť totožnosť osoby zodpovednej za predkladanie vstupných údajov a orgánov zodpovedných za ich schvaľovanie a overiť, či je zabezpečené organizačné oddelenie zamestnancov. Príslušné orgány by preto mali mať možnosť požadovať existujúce záznamy telefonických rozhovorov, elektronických komunikácií a záznamov prenosu údajov v držbe subjektov pod dohľadom v tých prípadoch, keď existuje dôvodné podozrenie, že takéto záznamy týkajúce sa predmetu kontroly alebo vyšetrovania by mohli byť relevantné na preukázanie porušenia tohto nariadenia.

(53) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo rešpektovať súkromný a rodinný život, právo na ochranu osobných údajov, právo na slobodu prejavu a na informácie, slobodu podnikania, právo vlastniť majetok, právo na ochranu spotrebiteľa, právo na účinný prostriedok nápravy a právo na obhajobu. Preto by sa toto nariadenie malo vykladať a uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.

(54) Právo dotknutých osôb na obhajobu by sa malo plne dodržiavať. Platí najmä to, že osobám, voči ktorým sa vedie konanie, by sa mal poskytnúť prístup k zisteniam, na ktorých príslušné orgány založili svoje rozhodnutie, a malo by sa im poskytnúť právo na vypočutie.

(55) Transparentnosť týkajúca sa referenčných hodnôt je potrebná z dôvodu stability finančného trhu a ochrany investorov. Akákoľvek výmena alebo prenos informácií zo strany príslušných orgánov by mali byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov ustanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (12). Akákoľvek výmena alebo prenos informácií zo strany ESMA by mali byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov ustanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13).

(56) So zreteľom na zásady stanovené v oznámení Komisie z 8. decembra 2010 o posilňovaní sankčných režimov v odvetví finančných služieb a v právnych aktoch Únie prijatých v nadväznosti na toto oznámenie by členské štáty s cieľom zabezpečiť spoločný prístup a odrádzajúci účinok mali určiť pravidlá týkajúce sa administratívnych sankcií a iných administratívnych opatrení vrátane peňažných sankcií, ktoré sa vzťahujú na porušenia ustanovení tohto nariadenia, a mali by zabezpečiť ich vykonávanie. Tieto administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce.

(57) Administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia uplatňované v osobitných prípadoch by sa mali stanovovať po prípadnom zohľadnení faktorov, ako napr. vrátenie akýchkoľvek identifikovaných finančných výhod, závažnosť a trvanie porušenia, prípadné priťažujúce alebo poľahčujúce faktory, potreba, aby administratívne peňažné sankcie mali odrádzajúci účinok, a prípadne by mali byť znížené za spoluprácu s príslušným orgánom. Konkrétne by malo byť možné, aby skutočná výška administratívnych peňažných sankcií, ktoré sa majú uložiť v konkrétnom prípade, dosiahla maximálnu úroveň stanovenú v tomto nariadení alebo vyššiu úroveň stanovenú vo vnútroštátnom práve v prípade veľmi závažných porušení, zatiaľ čo administratívne peňažné sankcie podstatne nižšie, ako je maximálna úroveň, by sa mali dať použiť v prípade menej závažných porušení alebo v prípade urovnania. Príslušné orgány by mali mať k dispozícii možnosť uložiť dočasný zákaz vykonávania riadiacich pozícii u správcov alebo prispievateľov referenčných hodnôt.

(58) Toto nariadenie by nemalo obmedzovať schopnosť členských štátov stanoviť vyššie úrovne administratívnych sankcií a nemali by ním byť dotknuté žiadne ustanovenia v právnych predpisoch členských štátov týkajúce sa trestnoprávnych sankcií.

(59) Aj keď členským štátom nič nebráni v tom, aby ustanovili pravidlá pre správne a trestné sankcie za rovnaké porušenie, nemalo by sa od nich vyžadovať, aby ustanovili pravidlá pre administratívne sankcie za porušenie tohto nariadenia, na ktoré sa vzťahuje vnútroštátne trestné právo. V súlade s vnútroštátnym právom členské štáty nemajú povinnosť ukladať administratívne a trestné sankcie za rovnaké porušenie, mali by mať však možnosť tak urobiť, ak im to vnútroštátne právo umožňuje. Zachovaním trestných sankcií za porušenia tohto nariadenia namiesto administratívnych sankcií by sa však nemala obmedziť alebo inak ovplyvniť schopnosť príslušných orgánov spolupracovať, mať prístup k informáciám a informácie si včas vymieňať s príslušnými orgánmi v iných členských štátoch na účely tohto nariadenia, a to aj po akomkoľvek predložení predmetných porušení príslušným justičným orgánom na trestné stíhanie.

(60) Je potrebné posilniť ustanovenia o výmene informácií medzi príslušnými orgánmi a povinnosti vzájomnej pomoci a spolupráce, na ktorú sa zaviazali. V dôsledku zvyšujúcej sa cezhraničnej činnosti by si príslušné orgány mali vzájomne poskytovať relevantné informácie potrebné na výkon ich funkcie v záujme zaistenia účinného presadzovania tohto nariadenia vrátane situácií, v ktorých môže byť porušenie alebo predpokladané porušenie predmetom záujmu orgánov v dvoch alebo vo viacerých členských štátoch. Pri výmene informácií je potrebné prísne zachovávanie služobného tajomstva s cieľom zabezpečiť plynulé zasielanie týchto informácií a ochranu príslušných práv.

(61) Aby sa zaistilo, že rozhodnutia prijaté príslušnými orgánmi uložiť administratívnu sankciu alebo iné administratívne opatrenie budú mať na všeobecnú verejnosť odrádzajúci účinok, mali by sa uverejňovať. Uverejňovanie rozhodnutí ukladajúcich administratívnu sankciu alebo iné administratívne opatrenie je takisto dôležitým nástrojom príslušných orgánov na informovanie účastníkov trhu o type správania, ktoré sa považuje za porušenie tohto nariadenia, ako aj na podporu šírenia dobrého správania medzi účastníkmi trhu v širšom zmysle. Ak by hrozilo, že takéto uverejnenie spôsobí dotknutým osobám neprimeranú ujmu, alebo ak by ohrozovalo stabilitu finančných trhov alebo prebiehajúce vyšetrovanie, príslušný orgán by mal buď uverejniť administratívnu sankciu alebo iné administratívne opatrenie anonymným spôsobom, alebo uverejnenie odložiť. Príslušné orgány by mali mať okrem toho možnosť vôbec neuverejniť rozhodnutie ukladajúce administratívne sankcie alebo iné administratívne opatrenia, ak sa ich anonymné alebo neskoršie uverejnenie považuje za nedostatočné na zabezpečenie toho, aby stabilita finančných trhov nebola ohrozená. Príslušné orgány zároveň nemusia uverejňovať administratívne sankcie alebo iné administratívne opatrenia, ktorých povaha sa považuje za menej podstatnú, ak by uverejnenie bolo neprimerané.

(62) Kritické referenčné hodnoty môžu zahŕňať prispievateľov, správcov a používateľov vo viac než jednom členskom štáte. Zrušenie poskytovania takejto referenčnej hodnoty alebo akákoľvek udalosť, ktorá môže výrazne ohroziť jej integritu, by preto mohli mať vplyv vo viac než jednom členskom štáte, čo znamená, že samotný dohľad nad takouto referenčnou hodnotou iba príslušným orgánom členského štátu, v ktorom sa nachádza správca referenčnej hodnoty, nebude efektívny a účinný z hľadiska riešenia rizík, ktoré kritická referenčná hodnota predstavuje. V takomto prípade s cieľom zabezpečiť účinnú výmenu informácií v oblasti dohľadu medzi príslušnými orgánmi a koordináciu ich činnosti a opatrení dohľadu by sa mali zriadiť kolégiá pozostávajúce z kompetentných orgánov a ESMA. Činnosť kolégií by mala prispievať k harmonizovanému uplatňovaniu predpisov vyplývajúcich z tohto nariadenia a k zbližovaniu postupov v oblasti dohľadu. Príslušný orgán správcu by mal stanoviť písomné dojednania týkajúce sa výmeny informácií, rozhodovacieho procesu, ktorý by mohol zahŕňať pravidlá o postupoch hlasovania, akejkoľvek spolupráce na účely opatrení povinného príspevku a prípadov, keď by príslušné orgány mali navzájom konzultovať. Právne záväzná mediácia ESMA je kľúčovým prvkom na zabezpečenie koordinácie, konzistentnosti a zbližovanie postupov v oblasti dohľadu.

(63) Referenčné hodnoty môžu odkazovať na dlhodobé finančné nástroje a finančné zmluvy. V určitých prípadoch po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia už nemusí byť poskytovanie takýchto referenčných hodnôt povolené, pretože sa vyznačujú charakteristickými znakmi, ktoré nemožno upraviť tak, aby boli splnené požiadavky tohto nariadenia. Zakázanie nepretržitého poskytovania takejto referenčnej hodnoty by mohlo mať súčasne za následok ukončenie alebo zmarenie finančných nástrojov alebo finančných zmlúv a tak spôsobiť investorom ujmu. Je preto potrebné vypracovať ustanovenie, na základe ktorého by bolo možné nepretržité poskytovanie takýchto referenčných hodnôt počas prechodného obdobia.

(64) V prípadoch, keď sa toto nariadenie vzťahuje alebo sa mohlo vzťahovať na subjekty a trhy pod dohľadom podľa nariadenia (EÚ) č. 1227/2011, by ESMA mala konzultovať s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) s cieľom využiť odbornosť ACER v oblasti trhov s energiou a zmierniť dvojitú reguláciu.

(65) S cieľom bližšie určiť technické prvky tohto nariadenia by sa Komisii mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o určenie technických prvkov definícií, pokiaľ ide o výpočet nominálnej sumy finančných nástrojov, nominálnej hodnoty derivátov a čistej hodnoty aktív investičných fondov, ktoré odkazujú na referenčnú hodnotu, na určenie toho, či takáto referenčná hodnota je rozhodujúca, pokiaľ ide o preskúmanie metódy výpočtu použitej na výpočet prahovej hodnoty na stanovenie kritických a významných referenčných hodnôt, pokiaľ ide o stanovenie objektívnych dôvodov na schválenie referenčnej hodnoty alebo skupiny referenčných hodnôt poskytovaných v tretej krajine, pokiaľ ide o stanovenie prvkov na posúdenie toho, či ukončenie alebo zmena existujúcej referenčnej hodnoty by mohli reálne viesť k udalosti vyššej moci, zmariť alebo inak porušiť podmienky akejkoľvek finančnej zmluvy alebo finančného nástroja, alebo pravidlá akéhokoľvek investičného fondu, ktoré odkazujú na takúto referenčnú hodnotu, a pokiaľ ide o predĺženie 24-mesačného obdobia plánovaného na registráciu namiesto povolenia určitých správcov. Pri prijímaní týchto aktov by Komisia mala náležite zohľadniť vývoj na trhu alebo technologický vývoj a medzinárodné zbližovanie metód dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami, najmä prácu IOSCO. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva (14) z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(66) Technickými normami by sa mala zabezpečiť jednotná harmonizácia požiadaviek na poskytovanie indexov a prispievanie k indexom používaným ako referenčné hodnoty a primeraná ochrana investorov a spotrebiteľov v celej Únii. Bolo by efektívne a vhodné, aby sa orgánu ESMA ako orgánu s vysokošpecializovaným know-how zverila úloha vypracovať návrh regulačných technických noriem, ktoré nezahŕňajú politické rozhodnutia a ktoré sa predložia Komisii. Komisia by mala prijať návrh regulačných technických noriem vypracovaných ESMA prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, pokiaľ ide o postupy a vlastnosti funkcie dohľadu; pokiaľ ide o to, ako zabezpečiť vhodnosť a overiteľnosť vstupných údajov, ako aj vnútorné postupy dohľadu a overovania prispievateľa, pokiaľ ide o informácie, ktoré poskytne správca o referenčných údajoch a metodike, pokiaľ ide o prvky kódexu správania, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa systémov a kontrol, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal príslušný orgán zohľadniť pri rozhodovaní o tom, či uplatniť určité dodatočné požiadavky, pokiaľ ide o obsah vyhlásenia o referenčnej hodnote a prípady, v ktorých sa požaduje aktualizácia tohto vyhlásenia, pokiaľ ide o minimálny obsah dohôd o spolupráci medzi príslušnými orgánmi a ESMA, pokiaľ ide o formu a obsah žiadosti o uznanie správcu tretej krajiny a prezentáciu informácií, ktoré sa majú poskytnúť s takouto žiadosťou, a pokiaľ ide o informácie, ktoré sa majú poskytnúť v žiadosti o povolenie alebo registráciu.

(67) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci a vzhľadom na niektoré ich aspekty mali zveriť Komisii s cieľom zostaviť a preskúmať zoznam verejných orgánov v Únii, zostaviť a preskúmať zoznam kritických referenčných hodnôt a určiť rovnocennosť právneho rámca, ktorý sa vzťahuje na poskytovateľov referenčných hodnôt tretích krajín na účely úplnej alebo čiastočnej rovnocennosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (15).

(68) Komisia by mala byť poverená aj prijatím vykonávacích technických noriem, ktoré vypracoval ESMA a ktorými sa stanovujú vzory vyhlásení o súlade, postupy a formy výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánom ESMA, prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

(69) Keďže ciele tohto nariadenia, konkrétne stanovenie konzistentného a účinného režimu riešenia zraniteľností, ktoré predstavujú referenčné hodnoty, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov vzhľadom na skutočnosť, že celkový vplyv otázok týkajúcich sa referenčných hodnôt sa môže v celom rozsahu vnímať len v kontexte Únie, ale z dôvodu rozsahu a účinkov tohto nariadenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(70) Vzhľadom na naliehavosť potreby obnoviť dôveru v referenčné hodnoty a podporiť spravodlivé a transparentné finančné trhy toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení.

(71) Spotrebitelia majú možnosť uzatvárať finančné zmluvy, najmä zmluvy o hypotékach a spotrebiteľských úveroch, ktoré odkazujú na referenčnú hodnotu, ale nerovná vyjednávacia pozícia a používanie štandardných podmienok znamená, že môžu mať v súvislosti s použitou referenčnou hodnotou obmedzený výber. Preto je potrebné zabezpečiť aspoň to, aby veritelia alebo sprostredkovatelia úveru poskytovali spotrebiteľom náležité informácie. Na tento účel by sa smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ mali preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(72) Nariadenie (EÚ) č. 596/2014 vyžaduje, aby osoby vykonávajúce riadiace úlohy, ako aj osoby s nimi úzko spojené oznámili emitentovi a príslušnému orgánu každú transakciu vykonanú na vlastný účet, súvisiacu s finančnými nástrojmi, ktoré sú viazané na akcie a dlhové nástroje emitenta. Existujú rôzne finančné nástroje, ktoré súvisia s akciami a dlhovými nástrojmi určitého emitenta. Takéto finančné nástroje však zahŕňajú podiely v podnikoch kolektívneho investovania, štruktúrované produkty alebo finančné nástroje obsahujúce derivát poskytujúci expozíciu voči výkonnosti akcií alebo dlhových nástrojov vydaných emitentom. Všetky transakcie s uvedenými finančnými nástrojmi, ktoré sú nad hranicou de minimis, by mali podliehať oznámeniu emitentovi a príslušnému orgánu. Je potrebné urobiť výnimku, ak buď prepojený finančný nástroj poskytuje expozíciu rovnajúcu sa alebo nižšiu ako 20 % akcií alebo dlhových nástrojov emitenta, alebo ak osoba vykonávajúca riadiace úlohy alebo osoba úzko spojená s nimi nevedela a nemohla vedieť o investičnom zložení prepojeného finančného nástroja. Nariadenie (EÚ) č. 596/2014 by sa preto malo zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zavádza spoločný rámec na zabezpečenie presnosti a integrity indexov používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov v Únii. Toto nariadenie tak prispieva k správnemu fungovaniu vnútorného trhu pri súčasnom dosahovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov a investorov.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Toto nariadenie sa vzťahuje na poskytovanie referenčných hodnôt, prispievanie vstupnými údajmi na určenie referenčnej hodnoty a používanie referenčnej hodnoty v rámci Únie.

2. Toto nariadenie na nevzťahuje na:

a) centrálnu banku;

b) orgán verejnej moci, ktorý poskytuje údaje na určenie referenčnej hodnoty, poskytuje referenčné hodnoty využívané na účely verejnej politiky vrátane opatrení zameraných na zamestnanosť, hospodársku činnosť a infláciu alebo riadi toto poskytovanie;

c) centrálnu protistranu (CP), ak poskytuje referenčné ceny alebo zúčtovacie ceny použité na účely riadenia rizík CP a zúčtovanie;

d) poskytovanie jednotných referenčných cien akéhokoľvek finančného nástroja uvedeného v oddiele C prílohy I k smernici 2014/65/EÚ;

e) tlač, iné médiá a novinárov, pokiaľ referenčnú hodnotu iba uverejňujú alebo na ňu odkazujú v rámci svojej novinárskej činnosti bez toho, aby akokoľvek ovplyvňovali jej poskytovanie;

f) fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá poskytuje alebo sa zaväzuje poskytnúť úver v rámci svojej obchodnej, podnikateľskej alebo profesijnej činnosti, a to len vtedy, ak táto osoba uverejní alebo sprístupní verejnosti vlastné pohyblivé alebo pevné úrokové sadzby stanovené vnútornými rozhodnutiami a uplatňované len na finančné zmluvy, ktoré táto osoba alebo spoločnosť uzavrela v rámci tej istej skupiny so svojimi klientmi;

g) komoditnú referenčnú hodnotu založenú na predkladaní údajov od prispievateľov, ktorých väčšina sú subjekty, ktoré nepodliehajú dohľadu, a vo vzťahu ku ktorým sa uplatňujú obe tieto podmienky: i) na referenčnú hodnotu odkazujú finančné nástroje, v prípade ktorých bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie len na jednom mieste obchodovania, ako je vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 24 smernice 2014/65/EÚ, alebo ktoré sa obchodujú len na jednom takomto mieste obchodovania; ii) celková pomyselná hodnota finančných nástrojov, ktoré odkazujú na referenčnú hodnotu, neprekročí 100 miliónov EUR;

h) poskytovateľa indexu v súvislosti s indexom, ktorý poskytuje, v prípade, že si poskytovateľ indexu nie je vedomý a nemohol si byť opodstatnene vedomý toho, že uvedený index sa používa na účely uvedené v článku 3 ods. 1 bode 3.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

1. Na účely tohto nariadenia sa používajú tieto vymedzenia pojmov:

1. „index“ je akékoľvek číslo, ktoré je: a) publikované alebo zverejnené; b) pravidelne určované: i) vcelku alebo čiastočne, pomocou vzorca alebo akejkoľvek inej metódy výpočtu alebo pomocou posúdenia a ii) na základe hodnoty jedného alebo viacerých podkladových aktív alebo cien vrátane odhadu cien, skutočných alebo odhadovaných úrokových sadzieb, kotácií alebo záväzných kotácií alebo iných hodnôt či prieskumov;

2. „poskytovateľ indexu“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má vplyv na poskytovanie indexu;

3. „referenčná hodnota“ je akýkoľvek index, s odkazom na ktorý je určená splatná suma v rámci finančného nástroja alebo finančnej zmluvy alebo hodnota finančného nástroja, alebo index použitý na meranie výkonnosti investičného fondu s cieľom sledovať rentabilnosť tohto indexu alebo vymedziť pridelenie aktív z portfólia či vypočítať poplatky spojené s výkonnosťou;

4. „skupina referenčných hodnôt“ je skupina referenčných hodnôt poskytovaných tým istým správcom a stanovených na základe vstupných údajov rovnakej povahy, ktorá poskytuje špecifické opatrenia na rovnakom alebo podobnom trhu alebo v rovnakej ekonomickej realite;

5. „poskytnutie referenčnej hodnoty“ je: a) spravovanie opatrení na určenie referenčnej hodnoty; b) zber, analýza alebo spracovanie vstupných údajov na účel určenia referenčnej hodnoty a c) určenie referenčnej hodnoty pomocou vzorca alebo inej metódy výpočtu alebo posúdením vstupných údajov poskytnutých na uvedený účel;

6. „správca“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má vplyv na poskytovanie referenčnej hodnoty;

7. „používanie referenčnej hodnoty“ je: a) vydávanie finančného nástroja, v ktorom sa odkazuje na index alebo kombináciu indexov; b) určenie splatnej sumy v rámci finančného nástroja alebo finančnej zmluvy odkázaním na index alebo kombináciu indexov, c) skutočnosť, keď je subjekt zmluvnou stranou finančnej zmluvy, v ktorej sa odkazuje na index alebo kombináciu indexov; d) poskytnutie úrokovej sadzby úveru, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. j) smernice 2008/48/ES, vypočítanej ako rozpätie alebo prirážka k indexu alebo kombinácii indexov, ktorá sa používa výlučne ako odkaz vo finančnej zmluve, ktorej veriteľ je zmluvnou stranou; e) meranie výkonnosti investičného fondu prostredníctvom indexu alebo kombinácie indexov s cieľom sledovať rentabilnosť tohto indexu alebo kombinácie indexov, vymedziť pridelenie aktív z portfólia alebo vypočítať poplatky spojené s výkonnosťou;

8. „prispievanie vstupnými údajmi“ je poskytovanie akýchkoľvek vstupných údajov, ktoré nie sú jednoducho dostupné, správcovi alebo inej osobe na účely ich postúpenia správcovi, ktoré sú potrebné v súvislosti s určením referenčnej hodnoty a ktoré sa poskytujú na uvedený účel;

9. „prispievateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá prispieva vstupnými údajmi;

10. „prispievateľ pod dohľadom“ je subjekt pod dohľadom, ktorý prispieva vstupnými údajmi správcovi so sídlom v Únii;

11. „predkladateľ“ je fyzická osoba zamestnaná prispievateľom na účely prispievania vstupnými údajmi;

12. „posudzovateľ“ je zamestnanec správcu komoditnej referenčnej hodnoty alebo akákoľvek iná fyzická osoba, ktorých služby má správca k dispozícii alebo pod kontrolou a ktorí sú zodpovední za uplatňovanie metodiky alebo úsudku, pokiaľ ide o vstupné údaje alebo iné informácie s cieľom dosiahnuť konečné posúdenie ceny určitej komodity;

13. „expertný úsudok“ je vykonávanie vlastného uváženia správcom alebo predkladateľom pri dodržiavaní využívania údajov pri stanovovaní referenčnej hodnoty vrátane extrapolácie hodnôt z predchádzajúcich alebo súvisiacich transakcií, úpravy hodnôt pri faktoroch, ktoré môžu ovplyvniť kvalitu údajov, ako sú udalosti na trhu alebo zhoršenie kreditnej kvality kupujúceho alebo predajcu, a váženia pevných ponúk alebo návrhov vyšších než konkrétne ukončené transakcie;

14. „vstupné údaje“ sú údaje týkajúce sa hodnoty jedného alebo viacerých podkladových aktív alebo cien vrátane odhadu cien, kotácií, záväzných kotácií alebo iných hodnôt použitých správcom na určenie referenčnej hodnoty;

15. „údaje o transakciách“ sú pozorovateľné ceny, sadzby, indexy alebo hodnoty predstavujúce transakcie medzi nespriaznenými protistranami na aktívnom trhu, ktorý podlieha konkurenčným silám ponuky a dopytu;

16. „finančný nástroj“ je akýkoľvek z nástrojov uvedených v oddiele C prílohy I k smernici 2014/65/EÚ, pre ktorý bola predložená žiadosť o jeho prijatie na obchodovanie na mieste obchodovania podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 24 smernice 2014/65/EÚ alebo s ktorým sa obchoduje na mieste obchodovania podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 24 smernice 2014/65/EÚ alebo prostredníctvom systematického internalizátora podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 20 uvedenej smernice;

17. „subjekt pod dohľadom“ znamená ktorýkoľvek z týchto subjektov: a) úverová inštitúcia podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (16); b) investičná spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 smernice 2014/65/EÚ; c) poisťovňa podľa vymedzenia v článku 13 bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (17); d) zaisťovňa podľa vymedzenia v článku 13 bode 4 smernice 2009/138/ES; e) PKIPCP podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice 2009/65/ES alebo prípadne správcovská spoločnosť PKIPCP podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. b) uvedenej smernice; f) správca alternatívnych investičných fondov (správca AIF) podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ (18); g) inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia podľa vymedzenia v článku 6 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES (19); h) veriteľ podľa vymedzenia v článku 3 písm. b) smernice 2008/48/ES na účely úverových zmlúv podľa vymedzenia v článku 3 písm. c) uvedenej smernice; i) neúverová inštitúcia podľa vymedzenia v článku 4 bode 10 smernice 2014/17/EÚ na účely úverových zmlúv podľa vymedzenia v článku 4 bode 3 uvedenej smernice; j) organizátor trhu podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 18 smernice 2014/65/EÚ; k) centrálna protistrana (CP) podľa vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (20); l) archív obchodných údajov podľa vymedzenia v článku 2 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; m) správca;

18. „finančná zmluva“ je: a) akákoľvek úverová dohoda podľa vymedzenia v článku 3 písm. c) smernice 2008/48/ES; b) akákoľvek úverová dohoda podľa vymedzenia v článku 4 bode 3 smernice 2014/17/EÚ;

19. „investičný fond“ je AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ alebo PKIPCP podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice 2009/65/ES;

20. „riadiaci orgán“ je orgán alebo orgány správcu alebo iného subjektu pod dohľadom vymenované v súlade s vnútroštátnym právom, ktoré sú splnomocnené stanoviť stratégiu, ciele a celkové smerovanie správcu alebo iného subjektu pod dohľadom a ktoré vykonávajú dohľad nad rozhodovaním manažmentu a monitorujú ho a zahŕňajú osoby, ktoré skutočne riadia činnosť správcu alebo iného subjektu pod dohľadom;

21. „spotrebiteľ“ je fyzická osoba, ktorá pri finančných zmluvách, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, koná s cieľom, ktorý nesúvisí s jej obchodnou, podnikateľskou ani profesijnou činnosťou;

22. „referenčná hodnota úrokových sadzieb“ je referenčná hodnota, ktorá je na účely bodu 1 písm. b) bodu ii) tohto odseku určená na základe sadzby, za akú banky môžu požičiavať iným bankám alebo iným sprostredkovateľom ako banky alebo si vypožičiavať od iných bánk alebo iných sprostredkovateľov ako banky na peňažnom trhu;

23. „komoditná referenčná hodnota“ je referenčná hodnota, pri ktorej je podkladovým aktívom na účely bodu 1 písm. b) bodu ii) tohto odseku komodita v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1287/2006 (21), s výnimkou emisných kvót uvedených v bode 11 časti C prílohy I k smernici 2014/65/EÚ;

24. „referenčná hodnota týkajúca sa regulovaných údajov“ je referenčná hodnota určená použitím vzorca a vypočítaná: a) zo vstupných údajov, ktorými sa úplne a priamo prispieva: i) z miesta obchodovania podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 24 smernice 2014/65/EÚ alebo z miesta obchodovania v tretej krajine, v súvislosti s ktorou Komisia prijala vykonávacie rozhodnutie, podľa ktorého účinky právneho rámca a rámca dohľadu uvedenej krajiny sa považujú za rovnocenné v zmysle článku 28 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (22), alebo z regulovaného trhu považovaného za rovnocenný podľa článku 2a nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ale v každom prípade len s odkazom na údaje o transakcii týkajúcej sa finančných nástrojov; ii) zo schváleného mechanizmu zverejňovania podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 52 smernice 2014/65/EÚ alebo od poskytovateľa konsolidovaného informačného systému podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 53 smernice 2014/65/EÚ v súlade s povinnými požiadavkami na transparentnosť po uzavretí obchodu, ale len s odkazom na údaje o transakcii týkajúcej sa finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na mieste obchodovania; iii) zo schváleného mechanizmu podávania správ podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 54 smernice 2014/65/EÚ, ale len s odkazom na údaje o transakcii týkajúcej sa finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na mieste obchodovania a ktoré sa musia uverejniť v súlade s povinnými požiadavkami na transparentnosť po uzavretí obchodu; iv) z výmeny elektriny podľa článku 37 ods. 1 písm. j) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (23); v) z výmeny zemného plynu podľa článku 41 ods. 1 písm. j) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (24); vi) z aukčnej platformy podľa vymedzenia v článku 26 alebo 30 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (25); vii) od poskytovateľa služieb, ktorého správca referenčnej hodnoty poveril zberom údajov v súlade s článkom 10, ak poskytovateľ služieb prijíma údaje úplne a priamo od subjektu uvedeného v bodoch i) až vi); b) z čistej hodnoty aktív investičných fondov;

25. „kritická referenčná hodnota“ je referenčná hodnota, ktorá je iná ako referenčná hodnota týkajúca sa regulovaných údajov, ktorá spĺňa ktorúkoľvek z podmienok stanovených v článku 20 ods. 1 a ktorá je uvedená v zozname vytvorenom Komisiou podľa uvedeného článku;

26. „významná referenčná hodnota“ je referenčná hodnota, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 24 ods. 1;

27. „nevýznamná referenčná hodnota“ je referenčná hodnota, ktorá nespĺňa podmienky stanovené v článkoch 20 ods. 1 a 24 ods. 1;

28. „so sídlom v“ znamená, v súvislosti s právnickou osobou, krajinu, kde sa nachádza sídlo danej osoby alebo iná oficiálna adresa, a v súvislosti s fyzickou osobou krajinu, kde je daná osoba rezidentom na daňové účely;

29. „orgán verejnej moci“ je: a) každá vláda alebo iná verejná správa vrátane subjektov poverených správou verejného dlhu alebo zasahovaním do neho; b) akýkoľvek subjekt alebo osoba, ktorí vykonávajú funkcie verejnej správy podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo majú verejnú zodpovednosť alebo funkcie, alebo poskytujú verejné služby vrátane opatrení zameraných na zamestnanosť, hospodárske činnosti a infláciu, a to pod kontrolou subjektu v zmysle písmena a).

2. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať v súlade s článkom 49 delegované akty s cieľom spresniť ďalšie technické prvky vymedzenia pojmov stanovených v odseku 1 tohto článku, najmä spresniť, čo predstavuje sprístupnenie verejnosti na účely vymedzenia indexu.

Komisia náležite zohľadní vývoj na trhu alebo technologický vývoj a medzinárodné zbližovanie metód dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami.

3. Komisia prijme vykonávacie akty v súlade s cieľom zriadiť a preskúmať zoznam orgánov verejnej moci v Únii, na ktoré sa vzťahuje vymedzenie pojmu podľa odseku 1 bodu 29 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 50 ods. 2.

Komisia náležite zohľadní vývoj na trhu alebo technologický vývoj a medzinárodné zbližovanie metód dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami.

HLAVA II

INTEGRITA A SPOĽAHLIVOSŤ REFERENČNÝCH HODNÔT

KAPITOLA 1

Správa, riadenie a kontrola správcami

Článok 4

Požiadavky týkajúce sa správy a riadenia a konfliktu záujmov

1. Správca musí mať zavedený spoľahlivý systém správy a riadenia, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s jasne vymedzenými transparentnými a konzistentnými úlohami a zodpovednosťami pre všetky osoby zapojené do poskytovania referenčnej hodnoty.

Správcovia podniknú všetky primerané kroky potrebné na identifikovanie konfliktu záujmov medzi nimi vrátane ich manažérov, zamestnancov a akejkoľvek osoby priamo alebo nepriamo s nimi prepojenej kontrolou a prispievateľmi alebo používateľmi a na zabránenie alebo riadenie týchto konfliktov záujmov a na zabezpečenie toho, aby sa v prípade, že sa v postupe určovania referenčnej hodnoty vyžaduje úsudok alebo vlastné uváženie, tieto úkony vykonávali nezávisle a čestne.

2. Poskytovanie referenčnej hodnoty musí byť z prevádzkového hľadiska oddelené od akejkoľvek časti podnikania správcu, ktorá môže viesť k skutočnému alebo potenciálnemu konfliktu záujmov.

3. Ak na strane správcu dôjde ku konfliktu záujmov z dôvodu vlastníckej štruktúry správcu, záujmov kontroly alebo iných činností vykonávaných akýmkoľvek subjektom vlastniacim alebo kontrolujúcim správcu alebo subjektom, ktorý je vlastnený alebo kontrolovaný správcom alebo ktoroukoľvek pobočkou správcu, ktorý nemôže byť primerané vyriešený, dotknutý príslušný orgán môže vyzvať správcu, aby vytvoril nezávislú funkciu dohľadu s vyváženým zastúpením rôznych zainteresovaných strán vrátane používateľov a prispievateľov.

4. Ak taký konflikt záujmov nemožno primerane riadiť, dotknutý príslušný orgán môže vyzvať správcu, aby buď ukončil všetky činnosti alebo vzťahy, ktoré vedú k tomuto konfliktu záujmov, alebo aby prestal poskytovať referenčnú hodnotu.

5. Správca uverejní alebo poskytne používateľom referenčnej hodnoty, ako aj dotknutému príslušnému orgánu a prípadne prispievateľom všetky existujúce alebo potenciálne konflikty záujmov vrátane konfliktu záujmov vyplývajúceho z vlastníctva alebo kontroly správcu.

6. Správca zavedie a vykonáva primerané politiky a postupy, ako aj účinné organizačné mechanizmy na identifikáciu, zverejňovanie, prevenciu, riadenie a zmierňovanie konfliktov záujmov s cieľom chrániť integritu a nezávislosť určovania referenčných hodnôt. Tieto politiky a postupy sa pravidelne preskúmavajú a aktualizujú. Tieto politiky a postupy zohľadňujú a riešia konflikty záujmov, mieru vlastného uváženia v postupe určovania referenčnej hodnoty a riziká, ktoré referenčná hodnota predstavuje, a zabezpečuje sa nimi:

a) dôvernosť informácií, ktorými prispel alebo ktoré vytvoril správca, ktorá podlieha povinnostiam zverejnenia a transparentnosti podľa tohto nariadenia, a

b) konkrétne zmiernenie konfliktov záujmov, ktoré vznikli z dôvodu vlastníctva alebo kontroly správcu alebo z dôvodu iných záujmov v skupine správcu alebo v dôsledku iných osôb, ktoré môžu mať vplyv na správcu alebo kontrolu nad ním, pokiaľ ide o určovanie referenčnej hodnoty.

7. Správcovia zabezpečia, aby ich zamestnanci a všetky ostatné fyzické osoby, ktorých služby majú k dispozícii alebo pod kontrolou a ktorí sa priamo zúčastňujú na poskytovaní referenčnej hodnoty:

a) mali potrebné kvalifikácie, vedomosti a skúsenosti zodpovedajúce prideleným úlohám a podliehali účinnému riadeniu a dohľadu;

b) nepodliehali neprimeranému vplyvu alebo konfliktom záujmov a aby odmeňovanie a hodnotenie výkonu uvedených osôb neviedlo ku konfliktom záujmov ani inak nezasahovalo do integrity postupu určovania referenčnej hodnoty;

c) nemali žiadne záujmy alebo obchodné styky, ktoré by ohrozovali činnosti dotknutého správcu;

d) mali zákaz prispievať k stanovovaniu referenčnej hodnoty svojou účasťou na ponukách, návrhoch a obchodoch, a to buď osobne, alebo v mene účastníkov trhu, s výnimkou prípadov, keď sa takýto spôsob prispievania výslovne vyžaduje ako súčasť metodiky referenčnej hodnoty a podlieha jej osobitným pravidlám, a

e) podliehali účinným postupom kontroly výmeny informácií s ostatnými zamestnancami vykonávajúcimi činnosti, ktoré môžu predstavovať riziko konfliktov záujmov, alebo s tretími stranami v prípadoch, keď uvedené informácie môžu mať vplyv na referenčnú hodnotu.

8. Správca zavedie konkrétne postupy vnútornej kontroly s cieľom zabezpečiť bezúhonnosť a spoľahlivosť zamestnanca alebo osoby určujúcej referenčnú hodnotu minimálne vrátane interného schválenia manažmentom pred šírením danej referenčnej hodnoty.

Článok 5

Požiadavky týkajúce sa funkcie dohľadu

1. Správcovia zriadia a udržujú trvalú a účinnú funkciu dohľadu s cieľom zabezpečiť dohľad nad všetkými aspektmi poskytovania ich referenčných hodnôt.

2. Správcovia vypracujú a udržiavajú spoľahlivé postupy týkajúce sa funkcie dohľadu, ktoré sú k dispozícii dotknutým príslušným orgánom.

3. Funkcia dohľadu funguje jednotne a zahŕňa nasledujúce zodpovednosti, ktoré správca upraví podľa zložitosti, používania a zraniteľnosti referenčnej hodnoty:

a) preskúmanie vymedzenia a metodiky referenčnej hodnoty aspoň raz ročne;

b) dohľad nad všetkými zmenami metodiky referenčnej hodnoty a schopnosť poveriť správcu konzultáciami o týchto zmenách;

c) dohľad nad správcovým kontrolným rámcom, riadením a prevádzkovaním referenčnej hodnoty a v prípade, keď je referenčná hodnota založená na vstupných údajoch od prispievateľov, kódex správania uvedený v článku 15;

d) preskúmanie a schválenie postupov zameraných na ukončenie poskytovania referenčnej hodnoty vrátane akýchkoľvek konzultácií o tomto ukončení;

e) dohľad nad účasťou tretej strany na poskytovaní referenčnej hodnoty vrátane agentov na výpočet alebo distribúciu;

f) vyhodnotenie interných a externých auditov alebo preskúmaní a monitorovanie vykonávania identifikovaných nápravných opatrení;

g) v prípade, keď je referenčná hodnota založená na vstupných údajoch od prispievateľov, monitorovanie vstupných údajov a prispievateľov a opatrení správcu pri napadnutí alebo overovaní príspevkov vstupných údajov;

h) v prípade, keď je referenčná hodnota založená na údajoch od prispievateľov, prijatie účinných opatrení v prípade akýchkoľvek porušení kódexu správania uvedeného v článku 15 a

i) informovanie dotknutých príslušných orgánov o akomkoľvek pochybení prispievateľov, ak je referenčná hodnota založená na vstupných údajoch od prispievateľov, alebo správcov, o ktorom sa orgán dohľadu dozvie, a o akýchkoľvek neobvyklých alebo podozrivých vstupných údajoch.

4. Funkciu dohľadu vykonáva buď osobitný výbor, alebo iné primerané mechanizmy správy a riadenia.

5. ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem s cieľom špecifikovať postupy, pokiaľ ide o funkciu dohľadu, a charakteristiky funkcie dohľadu vrátane jej zloženia, ako aj pozície v organizačnej štruktúre správcu, aby bola zaistená integrita funkcie a zabránilo sa konfliktom záujmov. ESMA predovšetkým vypracuje neúplný zoznam vhodných riadiacich opatrení, ako je ustanovené v odseku 4.

ESMA odlíši rôzne typy referenčných hodnôt a odvetví v zmysle tohto nariadenia a prihliadne na rozdiely vo vlastníctve a riadiacej štruktúre správcov, na povahu, rozsah a zložitosť poskytovania určitej referenčnej hodnoty a na jej riziká a dôsledky, a to aj so zreteľom na medzinárodné zbližovanie praxe v oblasti dohľadu v súvislosti s požiadavkami na správu a riadenie referenčných hodnôt. Návrh regulačných technických noriem vypracovaný ESMA sa však nevzťahuje ani neuplatňuje na správcov nevýznamných referenčných hodnôt.

ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 1. apríla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s postupom ustanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

6. ESMA môže vydať usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 určené správcom nevýznamných referenčných hodnôt na určenie prvkov uvedených v odseku 5 tohto článku.

Článok 6

Požiadavky týkajúce sa kontrolného rámca

1. Správcovia musia mať zavedený kontrolný rámec, ktorým zabezpečia, aby sa ich referenčné hodnoty poskytovali a uverejňovali alebo sprístupňovali v súlade s týmto nariadením.

2. Tento kontrolný rámec zodpovedá úrovni zistených konfliktov záujmu, rozsahu priestoru na vlastné uváženie pri poskytovaní referenčnej hodnoty a charakteru vstupných údajov referenčnej hodnoty.

3. Kontrolný rámec zahŕňa:

a) riadenie operačného rizika;

b) primerané a účinné plány na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti a obnovy po katastrofe;

c) pohotovostné postupy, ktoré sú zavedené pre prípad prerušenia postupu poskytovania referenčnej hodnoty.

4. Správca zavedie opatrenia s cieľom:

a) zabezpečiť, aby prispievatelia dodržiavali kódex správania uvedený v článku 15 a platné normy pre vstupné údaje;

b) monitorovať vstupné údaje vrátane prípadného monitorovania vstupných údajov pred uverejnením referenčnej hodnoty a overenia vstupných údajov po uverejnení s cieľom zistiť chyby a odchýlky.

5. Kontrolný rámec sa podľa potreby náležite zdokumentuje, preskúma a aktualizuje a sprístupní sa dotknutému príslušnému orgánu a na požiadanie aj používateľom.

Článok 7

Požiadavky týkajúce sa rámca zodpovednosti

1. Správca musí mať zavedený rámec zodpovednosti, ktorý zahŕňa uchovávanie záznamov, vykonávanie auditu a preskúmanie a postup riešenia sťažností, ktorým sa preukazuje dodržiavanie súladu s požiadavkami tohto nariadenia.

2. Správca určí internú funkciu s potrebnými schopnosťami na preskúmanie a podávanie správ o dodržiavaní metodiky referenčnej hodnoty a tohto nariadenia zo strany správcu.

3. Pokiaľ ide o kritické referenčné hodnoty, správca vymenuje nezávislého externého audítora, ktorý aspoň raz ročne preskúmava dodržiavanie metodiky referenčnej hodnoty a tohto nariadenia správcom a podáva o tom správu.

4. Na žiadosť dotknutého príslušného orgánu správca poskytne dotknutému príslušnému orgánu podrobné údaje o preskúmaniach a správach stanovených v odseku 2. Správca na žiadosť dotknutého príslušného orgánu alebo ktoréhokoľvek používateľa referenčnej hodnoty uverejní podrobné údaje o auditoch stanovených v odseku 3.

Článok 8

Požiadavky na uchovávanie záznamov

1. Správca uchováva záznamy o:

a) všetkých vstupných údajoch vrátane použitia takýchto údajov;

b) metodike použitej na určenie referenčnej hodnoty;

c) akomkoľvek použití úsudku alebo vlastného uváženia zo strany správcu a v uplatniteľnom prípade zo strany posudzovateľov pri určovaní referenčnej hodnoty vrátane plného odôvodnenia uvedeného úsudku alebo vlastného uváženia;

d) nezohľadnení niektorých vstupných údajov najmä v prípadoch, keď to bolo v súlade s požiadavkami metodiky vypracúvania referenčnej hodnoty, a o dôvodoch nezohľadnenia týchto údajov;

e) iných zmenách v štandardných postupoch a metodikách vrátane tých, ktoré boli uskutočnené v obdobiach napätej situácie na trhu alebo narušenia trhu;

f) totožnostiach predkladateľov a fyzických osôb, ktoré správca zamestnáva na určovanie referenčnej hodnoty;

g) všetkých dokumentoch týkajúcich sa akejkoľvek sťažnosti vrátane tých, ktoré predložil sťažovateľ, a

h) telefonickej alebo elektronickej komunikácii medzi akoukoľvek osobou, ktorú zamestnáva správca, a prispievateľmi alebo predkladateľmi, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu.

2. Správca uchováva záznamy stanovené v odseku 1 najmenej päť rokov v takej forme, aby bolo možné zreprodukovať a plne pochopiť určovanie referenčnej hodnoty a vykonať audit alebo hodnotenie vstupných údajov, výpočtov, úsudkov a vlastného uváženia. Záznamy telefonických rozhovorov alebo elektronickej komunikácie zaznamenané v súlade s odsekom 1 písm. h) sa na požiadanie poskytnú osobám, ktoré sa na rozhovoroch alebo komunikácii zúčastnili, a uchovávajú sa počas obdobia troch rokov.

Článok 9

Mechanizmus riešenia sťažností

1. Správca zavedie a uverejní postupy na prijímanie, vyšetrovanie a uchovávanie záznamov o podaných sťažnostiach, a to aj pokiaľ ide o správcov postup určenia referenčnej hodnoty.

2. Týmto mechanizmom riešenia sťažností sa zabezpečí, že:

a) správca sprístupní politiku riešenia sťažností, pomocou ktorej sa môžu podávať sťažnosti týkajúce sa toho, či určenie konkrétnej referenčnej hodnoty zodpovedá trhovej hodnote, sťažnosti týkajúce sa navrhovaných zmien v postupe určenia referenčnej hodnoty, uplatňovania metodiky v súvislosti s konkrétnym určením referenčnej hodnoty a ostatných rozhodnutí v súvislosti s postupom určenia referenčnej hodnoty;

b) sa sťažnosti vyriešia včas a spravodlivo, pričom sa výsledok vyšetrovania oznámi sťažovateľovi v primeranej lehote s výnimkou prípadu, ak by takéto oznámenie bolo v rozpore s cieľmi verejnej politiky alebo nariadenia (EÚ) č. 596/2014, a

c) sa vyšetrovanie uskutoční nezávisle od akýchkoľvek pracovníkov, ktorých sa môže alebo mohol týkať predmet sťažnosti.

Článok 10

Externé zabezpečovanie činností (outsourcing)

1. Správcovia nesmú zabezpečovať úlohy týkajúce sa poskytovania referenčnej hodnoty externým spôsobom tak, aby sa podstatne narušila kontrola správcu nad poskytovaním referenčnej hodnoty alebo schopnosť dotknutého príslušného orgánu vykonávať dohľad nad referenčnou hodnotou.

2. Ak správca externe zabezpečuje úlohy alebo akékoľvek relevantné služby alebo činnosti týkajúce sa poskytovania referenčnej hodnoty, správca ostáva plne zodpovedný za plnenie všetkých povinností správcu podľa tohto nariadenia.

3. V prípade externého zabezpečovania činností správca zabezpečí splnenie týchto podmienok:

a) poskytovateľ služby je schopný, má kapacitu a príslušné zákonom predpísané povolenie na činnosť, aby mohol spoľahlivo a profesionálne vykonávať externe zabezpečované funkcie, služby alebo činnosti;

b) správca sprístupňuje dotknutým príslušným orgánom informácie o totožnosti a úlohách poskytovateľa služieb, ktorý sa podieľa na postupe určovania referenčnej hodnoty;

c) ak sa zdá, že je možné, že by poskytovateľ služieb nevykonával tieto externe zabezpečované úlohy účinne a v súlade s platnými právnymi predpismi a regulačnými požiadavkami, správca prijíma primerané opatrenia;

d) správca zachováva potrebnú odbornosť na účinný dohľad nad externe zabezpečenými činnosťami a na riadenie rizík spojených s týmto externým zabezpečovaním činností;

e) poskytovateľ služieb oznamuje správcovi akýkoľvek vývoj, ktorý môže mať podstatný vplyv na jeho schopnosť vykonávať externe zabezpečované funkcie účinne a v súlade s platnými právnymi predpismi a regulačnými požiadavkami;

f) poskytovateľ služieb spolupracuje s dotknutým príslušným orgánom, pokiaľ ide o externe zabezpečované činnosti, a správca a dotknutý príslušný orgán majú účinný prístup k údajom týkajúcim sa externe zabezpečovaných činností, ako aj do podnikateľských priestorov poskytovateľa služieb, a dotknutý príslušný orgán je schopný uplatniť uvedené práva prístupu;

g) správca je v prípade potreby schopný tieto externé zabezpečovania činností ukončiť;

h) správca prijíma odôvodnené opatrenia vrátane pohotovostných plánov s cieľom predísť neprimeranému operačnému riziku súvisiacemu s účasťou poskytovateľa služieb na postupe určovania referenčnej hodnoty.

KAPITOLA 2

Vstupné údaje, metodika a ohlasovanie porušení

Článok 11

Vstupné údaje

1. Pokiaľ ide o vstupné údaje a metodiku, poskytovanie referenčnej hodnoty sa riadi týmito požiadavkami:

a) vstupné údaje musia byť dostatočné a presne a spoľahlivo odzrkadľovať trhovú alebo ekonomickú realitu, na ktorej meranie je referenčná hodnota určená. Vstupné údaje sú údaje o transakciách, ak sú dostupné a primerané. V prípade, že dostupné údaje o transakciách nie sú dostatočné alebo primerané na to, aby presne a spoľahlivo odzrkadľovali trhovú alebo ekonomickú realitu, na ktorej meranie je referenčná hodnota určená, môžu sa použiť aj vstupné údaje, ktoré nie sú údajmi o transakciách, vrátane odhadov cien, kotácií a záväzných kotácií alebo iné hodnoty;

b) vstupné údaje uvedené v písmene a) musia byť overiteľné;

c) správca vypracuje a uverejní jasné usmernenia týkajúce sa druhov vstupných údajov, priority používania rôznych druhov vstupných údajov a uplatňovania expertného úsudku s cieľom zabezpečiť súlad s písmenom a) a s metodikou;

d) ak je referenčná hodnota založená na vstupných údajoch od prispievateľov, správca podľa potreby získava vstupné údaje zo spoľahlivej a reprezentatívnej skupiny alebo vzorky prispievateľov, aby zabezpečil, že výsledná referenčná hodnota bude spoľahlivá a reprezentatívna pre trhovú a ekonomickú realitu, na ktorej meranie je referenčná hodnota určená;

e) správca nesmie používať vstupné údaje od prispievateľa, ak má akékoľvek podozrenie, že prispievateľ nedodržiava kódex správania uvedený v článku 15, a v takom prípade získa reprezentatívne údaje z verejne dostupných zdrojov.

2. Správcovia zabezpečia, aby kontrolné postupy týkajúce sa vstupných údajov zahŕňali:

a) kritériá, ktorými sa určuje, kto môže správcovi prispieť vstupnými údajmi, ako aj postup výberu prispievateľov;

b) postup hodnotenia vstupných údajov prispievateľa a zastavenia prispievateľa pri poskytovaní ďalších vstupných údajov alebo prípadne uplatňovania iných sankcií voči prispievateľovi za nedodržanie predpisov a

c) postup overovania vstupných údajov, a to aj na základe iných ukazovateľov alebo údajov, s cieľom zabezpečiť jeho integritu a presnosť.

3. V prípade, keď vstupnými údajmi prispieva tzv. útvar front office, t. j. ktorýkoľvek odbor, divízia, skupina alebo personál prispievateľov alebo akýchkoľvek jeho pridružených subjektov, ktoré vykonávajú akékoľvek oceňovanie, obchodovanie, predaj, marketing, reklamné aktivity, predvádzanie, štruktúrovanie alebo maklérske činnosti, správca:

a) získa údaje z ďalších zdrojov, ktorými sa potvrdia tieto vstupné údaje, a

b) zabezpečí, aby prispievatelia mali zavedené primerané vnútorné postupy dohľadu a overovania.

4. Ak sa správca domnieva, že vstupné údaje nereprezentujú trh ani ekonomickú realitu, na meranie ktorých je referenčná hodnota určená, uvedený správca v primeranej lehote buď zmení vstupné údaje, prispievateľov alebo metodiku s cieľom zabezpečiť, aby vstupné údaje reprezentovali takýto trh alebo ekonomickú realitu, alebo danú referenčnú hodnotu prestane poskytovať.

5. ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem s cieľom bližšie určiť, ako zabezpečiť, aby boli vstupné údaje vhodné a overiteľné, ako sa vyžaduje podľa odseku 1 písm. a) a b), ako aj vnútorné postupy dohľadu a overovania prispievateľa, ktorých zavedenie musí správca zabezpečiť v súlade s odsekom 3 písm. b) na účely zabezpečenia integrity a presnosti vstupných údajov. Návrh takýchto regulačných technických noriem vypracovaný ESMA sa však nevzťahuje ani neuplatňuje na správcov nevýznamných referenčných hodnôt.

ESMA zohľadňuje rôzne druhy referenčných hodnôt a odvetví, ako je stanovené v tomto nariadení, povahu vstupných údajov, charakteristiky základného trhu alebo ekonomickej reality a zásadu proporcionality, slabé miesta umožňujúce manipuláciu s referenčnými hodnotami, ako aj medzinárodné zbližovanie metód dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami.

ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 1. apríla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

6. ESMA môže vydať usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 určené správcom nevýznamných referenčných hodnôt na určenie prvkov uvedených v odseku 5 tohto článku.

Článok 12

Metodika

1. Správca použije na určenie referenčnej hodnoty metodiku, ktorá:

a) je odolná a spoľahlivá;

b) má jasné pravidlá, ktorými sa určuje, ako a kedy sa môže na určenie referenčnej hodnoty využiť vlastné uváženie;

c) je dôsledná, kontinuálna a schopná overovať, a to aj podľa potreby prostredníctvom spätného testovania voči dostupným údajom o transakciách;

d) je odolná a spoľahlivá a zabezpečuje, aby bolo možné vypočítať referenčnú hodnotu v čo najširšom súbore možných okolností bez ohrozenia jej integrity;

e) je vysledovateľná a overiteľná.

2. Pri vývoji metodiky vypracúvania referenčnej hodnoty správca referenčnej hodnoty:

a) zohľadní faktory, ku ktorým patrí veľkosť a bežná likvidita trhu, transparentnosť obchodovania a pozície účastníkov trhu, koncentrácia trhu, dynamika trhu a adekvátnosť prípadnej vzorky, ktorá by reprezentovala trh alebo ekonomickú realitu, na meranie ktorej je referenčná hodnota určená;

b) určí, čo na účely danej referenčnej hodnoty predstavuje aktívny trh, a

c) stanoví prioritu vzhľadom na rozličné druhy vstupných údajov.

3. Správca má zavedené jasné dohody, ktoré sú zverejnené a v ktorých sú vymedzené okolnosti, za akých objem alebo kvalita vstupných údajov nedosahuje potrebný štandard, aby sa metodikou presne a spoľahlivo určila referenčná hodnota, a v ktorých je opísané, či a ako sa táto referenčná hodnota za takýchto okolností vypočíta.

Článok 13

Transparentnosť metodiky

1. Správca transparentným spôsobom vypracúva, prevádzkuje a spravuje údaje a metodiku týkajúce sa referenčnej hodnoty. Na tento účel správca uverejní alebo sprístupní tieto informácie:

a) hlavné prvky metodiky, ktorú správca používa pre každú poskytnutú a zverejnenú referenčnú hodnotu alebo – v uplatniteľných prípadoch – pre každú skupinu poskytnutých a zverejnených referenčných hodnôt;

b) podrobné údaje o internom preskúmaní a schválení danej metodiky, ako aj periodicitu takéhoto preskúmania;

c) postup konzultácie o všetkých navrhovaných podstatných zmenách metodiky správcu a dôvody týchto zmien vrátane vymedzenia toho, čo predstavuje podstatnú zmenu a okolnosti, za akých správca informuje používateľov o všetkých takýchto zmenách.

2. Postupy požadované v odseku 1 písm. c) stanovia:

a) predchádzajúce oznámenie s jasným časovým rámcom, vďaka ktorému je k dispozícii príležitosť na analyzovanie a pripomienkovanie vplyvu navrhovaných podstatných zmien, a

b) sprístupňovanie pripomienok uvedených v písmene a) tohto odseku a odpoveď správcu na uvedené pripomienky po každej konzultácii okrem prípadov, v ktorých pôvodca pripomienok požiadal o dôvernosť.

3. ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem na bližšie určenie informácií, ktoré poskytne správca v súlade s požiadavkami stanovenými v odsekoch 1 a 2, pričom sa rozlišuje medzi rôznymi druhmi referenčných hodnôt a odvetviami, ako je stanovené v tomto nariadení. ESMA zohľadní potrebu zverejniť tieto prvky metodiky, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby sa umožnilo používateľom pochopiť, ako sa referenčná hodnota poskytla, a posúdiť jej reprezentatívnosť, jej relevantnosť pre konkrétnych používateľov a jej vhodnosť ako odkaz na finančné nástroje a finančné zmluvy a zásadu proporcionality. Návrh regulačných technických noriem vypracovaný ESMA sa však nevzťahuje ani neuplatňuje na správcov nevýznamných referenčných hodnôt.

ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 1. apríla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

4. ESMA môže vydať usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 určené správcom nevýznamných referenčných hodnôt na bližšie určenie prvkov uvedených v odseku 3 tohto článku.

Článok 14

Ohlasovanie porušení

1. Správca zavedie primerané systémy a účinné kontroly na zaistenie integrity vstupných údajov na to, aby bolo možné identifikovať a oznámiť príslušnému orgánu akékoľvek konanie, ktoré môže zahŕňať manipuláciu alebo pokus o manipuláciu s referenčnou hodnotou podľa nariadenia (EÚ) č. 596/2014.

2. Správca monitoruje vstupné údaje a prispievateľov, aby mohol informovať svoj príslušný orgán a poskytnúť všetky relevantné informácie v prípade, že správca má podozrenie, že v súvislosti s referenčnou hodnotou došlo ku konaniu, ktoré môže zahŕňať manipuláciu alebo pokus o manipuláciu s referenčnou hodnotou podľa nariadenia (EÚ) č. 596/2014 vrátane kolúzie v tomto smere.

Príslušný orgán správcu v prípade potreby zašle takúto informáciu príslušnému orgánu podľa nariadenia (EÚ) č. 596/2014.

3. Správcovia majú zavedené postupy pre svojich manažérov, zamestnancov a akékoľvek iné fyzické osoby, ktorých služby sú im dané k dispozícii alebo sú pod ich kontrolou, na interné ohlasovanie porušení tohto nariadenia.

KAPITOLA 3

Kódex správania a požiadavky na prispievateľov

Článok 15

Kódex správania

1. Ak je referenčná hodnota založená na vstupných údajoch od prispievateľov, jej správca vypracuje kódex správania pre každú referenčnú hodnotu, v ktorom jasne určí zodpovednosti prispievateľov, pokiaľ ide o prispievanie vstupnými údajmi, a zabezpečí, aby bol takýto kódex správania v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. Správca sa musí sústavne – aspoň raz ročne a tiež v prípade zmeny kódexu správania – utvrdzovať v tom, že prispievatelia kódex správania dodržiavajú.

2. Kódex správania obsahuje prinajmenšom tieto prvky:

a) jasný opis vstupných údajov, ktoré sa majú poskytovať, a požiadaviek potrebných na zabezpečenie toho, aby sa vstupné údaje poskytovali v súlade s článkami 11 a 14;

b) identifikáciu osoby, ktorá môže správcovi prispievať vstupnými údajmi, a postupy na overenie totožnosti prispievateľa a všetkých predkladateľov, ako aj povolenie všetkých predkladateľov, ktorí prispievajú vstupnými údajmi v mene prispievateľa;

c) zásady, ktorými sa zabezpečí, že prispievateľ poskytne všetky relevantné vstupné údaje;

d) systémy a kontroly, ktoré je prispievateľ povinný zaviesť, vrátane: i) postupov na prispievanie vstupnými údajmi vrátane požiadaviek, aby prispievateľ uviedol, či sú vstupné údaje údajmi o transakciách a či vstupné údaje zodpovedajú požiadavkám správcu; ii) politiky využívania vlastného uváženia pri prispievaní vstupnými údajmi; iii) akýchkoľvek požiadaviek na overenie vstupných údajov pred tým, ako budú poskytnuté správcovi; iv) zásad uchovávania záznamov; v) požiadaviek na nahlasovanie týkajúcich sa podozrivých vstupných údajov; vi) požiadaviek týkajúcich sa riešenia konfliktov záujmov.

3. Správcovia môžu vypracovať kódex správania pre každú skupinu referenčných hodnôt, ktorú poskytujú.

4. V prípade, že dotknutý príslušný orgán vo využívaní svojich právomocí uvedených v článku 41 zistí prvky kódexu správania, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, oznámi to dotknutému správcovi. Správca do 30 dní od takéhoto oznámenia upraví kódex správania tak, aby bol v súlade s týmto nariadením.

5. Do 15 pracovných dní odo dňa uplatňovania rozhodnutia zaradiť kritickú referenčnú hodnotu do zoznamu uvedeného v článku 20 ods. 1 správca tejto kritickej referenčnej hodnoty oznámi dotknutému príslušnému orgánu kódex správania. Dotknutý príslušný orgán do 30 dní overí, či obsah kódexu správania spĺňa toto nariadenie. V prípade, že dotknutý príslušný orgán zistí prvky, ktoré nespĺňajú toto nariadenie, uplatňuje sa odsek 4 tohto článku.

6. ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem s cieľom bližšie určiť prvky kódexu správania uvedené v odseku 2 pre rozličné druhy referenčných hodnôt s cieľom zohľadniť vývoj v oblasti referenčných hodnôt a na finančných trhoch.

ESMA zohľadní rozličné charakteristické znaky referenčných hodnôt a prispievateľov, najmä pokiaľ ide o rozdiely vstupných údajov a metodiky, riziká, že so vstupnými údajmi sa manipulovalo, a medzinárodné zbližovanie praxe v oblasti dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami.

ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 1. apríla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 16

Požiadavky na správu, riadenie a kontrolu prispievateľov pod dohľadom

1. Na prispievateľa pod dohľadom sa uplatňujú tieto požiadavky na správu, riadenie a kontrolu:

a) prispievateľ pod dohľadom zabezpečí, aby poskytovanie vstupných údajov nebolo ovplyvňované existujúcim alebo potenciálnym konfliktom záujmov, a v prípade, že sa vyžaduje vlastné uváženie, aby sa tieto úkony vykonávali nezávisle a čestne na základe relevantných informácií v súlade s kódexom správania uvedeným v článku 15;

b) prispievateľ pod dohľadom musí mať zavedený kontrolný rámec, ktorým zabezpečuje integritu, presnosť a spoľahlivosť vstupných údajov a to, že vstupné údaje sa poskytujú v súlade s týmto nariadením a kódexom správania uvedeným v článku 15.

2. Prispievateľ pod dohľadom musí mať zavedené účinné systémy a kontrolné postupy na zabezpečenie integrity a spoľahlivosti všetkých vstupných údajov, ktorými prispieva správcovi, vrátane:

a) kontrolných postupov týkajúcich sa toho, kto môže predkladať vstupné údaje správcovi, a ak je to primerané, vrátane postupu schvaľovania fyzickou osobou, zastávajúcou hierarchicky nadradenú pozíciu voči pozícii predkladateľa;

b) primeranej odbornej prípravy pre predkladateľov v rozsahu aspoň tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 596/2014;

c) opatrení v oblasti riadenia konfliktov záujmov, v prípade potreby vrátane organizačného oddelenia zamestnancov a zohľadnenia spôsobu odstraňovania motivácie manipulovať s referenčnou hodnotou, ktorá vznikla v dôsledku politík odmeňovania;

d) uchovávania záznamov o komunikácii počas primeraného obdobia v súvislosti s poskytovaním vstupných údajov, o všetkých informáciách umožňujúcich prispievateľovi uskutočňovanie predkladania a o všetkých existujúcich alebo potenciálnych konfliktov záujmov vrátane, ale nielen, expozície prispievateľa voči finančným nástrojom, ktoré používajú referenčnú hodnotu ako odkaz;

e) uchovávania záznamov z interných a externých auditov.

3. V prípade, že sa vstupné údaje opierajú o expertný úsudok, prispievatelia pod dohľadom stanovia okrem systémov a kontrol uvedených v odseku 2 aj politiky, ktorými sa usmerní akékoľvek použitie úsudku alebo vlastného uváženia a uchovajú záznamy o dôvodoch pre takýto úsudok alebo vlastné uváženie. Ak je to primerané, prispievatelia pod dohľadom zohľadnia povahu referenčnej hodnoty a vstupných údajov.

4. Prispievateľ pod dohľadom v plnej miere spolupracuje so správcom a dotknutým príslušným orgánom na vykonávaní auditu a dohľadu nad poskytovaním referenčnej hodnoty a sprístupní informácie a uchovávané záznamy v súlade s odsekmi 2 a 3.

5. ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem s cieľom bližšie určiť požiadavky týkajúce sa správy a riadenia, systémov a kontrol a politík stanovených v odsekoch 1, 2 a 3.

ESMA zohľadní rozličné charakteristické znaky referenčných hodnôt a prispievateľov pod dohľadom, najmä pokiaľ ide o rozdiely týkajúce sa poskytnutých vstupných údajov a použitej metodiky, riziká manipulácie so vstupnými údajmi a charakter činností vykonávaných prispievateľmi pod dohľadom a vývoj v oblasti referenčných hodnôt a na finančných trhoch vzhľadom na medzinárodné zbližovanie praxe v oblasti dohľadu v súvislosti s referenčnými hodnotami. Návrh regulačných technických noriem vypracovaný ESMA sa však nevzťahuje ani neuplatňuje na prispievateľov pod dohľadom nevýznamných referenčných hodnôt.

ESMA predloží tento návrh regulačných technických noriem Komisii do 1. apríla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické normy uvedené v prvom pododseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

6. ESMA môže vydať usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 určené pre prispievateľov k nevýznamným referenčným hodnotám pod dohľadom na určenie prvkov uvedených v odseku 5 tohto článku.

HLAVA III

POŽIADAVKY NA RÔZNE DRUHY REFERENČNÝCH HODNÔT

KAPITOLA 1

Referenčné hodnoty týkajúce sa regulovaných údajov

Článok 17

Referenčné hodnoty týkajúce sa regulovaných údajov

1. Článok 11 ods. 1 písm. d) a e), článok 11 ods. 2 a 3, článok 14 ods. 1 a 2 a články 15 a 16 sa nevzťahujú na poskytovanie referenčných hodnôt týkajúcich sa regulovaných údajov ani na prispievanie k nim. Článok 8 ods. 1 písm. a) sa neuplatňuje na poskytovanie referenčných hodnôt týkajúcich sa regulovaných údajov s odkazom na vstupné údaje, ktorými sa úplne a priamo prispieva podľa vymedzenia v článku 3 ods. 1 bode 24.

2. Články 24 a 25 alebo článok 26 sa v náležitých prípadoch uplatňujú na poskytovanie referenčných hodnôt týkajúcich sa regulovaných údajov a prispievanie k nim, k