SK Úradný vestník Európskej únie L 317/45

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/2112

zo 6. marca 2017

o opatrení/schéme pomoci/štátnej pomoci SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ktorú Maďarsko zamýšľa zaviesť na podporu vývoja dvoch nových jadrových reaktorov v jadrovej elektrárni Paks II

[oznámené pod číslom C(2017) 1486]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (1) a po zohľadnení týchto pripomienok,

keďže:

1. KONANIE

(1) Na základe novinových článkov a neformálnych kontaktov s maďarskými orgánmi začala Komisia 13. marca 2014 predbežné vyšetrovanie možnej štátnej pomoci pri výstavbe jadrovej elektrárne Paks II (ďalej len „Paks II“) pod číslom SA.38454 (2014/CP).

(2) Po niekoľkých výmenách informácií a formálnych zasadnutiach maďarské orgány oznámili opatrenie 22. mája 2015 na účely právnej istoty, pričom uviedli, že projekt nezahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

(3) Listom z 22. mája 2015 Maďarsko oznámilo Komisii opatrenie na poskytnutie finančného príspevku na vývoj dvoch nových jadrových reaktorov v lokalite jadrovej elektrárne Paks.

(4) Listom z 23. novembra 2015 Komisia informovala Maďarsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s uvedeným opatrením (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie Komisie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.

(5) Maďarsko poslalo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 29. januára 2016.

(6) Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán. Postúpila ich Maďarsku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Maďarsko zaslalo svoje pripomienky listom zo 7. apríla 2016.

(7) Ďalšie informácie Maďarsko predložilo 21. apríla, 27. mája, 9. júna, 16. júna, 28. júla 2016, 16. januára 2017 a 20. februára 2017.

(8) Dňa 12. septembra 2016 maďarské orgány predložili vyhlásenie o vzdaní sa práva týkajúceho sa jazyka a súhlasili, že rozhodnutie sa prijme v angličtine, ktorá bude autentickým jazykom.

2. PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

2.1. OPIS PROJEKTU

(9) Opatrenie pozostáva z vývoja dvoch nových jadrových reaktorov (bloku 5 a 6) v Maďarsku, ktorých výstavbu v plnej miere financuje Maďarská republika v prospech subjektu Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), ktorý bude nové reaktory vlastniť a prevádzkovať.

(10) Ruská federácia a Maďarsko uzavreli 14. januára 2014 medzivládnu dohodu o jadrovom programe (3). Na základe nej budú obe krajiny spolupracovať na údržbe a ďalšom rozvoji súčasnej jadrovej elektrárne Paks (ďalej len „jadrová elektráreň Paks“). Zahŕňa to návrh, výstavbu, uvedenie do prevádzky a vyradenie z prevádzky dvoch nových blokov 5 a 6 s reaktormi typu VVER (vodou chladené, vodou regulované) s inštalovaným výkonom každého reaktora najmenej 1 000 MW (4), ktoré doplnia existujúce bloky 1 až 4. Prevádzkou blokov 5 a 6 sa má nahradiť strata kapacity po vyradení blokov 1 až 4 z dôvodu zastarania (spoločný výkon 2 000 MW). Maďarsko uviedlo, že bloky 1 až 4 budú v prevádzke do konca rokov 2032, 2034, 2036 a 2037, pričom nie je plánovaný žiaden projekt na predlžovanie životnosti.

(11) Podľa medzivládnej dohody (5) Rusko aj Maďarsko určia jednu skúsenú organizáciu vo vlastníctve štátu a ovládanú štátom, ktorá bude finančne aj technicky zodpovedať na splnenie príslušných povinností ako zmluvná strana/vlastník v súvislosti s projektom.

(12) Výstavbu nových reaktorov (bloky 5 a 6) Rusko zverilo podniku Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt, a. s., (ďalej len „JSC NIAEP“) a Maďarsko rozhodlo, že vlastníkom a prevádzkovateľom dvoch reaktorov bude podnik MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) (ďalej len „Paks II“).

(13) V medzivládnej dohode sa stanovujú všeobecné pravidlá a povinnosti vyplývajúce zo spolupráce v oblasti jadrovej energie medzi dvomi krajinami, ale jej podrobné vykonávanie sa má vymedziť v osobitných dohodách označovaných ako „dohody o vykonávaní“ (6), a to takto: a) v zmluve o zabezpečení inžinierskej činnosti, obstarávania a stavebných prác na účely výstavby dvoch nových blokov 5 a 6 typu VVER 1200 (V491) v lokalite jadrovej elektrárne Paks, ktorá sa má označovať ako „zmluva o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe“; b) v zmluve vymedzujúcej zmluvné podmienky spolupráce pri prevádzke a údržbe nových reaktorov, ktorá sa má označovať ako „zmluva o prevádzke a údržbe“; c) v zmluve o podmienkach dodávok paliva a nakladania s vyhoretým palivom.

(14) Podniky JSC NIAEP a Paks II uzatvorili zmluvu o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe 9. decembra 2014, pričom sa v nej stanovuje, že prevádzka nových dvoch blokov 5 a 6 sa plánuje začať v rokoch 2025 a 2026.

(15) Mimo toho sa Rusko zaviazalo poskytnúť Maďarsku štátny úver na financovanie vývoja jadrovej elektrárne Paks II. Tento úver sa riadi medzivládnou dohodou o financovaní (7) a poskytuje sa ním revolvingový úver vo výške 10 miliárd EUR obmedzený výlučne na použitie pri projektovaní a výstavbe blokov 5 a 6 v jadrovej elektrárni Paks II a ich uvádzaní do prevádzky. Maďarsko použije tento revolvingový úver na priame financovanie investícií do jadrovej elektrárne Paks II, ktoré sú potrebné na projektovanie a výstavbu dvoch nových blokov 5 a 6 a ich uvedenie do prevádzky, ako sa stanovuje v medzivládnej dohode o financovaní. Popri medzivládnej dohode o financovaní Maďarsko zabezpečí ďalšiu sumu do výšky 2,5 miliardy EUR z vlastného rozpočtu na účely financovania investícií do jadrovej elektrárne Paks II.

(16) Po dokončení výstavby blokov 5 a 6 Maďarsko neplánuje jadrovej elektrárni Paks II poskytnúť žiadnu ďalšiu finančnú podporu okrem investičnej podpory uvedenej v odôvodnení 15. Nové bloky budú prevádzkované za trhových podmienok bez akejkoľvek pevnej sumy výnosov alebo zaručenej ceny. Maďarsko sa domnieva, že priame zvyšovanie dlhového financovania podnikom Paks II v tejto fáze nebude potrebné.

2.2. CIEĽ OPATRENIA

(17) Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, jadrová elektráreň Paks je jedinou jadrovou elektrárňou prevádzkovanou v Maďarsku. Patrí spoločnosti v 100 % vlastníctve štátu, Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (ďalej len „MVM Group“), ktorá sa zaoberá obchodovaním s elektrickou energiou a jej výrobou (8). Celkový inštalovaný výkon jej štyroch blokov je 2 000 MW, pričom v každom bloku sa v súčasnosti využíva ruská technológia (VVER-440/V213). Tieto bloky budú postupne do roku 2037 vyraďované z prevádzky (pozri odôvodnenie 10).

(18) Výroba elektriny z jadrových zdrojov zohráva v energetickom mixe Maďarska strategickú úlohu, keďže približne 50 % celkovej elektrickej energie vyrobenej na domácom trhu pochádza z existujúcich štyroch reaktorov jadrovej elektrárne Paks (9).

(19) Na základe týchto cieľov: — uchovanie primeraného podielu národných zdrojov a — zníženie závislosti Maďarska od dovozu pri súčasnom dodržaní národnej politiky v oblasti zmeny klímy vláda požiadala skupinu MVM, aby preskúmala možnosti rozšírenia výroby elektriny v jadrových elektrárňach. Spoločnosť MVM Group vypracovala štúdiu uskutočniteľnosti, v ktorej preštudovala výstavbu a financovanie novej jadrovej elektrárne, ktorá by sa mohla začleniť do elektrizačnej sústavy a mohla by byť prevádzkovaná hospodárne, bezpečne a ekologicky. Na základe tejto štúdie uskutočniteľnosti, ktorú skupina MVM predložila v roku 2008, vláda navrhla projekt maďarskému parlamentu, ktorý súhlasil so začatím prípravných prác na výstavbu nových blokov jadrovej elektrárne v lokalite Paks (10). Túto výstavbu podporili aj výpočty, podľa ktorých sa predpokladá, že v dôsledku vyradenia zastaraných jadrových elektrární sa do roku 2025 hrubý inštalovaný výkon 8 000 – 9 000 MW zníži o 6 000 MW. Tieto jadrové elektrárne sa mali čiastočne nahradiť rozšírením jadrovej elektrárne Paks.

(20) V roku 2011 sa spustila národná energetická stratégia do roku 2030 (11). Uvedená stratégia sa sústreďuje na scenár jadrové – uhoľné – ekologické zdroje pre Maďarsko. Maďarský prevádzkovateľ prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“) MAVIR predpokladá, že do roku 2026 bude Maďarsko potrebovať minimálne 5,3 GW novej výrobnej kapacity a do roku 2031 to bude o niečo viac ako 7 GW, a to v dôsledku budúceho dopytu a obmedzovania existujúcej výrobnej kapacity v Maďarsku (12). MAVIR ďalej odhaduje, že v rokoch 2025 až 2030 dôjde k vyradeniu z prevádzky takmer všetkých existujúcich uhoľných elektrární a inštalovaný výkon maďarských plynárenských závodov poklesne o približne 1 GW, ako je znázornené v tabuľke 1, ktorú Maďarsko predložilo 16. januára 2017. Maďarsko vysvetlilo, že v štúdii spoločnosti MAVIR sa neberie do úvahy žiadny dovoz ani nové plánované inštalované výkony zabezpečujúce požadovaných 7 GW novej kapacity. Tabuľka 1 Očakávané vyraďovanie domácich inštalovaných výkonov do roku 2031 (v MV) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Zdroj: Maďarské orgány (Mavir).

(21) Maďarsko a Rusko podpísali medzivládnu dohodu s cieľom vytvoriť v lokalite jadrovej elektrárne Paks nové kapacity. Maďarsko vysvetlilo, že ak sa mu podarí zachovať v palivovom mixe aj jadrovú výrobu, dokázalo by riešiť potrebu nahradenia vyraďovaných kapacít, rozvoja nových kapacít a plnenia cieľa Maďarska, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti klímy (najmä tých, ktoré súvisia s očakávaným znižovaním emisií CO2).

2.3. OPIS NOVÝCH BLOKOV – TECHNOLÓGIA, KTORÁ SA MÁ NASADIŤ

(22) Nové bloky 5 a 6 v jadrovej elektrárne Paks II budú vybavené technológiou VVER 1200 (V491) a pôjde o pokročilejšie reaktory generácie III+. Maďarsko vysvetlilo, že vzhľadom na technické špecifikácie blokov, ktoré sa majú v jadrovej elektrárni Paks II postaviť, prinesú nové bloky oproti existujúcim blokom jadrovej elektrárne Paks viditeľné výhody, ktorými sú popri vyššej bezpečnosti napríklad aj vyššia efektívnosť a hospodárnejšia prevádzka.

(23) Okrem výrazne vyššieho inštalovaného výkonu VVER 1200 (V491) je tu aj podstatný rozdiel v predpokladanej prevádzkovej životnosti (60 rokov v prípade blokov VVER 1200 v porovnaní s 30 rokmi v prípade existujúcich blokov jadrovej elektrárne Paks) a širší manévrovací priestor, ktorý umožňuje prispôsobovať kapacitu jednotlivých blokov v určitom rozsahu podľa dopytu v sieti.

(24) Zníženie objemu paliva potrebného pre nové bloky je taktiež prejavom technologického pokroku v posledných rokoch. Namiesto existujúceho 12-mesačného palivového cyklu dokážu nové bloky fungovať pri 18-mesačnom cykle. To znamená, že nové bloky si budú vyžadovať menej vypnutí ročne na doplnenie paliva a elektráreň bude môcť každý rok fungovať priemerne dlhšie, a teda sa nebude strácať výrobný čas.

(25) Z technických špecifikácií vyplýva aj to, že hustota výkonu, ktorá bude zabezpečovaná novými palivovými systémami, bude výrazne vyššia ako pri existujúcich palivových systémoch. To ďalej znamená, že sa dosiahne vyšší objem vyrobenej elektriny na hmotnostnú jednotku palivového materiálu, čím sa môžu zlepšiť hospodárske ukazovatele elektrárne.

2.4. PRÍJEMCA

(26) Ako sa vysvetľuje v časti 2.3 rozhodnutia o začatí konania, príjemcom opatrenia je podnik Paks II, ktorý je v súčasnosti vo vlastníctve Maďarskej republiky. Práva akcionára vykonáva úrad predsedu vlády. Podnik Paks II bude vlastniť a prevádzkovať bloky reaktorov 5 a 6, za ktoré zaplatí Maďarská republika.

(27) V odôvodnení 19 rozhodnutia o začatí konania sa vysvetľuje, akým spôsobom došlo k prevodu akcií podniku Paks II, ktoré boli pôvodne v držbe spoločnosti MVM Group, na Maďarskú republiku (13). Podľa informácií predložených Maďarskom 30. januára 2016 bola kúpna cena prevodu 10 156 miliárd HUF, čo je približne 33 miliónov EUR.

2.5. ŠTRUKTÚRA FINANCOVANIA PROJEKTU A PRÁVA A POVINNOSTI PODĽA ZMLUVY O INŽINIERSKEJ ČINNOSTI, OBSTARÁVANÍ A VÝSTAVBE

2.5.1. MEDZIVLÁDNA DOHODA O FINANCOVANÍ

(28) V rámci medzivládnej dohody (14) Rusko poskytlo Maďarsku štátny úver vo forme revolvingového úveru vo výške 10 miliárd EUR na financovanie vývoja blokov 5 a 6 jadrovej elektrárne Paks. Úroková sadzba na úver je v rozsahu od 3,95 % do 4,95 % (15). Úver je určený na projektovanie, výstavbu a uvedenie týchto nových blokov do prevádzky.

(29) Podľa medzivládnej dohody o financovaní musí Maďarsko použiť úver na financovanie 80 % hodnoty zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe na vykonávanie prác a služieb a dodávky vybavenia, pričom zvyšných 20 % zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe zaplatí Maďarsko (pozri odôvodnenie 15). Maďarsko musí úver využiť do roku 2025.

(30) Maďarsko bude splácať úver počas 21 rokov do 15. marca alebo 15. septembra po dátume uvedenia oboch nových jadrových blokov 5 a 6 do prevádzky, najneskôr však 15. marca 2026 (16).

(31) Platby v rámci medzivládnej dohody o financovaní možno uskutočniť len po podaní žiadosti Ministerstvom národného rozvoja Maďarska a po vydaní oznámenia o schválení Ministerstvom financií Ruska.

2.5.2. ZMLUVA O INŽINIERSKEJ ČINNOSTI, OBSTARÁVANÍ A VÝSTAVBE

(32) Podľa zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe musí JSC NIAEP dodať dva reaktory podľa vymedzenia v podrobnej technickej špecifikácii v dohodnutých termínoch a za dohodnutú paušálnu cenu ([…] (*1) miliárd EUR). Všetky predtým nevymedzené náklady sa považujú za zahrnuté v tejto cene […] (17).

(33) V zmluve sa stanovuje, že za istých okolností sa platí náhrada škody (18) […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3. VZŤAHY MEDZI ŠTÁTOM A PRÍJEMCOM

(36) V úvode Maďarsko predpokladalo, že podnik Paks II zostane 100 % dcérskou spoločnosťou MVM Hungarian Electricity Ltd., ktorá samotná je vo vlastníctve Maďarskej republiky a samospráv. Od novembra 2014 už podnik Paks II nie je dcérskou spoločnosťou MVM Hungarian Electricity Ltd. ani súčasťou spoločnosti MVM Group, ale je to spoločnosť v priamom 100 % štátnom vlastníctve, ktorá v súčasnosti nemá žiaden právny vzťah so spoločnosťou MVM Group.

(37) Pokiaľ ide o činnosti podniku Paks II, najmä predaj elektrickej energie, Maďarsko uviedlo, že neexistuje žiadna samostatná zmluva o nákupe elektrickej energie, ani sa v tejto fáze nepredpokladá. Maďarské orgány predpokladajú, že elektrická energia vyrábaná podnikom Paks II sa bude predávať na trhu a spotrebiteľom elektrickej energie v súlade s bežnými trhovými zmluvami o predaji energie na zabezpečenie základného odberu. Podľa maďarských orgánov bude podnik Paks II ako výrobca energie na zabezpečenie základného odberu počas očakávaného dlhého obdobia prevádzky v pozícii subjektu, ktorý prijíma ceny, podobne ako existujúce jadrové elektrárne v Európe.

(38) Podnik Paks II bude vlastníkom jadrovej elektrárne Paks II a počas fázy výstavby dvoch reaktorov bude kapitálovo úplne financovaný Maďarskou republikou. Maďarské orgány sa domnievajú, že priame zvyšovanie dlhového financovania podnikom Paks II v tejto fáze nebude potrebné.

(39) Maďarsko neprevedie finančné prostriedky potrebné na prevod kúpnej ceny za jadrovú elektráreň Paks II na účty podniku Paks II. Najväčší podiel týchto finančných prostriedkov bude držať Banka pre rozvoj a zahraničné hospodárske vzťahy Ruska (Vnešekonombank). Pri každom medzníku, ktorý sa bude považovať za splnený, podnik Paks II požiada banku Vnešekonombank o zaplatenie 80 % splatnej sumy priamo v prospech JSC NIAEP. Zároveň podá žiadosť Vládnej agentúre pre riadenie dlhu Maďarska o uhradenie zvyšných 20 %.

(40) Zostávajúce finančné požiadavky podniku Paks II počas fázy výstavby sa zabezpečia prostredníctvom kapitálu z rozpočtu Maďarskej republiky. Úvodná suma vyčlenená na fázu výstavby je […] miliárd EUR (rozdiel medzi sumou 12,5 miliardy EUR stanovenou za jadrový projekt v medzivládnej dohode a skutočnou kúpnou cenou jadrovej elektrárne Paks II vo výške […] miliárd EUR). Podľa Maďarska to predstavuje hornú hranicu štátnych prostriedkov, ktoré možno čerpať na výstavbu jadrovej elektrárne Paks II, aspoň bez ďalšieho posúdenia. Maďarsko však tvrdí, že v prípade, že by požiadavky na kapitál prekročili túto sumu, bude investovať viac, ak z jeho posúdenia v danom čase vyplynie, že je to hospodársky primerané.

(41) Maďarsko tvrdí, že z jeho analýzy citlivosti, pokiaľ ide o možné dodatočné náklady vzniknuté podniku Paks II počas fázy výstavby, vyplýva, že jeho náklady by sa museli zvýšiť 10-násobne, aby sa očakávaná IRR znížila o 1 %. Maďarsko preto očakáva, že vplyv nárastu nákladov bude malý.

2.6. MAĎARSKÝ TRH S ELEKTRICKOU ENERGIOU

2.6.1. OPIS MAĎARSKÉHO TRHU S ELEKTRICKOU ENERGIOU

(42) Súčasná štruktúra maďarského trhu s elektrickou energiou sa vytvorila okolo roku 1995, keď došlo k privatizácii väčšiny veľkých elektrární a dodávateľov verejných služieb, ako aj distribučných spoločností. Štát si zachoval dominantné postavenie v odvetví prostredníctvom štátnom vlastnenej vertikálne integrovanej energetickej spoločnosti – MVM Group.

(43) V štúdii MAVIR uvedenej v odôvodnení 20 sa vysvetľuje, že celková domáca spotreba sa od roku 2014 zvýšila o 2,7 % a v roku 2015 dosiahla hodnotu 43,75 TWh. Z tejto spotreby domáca výroba pokrývala 30,06 TWh, čo je 68,72 % celkovej spotreby elektrickej energie (pozri obrázok 1). Dovoz tvoril 13,69 TWh, čo zodpovedá 31,28 % celkovej spotreby. Štátom vlastnená spoločnosť MVM Group mala ako výrobca významný trhový podiel vzhľadom na vlastníctvo hlavného výrobného aktíva – jadrovej elektrárne Paks, ktorá zabezpečovala 52,67 % elektrickej energie vyrobenej na domácom trhu v roku 2015, ako sa uvádza na obrázku 1. Elektráreň Mátra vyrába elektrickú energiu spaľovaním hnedého uhlia a primárne ju vlastní spoločnosť RWE Power AG (50,92 %), pričom skupina MVM vlastní 26,15 % jej akcií. Ďalšie väčšie (többi nagyerőmű) a menšie (kiserőművek) elektrárne zohrávajú len malú úlohu v celkovej štruktúre výroby na maďarskom trhu. Vertikálne integrovaná veľkoobchodná vetva spoločnosti MVM Group – MVM Partner – má dominantné postavenie na veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou (19). Obrázok 1 Zloženie celkovej spotreby elektrickej energie v Maďarsku v roku 2015 Zdroj: Strednodobý a dlhodobý vývoj výrobných aktív v maďarskej elektrizačnej sústave (Mavir, 2016) ( 20 ). Obrázok 2 Hrubá domáca výroba elektriny v Maďarsku v roku 2015 Zdroj: Strednodobý a dlhodobý vývoj výrobných aktív v maďarskej elektrizačnej sústave (Mavir, 2016).

(44) V Maďarsku sa najbežnejšie transakcie v rámci veľkoobchodu vykonávajú prostredníctvom dvojstranných zmlúv o nákupe elektrickej energie, v ktorých výrobcovia súhlasia, že budú predávať minimálny vopred určený objem veľkoobchodníkom, a v ktorých sa obchodníci zaväzujú nakúpiť minimálny objem. Zmluvy o nákupe elektrickej energie sa uzatvárajú podľa noriem stanovených Európskou federáciou obchodníkov s energiou (EFET).

(45) The Hungarian Power Exchange Company Ltd. (maďarská burza s energiou – HUPX) začala svoju činnosť v júli 2010 ako dcérska spoločnosť prevádzkovateľa prenosovej sústavy, spoločnosti MAVIR. Ponúka denné obchodovanie, ako aj futuritné obchody s fyzickými komoditami. Denné obchodovanie sa začína každý deň o 11.00 h na základe ponúk, ktoré sa majú zadať pre každú hodinu nasledujúceho dňa. Obchodovanie sa končí najneskôr o 11.40 h. Futuritné obchody s fyzickými komoditami možno uzatvárať na štyri nasledujúce týždne, tri nasledujúce mesiace, štyri nasledujúce štvrťroky a tri nasledujúce roky. Na takéto transakcie sú vyhradené obchodné dni, počas ktorých možno predkladať ponuky v určitých časových intervaloch. Od marca 2016 sa na vnútrodennom trhu HUPX dá obchodovať s 15-minútovými produktmi aj jednohodinovými blokmi. Okrem organizovaných denných a vnútrodenných trhov má spoločnosť HUPX uzatvorené dohody o spolupráci aj s dvomi brokerskými spoločnosťami, ktoré poskytujú služby predkladania mimoburzových (OTC) obchodov na burzové zúčtovanie pre bežných klientov.

(46) Okrem denných aukcií, ktoré neorganizuje HUPX, sa s elektrickou energiou obchoduje aj na burzách založených v EÚ alebo mimoburzových platformách, ako aj prostredníctvom priamych dvojstranných obchodov (pozri odôvodnenie 44).

(47) Ako vidno na obrázku 1 v odôvodnení 43, Maďarsko je čistým dovozcom elektrickej energie, pričom dovoz tvorí približne 30 % maďarskej spotreby elektrickej energie. Ako je zrejmé z obrázka 3, spomedzi prepojených regiónov v susedných krajinách (teda bez Poľska a Slovinska) má Maďarsko najvyššie veľkoobchodné ceny elektrickej energie. Obrázok 3 Priemerné mesačné ceny základného odberu na dennom trhu v regióne SVE (vrátane Maďarska) a v Nemecku (2010 – 2016) Zdroj: Európska komisia.

(48) Krátkodobá projekcia cien základného odberu v regióne naznačuje rovnaký trend, t. j. že maďarské ceny základného odberu budú najvyššie v regióne (pozri obrázok 4). Obrázok 4 Regionálne ceny futures základného odberu za január – jún 2017 Zdroj: Európska komisia (na základe údajov zverejnených Stredoeurópskou energetickou burzou – European Power Exchange) (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Krajina je dobre prepojená so susednými štátmi – kapacita energetického prepojenia pre elektrickú energiu v roku 2014 dosahovala 30 %, čo je nad úrovňou cieľa do roku 2020 (21). V roku 2014 sa do prevádzky uviedlo prepojenie česko-slovensko-maďarsko-rumunského trhu, čo viedlo k nárastu likvidity HUPX a poklesu cenovej volatility. Na obrázku 5 sa uvádza súhrn údajov o obchode s elektrickou energiou so susednými krajinami v roku 2014. Obrázok 5 Obchod s elektrickou energiou medzi Maďarskom a susednými krajinami Zdroj: Údaje z maďarskej elektrizačnej sústavy (Mavir, 2014).

2.6.2. OPIS PREDPOKLADANÉHO VÝVOJA NA MAĎARSKOM TRHU S ELEKTRICKOU ENERGIOU

(50) Na základe štúdie uvedenej v odôvodnení 20, ktorú vydala spoločnosť MAVIR (22), v rokoch 2025 až 2030 dôjde k vyradeniu takmer všetkých uhoľných elektrární a inštalovaný výkon plynových elektrární v Maďarsku klesne o 1 GW. V porovnaní s odhadmi rastu špičkového odberu sa do roku 2021 očakáva pokles dostupnej výrobnej kapacity domácich výrobcov energie pod úroveň špičkového odberu. V dôsledku toho prevádzkovateľ prenosovej sústavy odhaduje, že maďarský trh bude do roku 2026 potrebovať dodatočnú novú kapacitu výroby elektriny v objeme minimálne 5,3 GW, pričom do konca prognózovaného obdobia v roku 2031 to bude o niečo viac než 7 GW. Táto skutočnosť je vyjadrená na obrázku 6, z ktorého vyplýva, že bude potrebný výrazný objem inštalovaného výkonu nad rámec stúpajúceho špičkového odberu. Maďarsko v liste zo 16. januára 2017 vysvetlilo, že je povinné zabezpečiť určitú úroveň zostávajúcej kapacity s ohľadom na štandardné postupy PPS Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) v rámci odvetvia. Zostávajúca kapacita je rozdielom medzi domácou spoľahlivou dostupnou kapacitou, národnou výrobnou kapacitou, špičkovým odberom a rezervou systémových služieb. Zostávajúca kapacita je súčasťou národnej výrobnej kapacity ponechanej v systéme na krytie prípadných plánovaných vývozov, neočakávaných odchýlok v odbere, systémovej rezervy na služby a neplánovaných výpadkov v referenčnom bode. Obrázok 6 Požiadavky na dodatočnú kapacitu v maďarskom sektore elektrickej energie Zdroj: Strednodobý a dlhodobý vývoj výrobných aktív v maďarskej elektrizačnej sústave (Mavir, 2016). „Csúcsterhelés“ znamená špičkový odber.

(51) Maďarsko uvádza, že napriek tvrdeniam o relatívne veľkej požiadavke na novú výrobnú kapacitu z údajov spoločnosti Platt Powervision vyplýva, že sa v skutočnosti buduje relatívne malá nová kapacita, ako vyplýva z tabuľky 2. Maďarsko ďalej tvrdí, že podľa údajov spoločnosti Platt sa v súčasnosti v Maďarsku buduje jediná elektráreň, a to 44 MW zariadenie na premenu odpadu na energiu. Maďarsko ďalej vysvetľuje, že hoci existujú investičné plány na vybudovanie väčších (plynových) elektrární, žiaden z týchto projektov nemožno považovať za potvrdený, pretože investorom zatiaľ nevznikli podstatné nevratné náklady, ako napríklad stavebné náklady, prostredníctvom ktorých by sa prejavil ich záväzok skutočne projekt realizovať. Tabuľka 2 Nové kapacity, ktoré sa majú vytvoriť v maďarskom sektore elektrickej energie Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

(52) V máji 2015 Maďarsko na účely právnej istoty oznámilo Komisii svoje plány investovať do výstavby dvoch nových jadrových reaktorov v lokalite jadrovej elektrárne Paks a vyhlásilo, že opatrenie nezahŕňa žiadnu štátnu pomoc, keďže štát koná ako trhový investor usilujúci sa o primeraný zisk. V rozhodnutí o začatí konania Komisia na základe informácií dostupných v danej fáze vyjadrila obavy, že opatrenie by predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ. Komisia konkrétne vyjadrila vážne pochybnosti o tom, či Paks II opatrením nezíska selektívnu výhodu, keďže Maďarsko počas fázy oznámenia nenamietalo proti existencii iných prvkov štátnej pomoci.

(53) Pochybnosti vyplynuli z výsledkov testu zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, v ktorom sa posudzuje, či by trhový investor investoval do projektu za rovnakých podmienok ako verejný investor v čase, keď sa prijalo rozhodnutie o verejnej investícii (23). Test súkromného investora v trhovom hospodárstve sa uznáva aj v judikatúre (24).

(54) Z formálneho hľadiska sa prostredníctvom testu zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve snažilo odôvodniť, či by očakávaná vnútorná miera návratnosti (ďalej len „IRR“) investície bola vyššia ako čisto trhová referenčná hodnota vážených priemerných kapitálových nákladov (ďalej len „WACC“) pre projekt, na ktorý sa vzťahuje investícia (25). Maďarsko odhadlo, že IRR projektu bude vyššia ako čisto trhová referenčná hodnota WACC, ale Komisia spochybnila, či sa nemalo uvažovať s vyššou hodnotou WACC.

(55) Vzhľadom na pochybnosti o existencii štátnej pomoci Komisia ďalej preskúmala, či by sa prípadné opatrenia štátnej pomoci mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Keďže sa však maďarské orgány domnievali, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, v predbežnej fáze nepredložili žiadne odôvodnenie týkajúce sa toho, prečo by opatrenie bolo zlučiteľné s vnútorným trhom. Komisia vyjadrila pochybnosti aj o tom, že opatrenie nepatrí do rozsahu pôsobnosti Oznámenia Komisie – Usmernenie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (26), pretože toto usmernenie sa nevzťahuje na opatrenia v oblasti jadrovej energie a rádioaktívneho odpadu. Hoci Komisia dospela k záveru, že na posúdenie oznámeného opatrenia sa nevzťahovali žiadne iné usmernenia, zároveň skonštatovala, že môže vyhlásiť opatrenie za priamo zlučiteľné v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak je jeho zámerom dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, ak je opatrenie potrebné a primerané a ak pozitívne účinky dosiahnutia spoločného cieľa prevažujú negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod.

(56) Komisia vyjadrila obavy aj v súvislosti s tým, či sa opatrenie môže považovať za primerané, teda či bolo obmedzené na minimálnu mieru investičnej podpory potrebnej na to, aby sa umožnila úspešná výstavba ďalších blokov na výrobu elektriny v záujme dosiahnutia sledovaného spoločného cieľa. Príjemca mal dostať výrobné aktíva bez toho, aby čelil nejakému konkrétnemu riziku v súvislosti s nákladmi na refinancovanie, ktorým by iní účastníci trhu čelili. Komisia nedostala žiadne dôkazy o tom, ako Maďarsko zabráni takejto nadmernej kompenzácii.

(57) Komisia zdôraznila, že maďarský trh s výrobou elektrickej energie sa vyznačuje relatívne vysokou koncentráciou trhu, pričom existujúca jadrová elektráreň Paks zaisťuje približne 50 % domácej výroby. Pri neexistencii nových kapacít by výroba elektriny v jadrovej elektrárni Paks a jadrovej elektrárni Paks II pravdepodobne predstavovala ešte väčší podiel na trhu dodávok, čo môže mať rušivý vplyv na maďarský trh s elektrickou energiou. Maďarsko neposkytlo Komisii podrobné dôkazy o tom, ako zabezpečí stálu nezávislú prevádzku existujúcich a nových výrobných aktív.

(58) Komisia napokon skonštatovala, že vzhľadom na špecifické vlastnosti maďarského trhu s elektrickou energiou by prevádzka jadrovej elektrárne Paks II mohla vyvolať aj riziko likvidity na veľkoobchodnom trhu obmedzením počtu ponúk na dodávky dostupných na trhu. V závislosti od spôsobu, akým by sa elektrina vyrobená v nových reaktoroch predávala na trhu, by mohlo dôjsť k vážnemu ovplyvneniu likvidity, mohli by vzniknúť prekážky vstupu na trh a na rôznych úrovniach trhu by mohlo dôjsť k obmedzeniu hospodárskej súťaže. Maďarsko neposkytlo podrobné vysvetlenie, ako bude Paks II obchodovať s elektrinou a ako sa zaistí trhová likvidita.

(59) Komisia preto vyjadrila obavy, že opatrenie by mohlo predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

(60) Keďže chýbajú postačujúce dôkazy, Komisia nemohla dospieť k žiadnym záverom o zlučiteľnosti takéhoto opatrenia s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c). Vzhľadom na pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania a na nedostatok argumentov Maďarska o zlučiteľnosti v danom čase Komisia navyše preskúmala viacero obáv z narušenia hospodárskej súťaže a možností, že v prípade podniku Paks II dôjde k nadmernej kompenzácii.

(61) Pokiaľ ide o pochybnosti o primeranosti vyjadrené v odôvodnení 56, Komisia preskúmala, či by podnik Paks II mohol v dôsledku pomoci preinvestovať zisky, ktoré nie sú vyplatené štátu, formou dividend s cieľom vytvoriť alebo kúpiť ďalšie výrobné aktíva, a teda posilniť svoju pozíciu na trhu.

(62) V súvislosti s pochybnosťami o primeranosti uvedenými v odôvodnení 56 Komisia ďalej prešetrila zamýšľanú politiku Maďarska v oblasti dividend, najmä to, či bude požadovať dividendy (podľa vlastného uváženia v závislosti od zisku dosiahnutého podnikom Paks II), alebo či zisky ponechá podniku Paks II. Komisia mala obavy, že podnik Paks II by mohol preinvestovať zisky formou vytvorenia alebo nákupu ďalších výrobných aktív, čo by ďalej narušilo hospodársku súťaž.

(63) Ako sa uvádza v odôvodnení 57, vzhľadom na relatívne vysokú mieru koncentrácie na maďarskou trhu s výrobou elektriny a na to, že súčasná jadrová elektráreň Paks (skupina MVM) zabezpečuje približne 50 % domácej výroby, má Komisia obavy, či je možné vnímať jadrovú elektráreň Paks a jadrovú elektráreň Paks II samostatne a považovať ich za nezávislé a neprepojené subjekty. Skutočnosť, že podnik Paks II je v súčasnosti právne nezávislý od skupiny MVM, Komisia nepovažuje za dostačujúcu, keďže počas fázy oznámenia nedostala žiadne informácie o tom, či jadrové elektrárne Paks a Paks II budú pokračovať v prevádzke ako právne a organizačne úplne samostatné podniky. Ak sa má minimalizovať riziko ďalšieho zvyšovania trhovej koncentrácie, takéto objasnenie je zjavne potrebné.

(64) Ako sa ďalej vysvetľuje v oddiele 2.6, najbežnejšie transakcie v maďarskom veľkoobchodnom energetickom odvetví sa uzatvárajú formou dvojstranných zmlúv o nákupe elektriny a maďarská energetická burza (ďalej len „HUPX“) zatiaľ nezabezpečila primeranú úroveň likvidity. V maďarskom oznámení sa nespomínajú predpokladané spôsoby predaja elektriny z jadrovej elektrárne Paks II, a preto Komisia prešetrila vplyv Paks II na súčasnú úroveň likvidity Maďarska v rámci veľkoobchodného energetického odvetvia.

(65) Vzhľadom na pochybnosti týkajúce sa trhovej likvidity vyjadrené v odôvodnení 58 Komisia chcela zaistiť, aby bola na trhu dostupná široká škála ponúk dodávok, a to najmä vzhľadom na dominantné postavenie spoločnosti MVM Partner na veľkoobchodnom trhu s elektrinou (27). Komisia sa obávala, že situácia by mohla mať významný vplyv na úrovne likvidity a že by sa mohli zvýšiť náklady konkurentov na nadväzujúcom trhu dodávok tým, že by sa obmedzil konkurenčný prístup k dôležitému vstupu (vylúčenie vstupu). To by sa mohlo stať, ak by sa elektrina vyrábaná v jadrovej elektrárni Paks II predávala primárne formou dlhodobých zmlúv len určitým dodávateľom, a teda trhová sila Paks II na trhu s výrobou by sa premietla do maloobchodného trhu.

(66) Komisia preto hľadala ďalšie informácie o stratégii obchodovania s vyrobeným objemom energie jadrovej elektrárne Paks II a osobitnú pozornosť pritom venovala tomu, či by sa pri ponúkaní jej elektriny na burze alebo inej transparentnej obchodnej platforme dodržal princíp nezávislého vzťahu.

3. STANOVISKO MAĎARSKEJ VLÁDY

3.1. STANOVISKO MAĎARSKA K EXISTENCII POMOCI

3.1.1. HOSPODÁRSKA VÝHODA

(67) V oznámení Maďarsko tvrdí, že investícia nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, keďže sa ňou podniku Paks II neposkytuje hospodárska výhoda. Toto tvrdenie Maďarsko podporuje tým, že investície do jadrovej elektrárne Paks II sú v súlade s testom zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve (pozri odôvodnenia 53 a 54).

(68) Maďarsko konkrétne tvrdí, že v teste zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve sa dosiahol uspokojivý výsledok dosiahnutý dvoma spôsobmi (28). Po prvé sa zistilo, že WACC projektu sú nižšie než jeho IRR. Po druhé sa tvrdí, že merné náklady na výrobu elektriny (ďalej len „LCOE“ – levelised costs of electricity) sú dostatočne nízke nato, aby bola jadrová výroba v porovnaní s inými technológiami výroby konkurencieschopná a ponúkala primeranú návratnosť pri existujúcich cenách elektrickej energie (29).

(69) Na podporu svojho stanoviska Maďarsko predložilo tieto štúdie a východiskovú dokumentáciu: a) dôvodová analýza zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve (ďalej len „štúdia o zásade súkromného investora v trhovom hospodárstve“, 18. februára 2015); b) hospodárska analýza projektu jadrovej elektrárne Paks II (ďalej len „hospodárska štúdia“, 8. októbra 2015) (30); c) listy adresované zástupcovi generálneho riaditeľa pre štátnu pomoc nadväzujúce na predbežnú analýzu Komisie (objasňujúce listy): — prvý list (ďalej len „prvý objasňujúci list“, 16. októbra 2015), — druhý list (ďalej len „druhý objasňujúci list“, 29. októbra 2015); d) listy nadväzujúce na rozhodnutie o začatí konania (odpoveď na rozhodnutie o začatí konania); — list adresovaný zástupcovi generálneho riaditeľa pre štátnu pomoc v nadväznosti na zverejnenie rozhodnutia o začatí konania Komisiou 3. decembra 2015 (ďalej len „list o akceptácii rozhodnutia o začatí konania“), — list Maďarska adresovaný Komisii 29. januára 2016 (ďalej len „list nadväzujúci na rozhodnutie o začatí konania“); e) odpoveď vlády Maďarska na pripomienky tretích strán k rozhodnutiu o začatí konania vo veci štátnej pomoci zo 7. apríla 2016 (ďalej len „odpoveď na pripomienky tretích strán“); f) odpoveď na žiadosť o informácie z 18. marca 2016 podaná 21. apríla 2016 (ďalej len „ďalšie objasnenia“).

(70) Maďarská vláda ďalej predložila finančný model, ktorý použila na výpočet hodnôt IRR daného projektu. Komisii boli predložené dve verzie modelu: a) pôvodná verzia zo 16. marca 2015 (ďalej len „predbežný finančný model“); b) konečná verzia zo 16. októbra 2015 (ďalej len „finančný model“).

(71) S výnimkou ďalších objasnení sa dokumenty uvedené v odôvodnení (69) zaoberajú témou výpočtu WACC a IRR, hoci s rôznou úrovňou podrobností. IRR projektu sa vypočítala pomocou finančného modelu (31). Prístup LCOE sa rozoberá v hospodárskej štúdii a v ďalších objasneniach (pozri odôvodnenie 69).

(72) Z hľadiska analýzy, ktorú vykonalo Maďarsko, dokumenty uvedené v odôvodneniach 69 písm. c) až 69 písm. f) zahŕňajú rôzne aktualizované údaje predložené v štúdii o zásade súkromného investora v trhovom hospodárstve a následne v hospodárskej štúdii. Niektoré aktualizácie pochádzajú konkrétne z obdobia po podpísaní zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe 9. decembra 2014, t. j. po dátume pôvodného investičného rozhodnutia.

(73) V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza podrobné vyhodnotenie stanoviska Maďarska k jednotlivým kľúčovým otázkam, ktoré je vyjadrené v jeho listoch do dňa uverejnenia rozhodnutia o začatí konania (32). V zvyšnej časti tohto oddielu sa uvádza prehľad stanoviska Maďarska ku kľúčovým otázkam vzneseným po uverejnení rozhodnutia o začatí konania. Samostatne bude predložené najmä uplatňovanie WACC a IRR, ako aj LCOE.

3.1.1.1. Stanovisko Maďarska k WACC

(74) V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Maďarsko opäť uviedlo svoj odhad rozpätia WACC 6,2 % až 7,7 % rovnako ako v predošlých listoch. Taktiež zopakovalo svoje predchádzajúce tvrdenia predložené v objasňujúcich listoch a konštatovalo, že Komisia v rozhodnutí o začatí konania tieto argumenty neposúdila.

3.1.1.2. Stanovisko Maďarska k IRR

(75) V tomto oddiele sa skúma stanovisko Maďarska k výpočtu IRR, pričom sa na výpočet budúcich voľných peňažných tokov v rámci projektu a určenie jeho IRR použil finančný model. Hlavné prvky finančného modelu sú: 1. rôznorodé dlhodobé prognózy cien elektrickej energie a 2. rôznorodé prevádzkové predpoklady jadrovej elektrárne.

A. Prognózy cien elektrickej energie

(76) Prognózy cien použité maďarskou vládou boli preskúmané v rámci rozhodnutia o začatí konania. V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Maďarsko kritizovalo Komisiu za to, že na výpočet IRR projektu použila len jednu krivku prognózy cien [vychádzajúcej zo správy Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) s názvom Svetový energetický výhľad na rok 2014 (ďalej len „IEA WEO 2014“)] (33). Poukázalo najmä na to, že na posúdenie IRR by sa mali použiť všetky prognózy cien predložené v rámci hospodárskej štúdie.

B. Prevádzkové predpoklady

(77) Prevádzkové predpoklady pre finančné model a výpočty IRR poskytol technický tím Paks II. Hoci pôvodne neboli uvedené žiadne podrobnosti odôvodňujúce tieto prevádzkové predpoklady, v odpovediach na žiadosti Komisie o informácie Maďarsko následne predložilo k týmto predpokladom východiskové informácie. Kľúčovým dokumentom sú v tejto súvislosti ďalšie objasnenia predložené v reakcii na žiadosť o informácie v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania a pripomienkach tretích strán.

C. IRR projektu

(78) V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Maďarsko zopakovalo výsledky svojich skorších výpočtov, z ktorých vyplývala IRR projektu v rozpätí od 8,6 % do 12,0 %.

(79) Maďarsko sa v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania kriticky vyjadrilo k posúdeniu vplyvu omeškania na IRR projektu (pokles o 0,9 % pri omeškaní 5 rokov), ktoré vykonala Komisia. Táto hodnota sa vypočítala na základe predpokladaných omeškaní počas obdobia prevádzky. Maďarsko však namietalo, že omeškanie v období výstavby by mohlo zvýšiť IRR projektu, ak by súčasne došlo k omeškaniu pri vzniku nákladov.

3.1.1.3. Stanovisko Maďarska k LCOE

(80) V tomto oddiele sa sumarizuje stanovisko Maďarska k LCOE jadrovej elektrárne Paks II (34).

A. Hospodárska štúdia

(81) V hospodárskej štúdii Maďarsko argumentovalo, že LCOE jadrovej elektrárne Paks II sú dostatočne nízke nato, aby mohla konkurovať iným výrobným technológiám. V štúdii sa konkrétne uvádzajú tri odhady LCOE pre jadrový projekt v Maďarsku. Prvý odhad 70 EUR/MWh vychádzal z diskontnej sadzby 7 % (horný limit odhadovaných WACC predložený v tej istej hospodárskej štúdii) a bol prevzatý zo spoločnej správy OECD/IEA/NEA za rok 2015 s názvom Predpokladané náklady na výrobu elektriny (ďalej len „štúdia OECD/IEA/NEA 2015“) (35). Druhý odhad LCOE vo výške 50 – 63 EUR/MWh vychádzal zo štúdie autorov Aszodi et al. (2014), v ktorej sa používa diskontná sadzba na základe úrokovej sadzby ruského úveru v rozpätí od 4 do 5 % (36). Tretí odhad LCOE vo výške 58 – 120 EUR/MWh (skutočné ceny v roku 2013) bol vypočítaný prostredníctvom referenčnej analýzy na základe údajov zverejnených rôznymi medzinárodnými agentúrami, z ktorej vyplýva možné rozpätie LCOE (37). V štúdii sa dospelo k záveru, že LCOE maďarskej jadrovej elektrárne sa nachádza v rozpätí od 50,5 do 57,4 EUR/MWh (skutočné ceny v roku 2013), v ktorej sa dve koncové hodnoty vypočítali s ohľadom na úrokovú sadzbu rovnajúcu sa dvom koncovým bodom rozpätia WACC (6,2 % a 7,0 %) uvedenú v tej istej hospodárskej štúdii (38). V porovnaní s budúcimi cenami elektrickej energie z rovnakej hospodárskej štúdie možno tvrdiť, že maďarský jadrový projekt bude ziskový, a Maďarsko na základe toho tvrdí, že súkromný investor by považoval za rozumné projekt realizovať.

B. Ďalšie objasnenia

(82) V odpovedi na otázky Komisie o tom, ako možno rozpätie LCOE 50,5 – 57,4 EUR/MWh v konečných záveroch hospodárskej štúdie zosúladiť s rozpätím 89 – 94 USD/MWh uvedeným v štúdii OECD/IEA/NEA, Maďarsko v ďalších objasneniach vysvetlilo, že rozdiel bol výsledkom veľmi odlišných predpokladov, ktoré sa použili v hospodárskej štúdii a štúdii OECD/IEA/NEA, napr. rozdielu v predpokladanom faktore kapacity (85 % oproti 92 %) pre jadrové elektrárne a v dátumoch uvedenia do prevádzky (2020 oproti 2025).

3.2. STANOVISKO MAĎARSKA K MOŽNEJ ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA S VNÚTORNÝM TRHOM

(83) Hoci v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Maďarsko zdôraznilo, že opatrenie neobsahuje štátnu pomoc, predložilo aj pripomienky k obavám Komisie, pokiaľ ide o možnú zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom, vyjadreným v rozhodnutí o začatí konania pre prípad, že by Komisia dospela k záveru, že štátna pomoc tu naozaj existuje.

3.2.1. STANOVISKO K CIEĽU SPOLOČNÉHO ZÁUJMU

(84) V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Maďarsko uviedlo niekoľko politických hľadísk, ktoré považovalo za dôležité pri vymedzovaní cieľa spoločného záujmu na základe týchto skutočností: a) energetická politika Maďarska; b) ciele zmluvy o Euratome (39); c) nedostatky v budúcom inštalovanom výkone; d) diverzifikácia zdrojov energie; e) dekarbonizácia; f) vytváranie pracovných miest; g) cenová dostupnosť.

(85) Maďarsko zdôraznilo, že na základe článku 194 ods. 2 ZFEÚ má každý členský štát zvrchované právo zvoliť si svoj energetický mix, pričom sa odvoláva na svoju národnú energetickú stratégiu do roku 2030 (pozri odôvodnenie 20), v ktorej sa ako strednodobá energetická stratégia krajiny uvádza smerovanie jadrové – uhoľné – obnoviteľné zdroje.

(86) Maďarsko sa ďalej odvoláva na článok 2 písm. c) zmluvy o Euratome, v ktorom sa uvádza, že spoločenstvo Euratom umožní investovanie do základných zariadení nevyhnutných na rozvoj jadrovej energie v spoločenstve Euratom a zabezpečí vytváranie týchto zariadení. Maďarsko zdôrazňuje, že ustanovenia zmluvy o Euratome, ktoré sú záväzné pre každý signatársky členský štát, treba chápať ako spoločný cieľ Únie.

(87) Maďarsko ďalej vysvetľuje, že prevádzkovateľ prenosovej sústavy do roku 2030 očakáva predpokladaný rast dopytu po elektrickej energii dosahujúci približne 4 %, najmä v dôsledku navrhovanej elektrifikácie dopravy, priemyslu a vykurovacích systémov v Maďarsku. V tej istej štúdii PPS sa konštatuje, že mnohé existujúce staršie uhoľné a plynové elektrárne v Maďarsku zastarávajú a do roku 2030 sa očakáva ich vyradenie z prevádzky. V štúdii sa ďalej zistilo, že v danom časovom rámci sa podľa očakávania uvedie do prevádzky len niekoľko nových inštalovaných výkonov. To povedie k predpokladanému 32 % poklesu existujúceho výkonu a Maďarsko tvrdí, že výstavba jadrovej elektrárne Paks II bude dobre cielenou odpoveďou na tento predpokladaný nedostatok v budúcej výrobnej kapacite.

(88) Maďarsko ďalej zdôrazňuje, že jeho závislosť od dovážaného plynu je vyššia než priemer EÚ-28. Viac ako 95 % plynu využívaného v Maďarsku sa dováža, najmä z Ruska. Maďarsko tvrdí, že bez jadrovej energie v energetickom mixe by sa jeho závislosť od ropy alebo plynu výrazne zvýšila. Nastalo by to najmä po vyradení existujúcich prevádzkovaných blokov jadrovej elektrárne Paks z prevádzky, keď by ďalšie doplnkové bloky na výrobu elektrickej energie museli používať tieto palivá na preklenutie budúceho nedostatku celkového národného inštalovaného výkonu, ako sa opisuje v odôvodnení 50. V dôsledku toho sa Maďarsko domnieva, že by opatrenie prispelo k rozmanitosti zdrojov paliva v energetickom mixe a bezpečnosti dodávok energie v krajine.

(89) Maďarsko tvrdí, že projekt bude prispievať k cieľom Únie do roku 2020 týkajúcim sa znižovania emisií skleníkových plynov, keďže jadrové štiepenie sa považuje za nízkouhlíkový zdroj energie. Maďarské orgány tvrdia, že topografická a geografická poloha krajiny neumožňuje nasadiť veterné elektrárne na mori ani vodné elektrárne. Zvyšné možnosti výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov pozostávajú z veterných elektrární na pevnine, solárnej energie a biomasy, ale nasadzovanie takýchto technológií by nepostačovalo na pokrytie predpokladaného nedostatku v budúcom inštalovanom výkone uvedenom v odôvodnení 50, ak by sa nepredpokladala ďalšia výroba z jadrových zdrojov. V súlade s tým Maďarsko tvrdí, že projektom sa plní cieľ dekarbonizácie.

(90) Maďarské orgány uvádzajú, že projekt (počas výstavby i po nej) povedie k významnej tvorbe pracovných miest. To je mimoriadne dôležité najmä vzhľadom na geografickú polohu jadrovej elektrárne Paks II, ktorá sa nachádza v regióne NUTS II, kde je HDP nižší ako 45 % priemeru EÚ na obyvateľa. Maďarsko sa teda domnieva, že vykonávaním projektu by sa sledoval cieľ rastu a významnej tvorby pracovných miest vo viacerých sektoroch.

(91) Maďarsko napokon tvrdí, že investície do novej kapacity výroby energie z jadrových zdrojov sa priamo prejavia v nižších cenách elektriny pre priemysel i spotrebiteľov, čo je v súlade s celoeurópskym cieľom cenovej dostupnosti služieb. Uvádza ďalej, že o zabezpečení cenovej dostupnosti svedčí aj fakt, že počas prevádzky sa jadrovej elektrárni Paks II nebude poskytovať žiadna podpora.

3.2.2. STANOVISKO K NEVYHNUTNOSTI OPATRENIA

(92) Vzhľadom na prehlbujúci sa nedostatok vo výrobe, ktorému krajina čelí, Maďarsko vysvetľuje, že je potrebná značná suma investícií do výrobnej kapacity, pričom množstvo takýchto požadovaných investícií je väčšie než projekty, ktoré sú v súčasnosti vo výstavbe alebo vo fáze vývoja.

(93) Maďarsko si preto najalo firmu Nera Economic Consulting, aby zanalyzovala vývoj na trhoch s elektrickou energiou v Maďarsku a susedných krajinách a vypracovala primerané vymedzenie trhu pre projekt Paks II, keď sa uvedie do prevádzky (ďalej len „štúdia NERA“). Z tejto štúdie vyplýva, že na základe trhových podmienok v Maďarsku by vybudovanie nových blokov 5 a 6 v jadrovej elektrárni Paks II bolo z pohľadu obchodu lepšou voľbou než investovanie do iných druhov výroby energie, napríklad v porovnaní s podobnou kapacitou zabezpečenou plynovými turbínami s otvoreným cyklom (ďalej len „OCGT“) a plynovými turbínami v režime kombinovanej výroby (ďalej len „CCGT“). Maďarsko tak dospelo k záveru, že tu nie je žiaden protichodný prvok, ktorý by bol v rozpore s politickými cieľmi.

3.2.3. STANOVISKO K PRIMERANOSTI OPATRENIA

(94) Maďarsko opakuje, že očakáva plné navrátenie investícií do jadrovej elektrárne Paks II v podobe zhodnotenia kapitálu, ako aj dividend.

(95) Vo svojom liste z 28. júla 2016 Maďarsko znovu tvrdilo, že projekt nebude zahŕňať štátnu pomoc a že je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, zároveň však poskytlo ďalšie informácie v reakcii na obavy uvedené v oddiele 3.3.6 rozhodnutia o začatí konania v súvislosti s primeranosťou, ak by Komisia dospela k záveru, že v oznámenom projekte sa poskytuje štátna pomoc.

(96) V uvedenom liste Maďarsko uvádza, že podnik Paks II využije všetky zisky plynúce z činnosti blokov 5 a 6 jadrovej elektrárne Paks II len na tieto účely: a) projekt Paks II, ktorý je vymedzený ako vývoj, financovanie, výstavba, uvedenie do prevádzky, prevádzka a údržba, renovácia, nakladanie s odpadom a vyradenie z prevádzky dvoch nových jadrových bokov 5 a 6 s reaktormi VVER v jadrovej elektrárni Paks v Maďarsku. Zisky sa nepoužijú na financovanie investícií do činností, ktoré nepatria do rozsahu projektu vymedzeného vyššie; b) vyplácanie zisku Maďarskej republike (napríklad formou dividend).

(97) Maďarsko ďalej potvrdilo, že podnik Paks II nebude (opätovne) investovať do rozširovania vlastnej kapacity alebo životnosti jadrovej elektrárne Paks II ani do inštalácie ďalších výrobných kapacít okrem kapacít reaktorov 5 a 6 v jadrovej elektrárne Paks II. Ak by k takýmto investíciám došlo, Maďarsko ich oznámi Komisii, aby získalo samostatné schválenie štátnej pomoci.

3.2.4. STANOVISKO K VPLYVU OPATRENIA NA VNÚTORNÝ TRH

(98) Maďarské orgány uviedli, že ak by sa vyskytol rušivý vplyv, bol by časovo obmedzený na obdobie, keď sa bude prekrývať vyraďovanie existujúcich reaktorov z prevádzky v jadrovej elektrárni Paks a uvádzanie dvoch nových reaktorov do prevádzky v jadrovej elektrárni Paks II. Maďarsko považuje za primerané predpokladať, že životnosť jadrovej elektrárne Paks prekročí 50 rokov, a teda toto obdobie prekrývania by bolo veľmi krátke.

(99) Maďarsko ďalej zastáva názor, že takéto obdobie prekrývania je potrebné a primerané, ak sa vezme do úvahy, že jadrová elektráreň Paks II musí byť v prevádzke v čase, keď sa jadrová elektráreň Paks bude blížiť ku koncu svojej predĺženej životnosti, a že pri vývoji a uvádzaní jadrovej elektrárne Paks II do prevádzky môže dôjsť k omeškaniam vzhľadom na technickú zložitosť, ktorá je typická pre uvádzanie novej jadrovej elektrárne do prevádzky, a vzhľadom na vonkajšie faktory, ktoré strany nedokážu ovládať (napr. zmena právnych predpisov, požiadaviek na bezpečnosť, regulačného prostredia). Maďarsko ďalej uviedlo, že niektoré bloky vybavené technológiou VVER generácie III a III+ čelili omeškaniam alebo sa tieto omeškania predpokladajú v porovnaní s plánovaným časom výstavby jadrovej elektrárne Paks II, ako sa uvádza v tabuľke 3. Tabuľka 3 Kumulované omeškanie pri výstavbe blokov s technológiou VVER generácie III a III+ Miesto (krajina) Omeškanie (roky) Stav Kudankulam – 1 (India) +5,8 dokončené Kudankulam – 2 (India) +7,0 vo výstavbe Novovoronež II. – 1 (Rusko) +1,5 dokončené Novovoronež II. – 2 (Rusko) +2,5 vo výstavbe Leningrad II. – 1 (Rusko) +2,0 vo výstavbe Leningrad II. – 2 (Rusko) +2,5 vo výstavbe Zdroj: Maďarské orgány.

(100) Maďarsko navyše zdôrazňuje, že jadrovú elektráreň Paks a dva nové reaktory jadrovej elektrárne Paks II vlastnia a prevádzkujú dva samostatné subjekty, pričom spoločnosť MVM Group nie je žiadnym spôsobom prepojená s projektom Paks II ani s podnikom Paks II. Taktiež uvádza, že ak by sa malo uvažovať o koncentrácii medzi podnikom Paks II a spoločnosťou MVM Group, takáto koncentrácia by podliehala pravidlám na kontrolu fúzií.

(101) Maďarsko tvrdí, že skutočnosť, že obe spoločnosti sú vlastníctve štátu, automaticky nespochybňuje ich obchodnú autonómnosť. Naopak, možno preukázať, že spoločnosti sú vzájomne nezávislé, ak má každá z nich nezávislé rozhodovacie právomoci.

(102) Maďarsko trvá na tom, že spoločnosť MVM Group a podnik Paks II sú nezávislé a neprepojené, pričom vychádza z týchto skutočností: a) riadia ich rozdielne ministerstvá (spoločnosť MVM Group riadi ministerstvo národného rozvoja prostredníctvom spoločnosti Hungarian National Asset Management Inc. a podnik Paks II riadi úrad predsedu vlády); b) správne rady týchto spoločností nemajú zdieľané ani spoločné riadenie; c) existujú ochranné opatrenia, ktorými sa zabezpečuje, že medzi spoločnosťami sa nevymieňajú citlivé obchodné a dôverné informácie; d) rozhodovacie právomoci spoločností sú samostatné a navzájom oddelené.

(103) Maďarsko sa kriticky vyjadruje k zisteniam Komisie v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o výpočet trhového podielu spoločnosti MVM Group na maďarskom trhu s dodávkami elektrickej energie. Maďarsko tvrdí, že trhový podiel nebol preskúmaný v porovnaní s inými výrobcami pôsobiacimi na maďarskom trhu a že trhový podiel spoločnosti MVM Group bol vypočítaný len vzhľadom na elektrickú energiu vyrobenú na domácom trhu bez zohľadnenia dovozu.

(104) Na základe štúdie NERA Maďarsko vyhlasuje, že prípadné možné narušenia hospodárskej súťaže je nutné chápať v kontexte trhu, ktorý je širší než samotná Maďarská republika. V štúdii NERA sa pri posudzovaní trhu zohľadňujú tieto vstupné údaje: a) existujúce výrobné kapacity a technické spôsobilosti (napr. efektívnosť, počiatočné náklady); b) záväzok rozšírenia výrobnej kapacity (napr. elektráreň vo výstavbe a nové obnoviteľné zdroje energie); c) záväzok ukončenia činnosti existujúcich blokov (napr. v dôsledku smernice o veľkých spaľovacích zariadeniach); d) kapacity prepojovacieho vedenia; e) palivo generátora, CO2 a variabilné prevádzkové náklady a náklady na údržbu; f) pevné prevádzkové náklady a náklady na údržbu, ktorým by sa zabránilo pri zastavení činnosti bloku; g) náklady na nový vstup.

(105) Argument, že posudzovaným trhom nemá byť len Maďarsko, ale aj širší trh, vychádza z toho, že dovoz elektrickej energie zo susedných krajín v roku 2014 tvoril 31,4 % maďarskej spotreby elektrickej energie. Maďarsko ďalej tvrdí, že táto vysoká miera energetického prepojenia so susednými krajinami sa ešte viac zvýši v dôsledku nových prepojovacích vedení, ktoré sa začnú prevádzkovať v rokoch 2016 až 2021 medzi Slovenskom (2 × 400 kV a 1 × 400 kV) a Slovinskom (1 × 400 kV). Vo svojom liste zo 16. januára 2017 Maďarsko uviedlo ďalšie podrobnosti o nadchádzajúcich projektoch cezhraničných prenosových vedení, podľa ktorých sa do roku 2029 postaví v spolupráci so Slovenskom ďalšie prepojovacie vedenie s kapacitou 2 × 400 kV a do roku 2030 v spolupráci s Rumunskom prepojovacie vedenie s kapacitou 1 × 400 kV. Očakávané celkové kapacity energetického prepojenia na dovoz a vývoz sú uvedené v tabuľkách 4 a 5. Tabuľka 4 Prognózy inštalovaných výkonov energetického prepojenia na dovoz v Maďarsku podľa ENTSO pre elektrinu Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Tabuľka 5 Prognózy inštalovaných výkonov energetického prepojenia na vývoz v Maďarsku podľa ENTSO pre elektrinu Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) V štúdii sa ďalej uvádza úspešné prepojenie trhu s dodávkami energie so Slovenskom, s Českou republikou a Rumunskom a odkazuje sa v nej na návrhy ENTSO pre elektrinu zverejnené v októbri 2015, v ktorých je Maďarsko vymedzené ako súčasť jedného regiónu strednej a východnej Európy s koordinovanými kapacitami s niekoľkými krajinami vrátane Rakúska, Nemecka a Poľska, s ktorými zatiaľ nemá dohody o prepojení (40). Maďarsko tvrdí, že v porovnaní s inými členskými štátmi má Maďarsko v rámci Európskej únie už teraz vysoko integrovaný trh s elektrickou energiou, pričom kapacita energetického prepojenia predstavuje približne 75 % celkového inštalovaného výkonu výroby na domácom trhu. To je približne 8-krát viac ako cieľ EÚ pre členské štáty do roku 2020 a 5-krát viac ako cieľ EÚ pre členské štáty do roku 2030. Zastáva teda názor, že toto je dostatočný dôvod na zohľadnenie možných narušení hospodárskej súťaže v širších súvislostiach.

(107) Pokiaľ ide o nasadzovanie nových technológií z hľadiska skutočného scenára aj pri neexistencii jadrovej elektrárne Paks II, v štúdii NERA sa ako vstupujúce technológie predpokladajú CCGT alebo OCGT, pričom sa predpokladá, že vstup a výstup iných technológií, ako napríklad technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje, uhlie a jadrovú energiu, je z hospodárskeho hľadiska nepravdepodobný pre tieto dôvody: a) súčasné a minulé rozhodnutia o vstupe elektrárne využívajúcej obnoviteľné zdroje energie v rozhodujúcej miere závisia od programov subvencií vlády a len menej od trhových cien. V súlade s tým nemožno prostredníctvom modelov simulujúcich trhové prostredie určiť, či by elektráreň využívajúca obnoviteľné zdroje energie v praxi vstúpila na trh alebo z neho odišla; b) vzhľadom na problematiku zmeny klímy je inštalácia intenzívnych novopostavených uhoľných elektrární (spaľujúcich čierne a hnedé uhlie) v EÚ teraz veľmi sporná, pričom mnoho projektov bolo napadnutých agentúrou alebo prostredníctvom súdnych konaní. Je preto nejasné, do akej miery sú projekty nových výstavieb v EÚ ešte realizovateľné. c) Výstavba novej jadrovej elektrárne v EÚ závisí aj od energetickej stratégie, ktorá zahŕňa jadrovú energiu, a vyžaduje si významné vládne a regulačné prostredie pri plánovaní a v procese schvaľovania. Plánovanie a vývoj sú pri jadrovej elektrárni podstatne rozsiahlejšou činnosťou ako pri CCGT a OCGT spaľujúcich plyn a výsledky oveľa viac závisia od národných politík a regulačných právomocí. Preto možno predpokladať, že sa nepostavia žiadne nové jadrové elektrárne s výnimkou jadrových elektrární v krajinách, ktoré už majú energetické politiky otvorené voči používaniu jadrovej energie, a len v prípade aktívnych projektov, ktoré sú už vo výstavbe a/alebo ku ktorým sú už podpísané zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe.

(108) Zo štúdie NERA vyplýva, že pri skutočnom scenári (výstavba jadrovej elektrárne Paks II) možno vyvodiť tieto závery: a) do roku 2040 sa očakáva výrazný nárast dopytu po elektrickej energii v Maďarsku; b) dodávky v Maďarsku sú v súčasnosti nedostatočné a je potrebné dovážať značné množstvá elektrickej energie. Tento nedostatok sa v rokoch 2015 až 2025 ešte prehĺbi; c) hoci jadrová elektráreň Paks II začne prevádzku v roku 2025, Maďarsko zostane čistým dovozcom aj počas celého obdobia prekrývania prevádzky s blokmi jadrovej elektrárne Paks, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke, a potom začne znovu čoraz viac závisieť od dovozu; d) na základe prognóz ENTSO pre elektrinu sa bude využívanie obnoviteľných zdrojov v Maďarsku počas úvodných rokov skutočného scenára rozširovať, pričom sa do roku 2020 dosiahne cieľ využívania obnoviteľných zdrojov v miere 10,9 % spotrebovanej elektrickej energie, ktorý Maďarsko prijalo vo svojom národnom pláne energie z obnoviteľných zdrojov. Obrázok 7 Predpokladaný objem výroby podľa technológie a národný dopyt do roku 2040 (skutočný scenár) Zdroj: Štúdia NERA.

(109) Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 93, v štúdii NERA sa opakovane uvádza, že ak by sa jadrová elektráreň Paks II nepostavila, podobná kapacita by sa zabezpečila prostredníctvom OCGT a CCGT, ktoré sú v maďarských trhových podmienkach z obchodného hľadiska v porovnaní s inými druhmi investícií do výroby energie výhodnejšie. Zo štúdie NERA vyplýva, že pri kontrafaktuálnom scenári využitia plynu by Maďarsko napriek nahradeniu väčšiny kapacity elektrárne Paks II v krajine novou plynovou kapacitou aj naďalej bolo počas celého modelovaného obdobia výrazne závislé od dovozu elektrickej energie (pozri obrázok 8). Obrázok 8 Predpokladaný objem výroby podľa technológie a národný dopyt do roku 2040 (kontrafaktuálny scenár) Zdroj: Štúdia NERA.

(110) Maďarsko navyše trvá na tom, že vzhľadom na silné zbližovanie medzi trhovými cenami v susedných krajinách a v Maďarsku konkurenti pravdepodobne dokážu zaistiť svoje riziká prostredníctvom obchodovania s elektrickou energiou na susedných trhoch bez toho, aby museli priamo obchodovať s maďarskou elektrickou energiou. Maďarsko na základe modelovania v štúdii NERA tvrdí, že cena elektrickej energie základného odberu na regionálnom trhu by zostala rovnaká aj v prípade kontrafaktuálneho scenára (pozri obrázok 9). Obrázok 9 Rozdiel medzi maďarskými cenami základného odberu v prípade skutočného a kontrafaktuálneho scenára Zdroj: Štúdia NERA.

(111) Maďarsko zdôrazňuje, že možný vplyv jadrovej elektrárne Paks II posudzovalo v širších trhových súvislostiach. Na základe štúdie NERA tvrdí, že keďže je Slovensko najmenším zo susedných trhov, s ktorým je Maďarsko v súčasnosti prepojené, možný vplyv jadrovej elektrárne Paks II by bol najciteľnejší v tejto krajine. Tvrdí, že trhová prítomnosť podniku Paks II na tomto prepojenom trhu by do roku 2040 zostala približne na úrovni 20 %.

(112) V štúdii NERA sa zvažuje aj možný širší prepojený trh (Maďarsko + Slovensko + Rumunsko), keďže ide o bezprostredne susediace trhy, s ktorými je Maďarsko v súčasnosti prepojené. Na základe toho Maďarsko tvrdí, že dokonca aj spojené trhové podiely spoločnosti MVM Group a podniku Paks II (v rozsahu 10 až 20 %) na prepojenom trhu Maďarska + Slovenska + Rumunska by boli hlboko pod hranicou označujúcou možnosť dominantného postavenia (pozri obrázok 10). Obrázok 10 Spojené trhové podiely spoločnosti MVM Group a podniku Paks II podľa výroby (MWh) na trhoch Maďarska + Slovenska + Rumunska Zdroj: Štúdia NERA.

(113) Maďarsko ďalej poukazuje na to, že v lete aj v zime by technológiou určujúcou ceny boli uhoľné elektrárne (spaľujúce hnedé a čierne uhlie) s vyššími hraničnými nákladmi než Paks II, čo znamená, že podnik Paks II by mal zostať v pozícii subjektu prijímajúceho ceny (nie stanovujúceho ceny) dokonca aj v období prekrývajúcej sa prevádzky jadrových elektrární Paks a Paks II, keď pravdepodobnosť toho, že by jadrová energia bola technológiou určujúcou cenu, zostane výrazne pod 5 % všetkých hodín (pozri obrázok 11). Obrázok 11 Palivo určujúce cenu na maďarskom trhu s energiou Zdroj: Štúdia NERA.

(114) Maďarsko ďalej v rozpore so zisteniami Komisie podľa odôvodnenia 144 rozhodnutia o začatí konania uvádza, že jadrová elektráreň Paks II nespôsobí žiadne riziko likvidity na veľkoobchodnom trhu prostredníctvom obmedzenia počtu ponúk na dodávky. Trvá na tom, že nová elektráreň ako samostatná výrobná jednotka posilní likviditu a rozmanitosť výrobných dodávok. Maďarsko ďalej poznamenáva, že jadrová elektráreň Paks II v súčasnosti nemá základňu zákazníkov, aby mohla energiu predávať priamo bez obchodovania na trhu.

(115) Maďarsko vychádza z mnohých argumentov, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo vo veci Hinkley Point C (41) o možnom narušení hospodárskej súťaže, a uvádza, že by sa vzťahovali aj na jadrovú elektráreň Paks II. Ide o tieto argumenty: a) v dôsledku opatrenia by bol príjemca naďalej vystavený trhovým silám, pričom by získal stimuly na konkurovanie na veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou. Maďarsko trvá na tomto argumente a dodáva, že by podniku Paks II neposkytovalo žiadnu prevádzkovú podporu vo forme (finančnej) rozdielovej zmluvy; b) opatrenie by nemalo závažný vplyv na toky prepojovacích vedení a na stimuly pre investície do prepojovacích vedení so susednými krajinami. Maďarsko opakuje, že maďarský trh s elektrickou energiou už je dobre prepojeným trhom a vo fáze vývoja sú štyri projekty energetického prepojenia; c) Opatrenie by nemalo vplyv na cenové rozdiely medzi Maďarskom a susednými trhmi, ktoré sú momentálne prepojené prostredníctvom prepojovacích vedení.

(116) Maďarsko vo svojom liste z 28. júla 2016 navyše poskytlo ďalšie informácie v reakcii na obavy uvedené Komisiou v oddiele 3.3.7 rozhodnutia o začatí konania, pokiaľ ide o celkové vyváženie prípadného rušivého vplyvu opatrenia na vnútorný trh, ak by Komisia zistila, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

(117) Vo svojom liste Maďarsko uvádza, že podnik Paks II, jeho nástupcovia a prepojené podniky budú právne a štrukturálne úplne oddelené, budú podliehať nezávislým rozhodovacím právomociam v zmysle článkov 52 a 53 oznámenia o právomoci pri fúziách (42) a budú sa viesť, riadiť a prevádzkovať nezávisle od spoločnosti MVM Group a všetkých jej prevádzok, nástupcov a prepojených podnikov, ako aj od ďalších štátom kontrolovaných spoločností pôsobiacich v oblasti výroby, veľkoobchodného alebo maloobchodného predaja elektriny, a bez akéhokoľvek prepojenia na ne.

(118) Pokiaľ ide o predaj elektrickej energie z jadrovej elektrárne Paks II, Maďarsko navyše v tom istom liste preukázalo, že pokiaľ ide o stratégiu obchodovania s objemom energie vyrobeným v jadrovej elektrárni Paks II, bude to nezávislá obchodná stratégia zameraná na optimalizáciu zisku, ktorá sa vykonáva prostredníctvom obchodných zmlúv uzatváraných na základe ponúk zúčtovaných na transparentnej obchodnej platforme alebo na burze Maďarsko ďalej tvrdí, že stratégia obchodovania s objemom energie vyrobeným v jadrovej elektrárni Paks II (bez vlastnej spotreby elektrárne Paks II) bude vypracovaná takto: a) úroveň 1: podnik Paks II bude predávať aspoň 30 % svojho celkového objemu vyrobenej elektriny na dennom, vnútrodennom a futuritnom trhu maďarskej energetickej burzy (HUPX). Iné podobné burzy s elektrickou energiou je možné využiť na základe dohody alebo súhlasu útvarov Komisie, ktorý sa udelí alebo zamietne do dvoch týždňov od žiadosti maďarských orgánov; b) úroveň 2: zvyšok celkového objemu elektriny vyrobenej v jadrovej elektrárni Paks II bude podnik Paks II predávať pri dodržaní objektívnych, transparentných a nediskriminačných podmienok prostredníctvom aukcií. Podmienky takýchto aukcií určí maďarský energetický regulačný orgán a budú podobné podmienkam aukcií určeným pre spoločnosť MVM Partner (rozhodnutie 741/2011 maďarského regulačného orgánu). Maďarsko potvrdilo, že maďarský energetický regulačný orgán dohliada aj na vykonávanie takýchto aukcií. Maďarsko ďalej potvrdilo, že aukčné platformy pre úroveň 2 bude prevádzkovať podnik Paks II, a zabezpečí sa, aby ponuky boli rovnako dostupné pre všetkých licencovaných alebo registrovaných obchodníkov pri rovnakých trhových podmienkach. Maďarsko sa zaviazalo, že zúčtovací systém na zúčtovanie ponúk bude overiteľný a transparentný a na konečné použitie nakúpenej elektriny sa nebudú stanovovať žiadne obmedzenia.

3.3. ĎALŠIE PRIPOMIENKY MAĎARSKA V ODPOVEDI NA ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

(119) Maďarsko uvádza, že v rozsahu, v akom projekt patrí do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o Euratome (napr. článok 41 a príloha II, články 52 až 66 a článok 103), sa maďarská vláda domnieva, že ZFEÚ, a najmä pravidlá štátnej pomoci v článkoch 107 a 108 ZFEÚ, sa naň nevzťahujú. Tvrdí, že Zmluva o Euratome je lex specialis voči ZFEÚ. Platí teda, že ak by bolo vykonávanie právomocí podľa Zmluvy o Euratome ohrozované vykonávaním právomocí podľa ZFEÚ, prednosť majú ustanovenia Zmluvy o Euratome. Pri tomto tvrdení sa Maďarsko opiera o rozhodnutie Komisie vo veci Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Maďarsko konštatuje, že hoci sa v Zmluve o Euratome nestanovuje osobitná skupina pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci, z jej článku 6 písm. d) a článku 70 je zrejmé, že neplatí žiaden všeobecný zákaz štátnej pomoci a v osobitných prípadoch sa podporujú subvencie členských štátov.

(121) Maďarsko zdôrazňuje, že financovanie projektu v jadrovom priemysle by malo patriť pod oznamovaciu povinnosť v zmysle článku 43 Zmluvy o Euratome. Ďalej tvrdí, že podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1209/2000 (44) by mal v prípade nového projektu daný členský štát poskytnúť údaje o spôsoboch financovania. Maďarsko tvrdí, že poskytlo všetky potrebné informácie podľa článkov 41 a 43 Zmluvy o Euratome, a keďže Zásobovacia agentúra Euratomu v apríli 2015 schválila dohodu o dodávkach paliva (45), Maďarsko je presvedčené, že Komisia by teraz nemala vyhlásiť, že financovanie projektu by mohlo byť nezákonné.

(122) Maďarsko prirovnáva Zmluvu o Euratome k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, pričom vychádza z toho, že obe tieto zmluvy majú odvetvový charakter. Tvrdí, že Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele obsahuje rozsiahlejšie zákazy štátnej pomoci, ktoré sa v praxi zosúladili s článkom 107 ZFEÚ prostredníctvom článku 67 a článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele. Maďarsko uvádza, že uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci stanovených v ZFEÚ by Komisia nesprávne vykladala regulačný cieľ tvorcov Zmluvy o Euratome, ktorá neobsahuje žiadne konkrétne ustanovenia o štátnej pomoci.

(123) Maďarsko ďalej poznamenáva, že žiadne kapitálové investície do výstavby jadrovej elektrárne v Únii neboli nikdy predmetom prešetrovania Komisie v súvislosti so štátnou pomocou (týka sa to aj jadrovej elektrárne vo Flamanville alebo Hanhikivi). Maďarsko zastáva názor, že investície do elektrárne Hinkley Point C boli predmetom kontroly v súvislosti so štátnou pomocou len preto, že na rozdiel od iných investícií v Európe mali osobitné finančné charakteristiky [ako napríklad štátna úverová záruka a finančná (rozdielová) zmluva].

4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1. PRIPOMIENKY K EXISTENCII POMOCI

(124) Pripomienky, ktoré dostala Komisia od nasledujúcich tretích strán, obsahovali kvantitatívne informácie a analýzu v súvislosti s existenciou opatrení: — list od maďarského poslanca Európskeho parlamentu Benedeka Jávora (ďalej len „Jávorov list“), — list od organizácie Green Peace (ďalej len „list od GP“) vrátane štúdie vypracovanej jej ekonomickými poradcami, spoločnosťou Candole Partners (ďalej len „štúdia Candole“) (46), — list od organizácie EnergiaKlub (ďalej len „list od EnergiaKlub“) vrátane štúdie vypracovanej Balázsom Felsmannom (ďalej len „Felsmannova štúdia“) (47).

Jávorov list

(125) Jávorov list sa sústreďuje na náklady vlastníka, čo sú náklady, ktoré nie sú zahrnuté v zmluve o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe (pozri oddiel 2.5.2 tohto rozhodnutia), a tvrdí, že tieto náklady sú možno výrazne podhodnotené. V liste uvádza konkrétne toto: a) Keďže bola zmluva o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe uzatvorená na základe „návrhu Leningradskaja“ (48), je primerané na domnievať, že budú potrebné ďalšie investície do bezpečnostného systému, ktoré by mohli dosiahnuť minimálne 1 miliardu EUR. b) Systém priameho chladenia sladkou vodou nestačí na ochladenie vody v prípade súbežnej prevádzky jadrových elektrární Paks a Paks II počas horúcich letných dní. Predstavovalo by to nadmernú záťaž pre životné prostredie a vyžadovalo by si to investície do efektívnejšieho systému chladenia prostredníctvom chladiacej veže, ktorý je približne o 40 % drahší ako systém priameho chladenia. c) Suma, ktorá sa má vložiť do Ústredného jadrového fondu, pravdepodobne nepostačí na skladovanie jadrového odpadu a vyradenie z prevádzky. Prechodné skladovanie by konkrétne stálo minimálne 150 miliónov EUR, konečné uloženie jadrového odpadu 1,54 miliardy EUR a vyradenie z prevádzky 1,734 miliardy EUR. d) Inovácia siete potrebná na začlenenie nových blokov jadrovej elektrárne vrátane investícií do 400 kV káblového systému a dodatočných káblov 120 kV vysokého napätia by mohla stáť až 1,6 miliardy EUR. e) Investície potrebné na dodržanie aktuálne platných sieťových nariadení, a to v podobe prečerpávacej vodnej elektrárne aj ďalších výrobných jednotiek poskytujúcich bezpečnostné rezervy, ktoré majú byť podľa zákona rovnaké ako najväčšia jednotka na výrobu elektriny v krajine, by stáli 1,2 miliardy EUR. f) Straty zo zníženia prevádzky jednej z dvoch susedných jadrových elektrární z dôvodu zabezpečenia rovnováhy systému by mohli predstavovať celkovú finančnú stratu vo výške približne 1,2 miliardy EUR. g) Rôzne dane a poplatky nezahrnuté v zmluve o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe by sa mohli napočítať až na sumu ďalších 1,8 miliardy EUR.

(126) V liste sa tvrdí, že nákladové položky uvedené v odôvodnení (125) by sa mali pripočítať k nákladom projektu, čím by sa výrazne znížila IRR projektu. Taktiež sa v ňom poukazuje na to, že omeškania a kratšia životnosť elektrárne by ďalej znížili IRR projektu.

Štúdia Candole

(127) V štúdii Candole sa používajú predpoklady a informácie obsiahnuté v hospodárskej štúdii a zameriava sa na životnosť projektu Paks II. Argumentuje sa tu najmä tým, že prognózy cien používané v hospodárskej štúdii môžu byť príliš optimistické a že realistickejšie prognózy cien by mali za následok stratovosť projektu, a to dokonca aj vtedy, ak by sa prijali prevádzkové predpoklady hospodárskej štúdie.

(128) Na ilustráciu tejto myšlienky bola v rámci štúdie Candole vypracovaná vlastná dlhodobá prognóza cien elektrickej energie. Predpovedajú sa v nej konkrétne budúce dlhodobé ceny elektrickej energie pri využití prognóz cien uhlia, ropy a plynu zo správy Medzinárodnej agentúry pre energiu z roku 2015 s názvom Svetový energetický výhľad (ďalej len „IEA WEO 2015“), pričom sa vypočítavajú hraničné náklady na výrobu pre rôzne druhy generátorov (49). Okrem toho táto štúdia obsahuje samostatné prognózy pre rôzne budúce scenáre zvažované v správe IEA WEO 2015, t. j. i) „scenár nových politík“ zodpovedajúci politikám a vykonávacím opatreniam ovplyvňujúcim trhy s energiou, ktoré boli prijaté niekoľko mesiacov pred zverejnením správy IEA WEO 2015, spolu s príslušnými vyhlásenými politickými zámermi; ii) „scenár aktuálnych politík“ zodpovedajúci politikám schváleným niekoľko mesiacov pred zverejnením štúdie Candole a iii) „scenár s nízkymi cenami ropy“, v ktorom sa preskúmavajú následky trvalých nižších cien (v dôsledku nižších cien ropy) na energetický systém (50). V nasledujúcom grafe sú zobrazené odvodené dlhodobé prognózy cien elektriny pre jednotlivé tri scenáre. Obrázok 12 Krivky dlhodobých prognóz cien elektriny (EUR/MWh) Zdroj: Candole Partners.

(129) Z obrázka vyplýva, že v aktuálnom politickom scenári sa počíta s mierne vyššími budúcimi cenami elektriny, zatiaľ čo v scenári s nízkymi cenami ropy sa predpokladajú podstatne nižšie budúce ceny elektriny ako v ústrednom novom politickom scenári, teda v tom, ktorý sa používal v listoch Maďarska.

(130) Okrem prognóz na obrázku 12 sa v štúdii Candole porovnáva aj dlhodobá prognóza cien elektriny podľa scenára s nízkymi cenami ropy podľa správy IEA WEO 2015 s obchodovanými futuritami (k februáru 2016) na nemeckej a maďarskej burze s elektrickou energiou. Tieto krivky sú uvedené na obrázku 13. Obrázok 13 Krivky dlhodobých prognóz cien elektriny (EUR/MWh) Zdroj: Candole Partners.

(131) Z grafu vyplýva, že do roku 2022, dokedy možno obchodovať s nemecko-rakúskymi futuritami, sú ceny v nemeckých futuritách pod úrovňou prognózy cien v scenári s nízkymi cenami ropy podľa správy IEA WEO 2015. To isté platí pre futurity z maďarskej burzy, s ktorými možno obchodovať do roku 2019 (51).

(132) Na základe týchto faktov sa v štúdii Candole konštatuje, že pri dlhodobých prognózach cien elektrickej energie podľa hospodárskej štúdie by bol projekt Paks II stratový, a to aj vtedy, ak by sa prijali prevádzkové predpoklady hospodárskej štúdie (52).

List od EnergiaKlub

(133) V liste od EnergiaKlub sa identifikujú možné nedostatky rozhodnutia Komisie o začatí konania, ako aj problematické body hospodárskej štúdie Maďarska. Taktiež sa tu poukazuje na niektoré riziká, ktorým by projekt čelil. Obsahuje aj Felsmannovu štúdiu ako kvantitatívnu analýzu životnosti jadrovej elektrárne Paks II. V štúdii sa vypočítava čistá súčasná hodnota projektu Paks II s využitím prevádzkových nákladov súčasnej jadrovej elektrárne Paks, pričom záver je, že vo väčšine zvažovaných scenárov by bol projekt stratový.

(134) V súvislosti s rozhodnutím o začatí konania sa v liste od EnergiaKlub uvádza, že niektoré nákladové položky sa v posúdení predloženom v rozhodnutí o začatí konania vynechali alebo sa nezohľadnili v plnej miere. Uvádza sa tu napríklad, že nie je jasné, v akej miere suma v zmluve o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe zahŕňala možné dodatočné náklady na jadrovú bezpečnosť, náklady na vybudovanie siete potrebnej na zapojenie dvoch nových reaktorov jadrovej elektrárne Paks II do systému alebo vybudovanie primeraného systému chladenia. V liste sa ďalej spochybňuje presné zohľadnenie nákladov na predbežné štúdie, povolenia a oznámenia.

(135) V liste sa okrem toho tvrdí, že údaje o nákladoch vo výške 2,1 – 2,7 EUR/MWh súvisiacich s odpadom a vyraďovaním z prevádzky môžu byť podhodnotené, pretože v prípade súčasnej jadrovej elektrárne Paks majú tieto náklady výšku 4,5 EUR/MWh. Navyše sa tu zdôrazňuje aj negatívny vplyv projektu na štátny rozpočet v budúcnosti, ktorý bude podľa uvedeného podania v rozpore so štatistickým účtovným systémom a s pravidlom Únie o zvyšovaní dlhu (53). Napokon sa v liste zdôrazňuje riziko korupcie, ktoré vyplýva najmä z veľkosti projektu a informačnej výhody dodávateľa a vlastníka (54).

(136) Pokiaľ ide o hospodársku štúdiu vypracovanú Maďarskom, v liste sa spochybňuje vysoký faktor zaťaženia (92 %), ktorý sa použil vo výpočtoch, a to najmä počas súčasnej prevádzky jadrových elektrární Paks a Paks II, počas období nízkeho dopytu, ako aj platnosť prognóz cien použitých v štúdii.

(137) V súvislosti s rôznymi druhmi rizika v projekte sa v liste od EnegiaKlub zdôrazňuje možný vplyv oneskorení v projekte a prekročení stanovených nákladov, ako aj potreba ďalšej podpory štátu počas životnosti projektu.

(138) Otázky spochybňujúce životaschopnosť projektu Paks II sú v liste od EnergiaKlub podložené odkazom na Felsmannovu štúdiu. V tejto štúdii je vypočítaná čistá súčasná hodnota projektu Paks II na základe prevádzkových nákladov súčasnej jadrovej elektrárne Paks (so zahrnutím rozsiahlej opravy elektrárne v polovici životnosti) a s použitím viacerých alternatívnych údajov (t. j. 75 %, 85 % a 92 %) o miere využitia so zohľadnením určitých prognóz cien elektriny vychádzajúcich z verejne dostupných medzinárodných zdrojov (napr. úrad USA pre energetické informácie a národná sústava Spojeného kráľovstva). V štúdii sa dospelo k záveru, že vo väčšine preskúmaných scenárov bude projekt stratový, čo naznačuje existenciu štátnej pomoci.

Rakúska vláda

(139) Rakúsko tvrdí, že vzhľadom na všetky súvisiace náklady, ktoré je potrebné zohľadniť v zmysle zásady „znečisťovateľ platí“, nie je výstavba a prevádzka jadrových elektrární zisková. Rakúsko sa domnieva, že investícia Maďarska do jadrovej elektrárne Paks II nie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa tvrdenia Rakúska nič nenasvedčuje tomu, že hospodárske štúdie, ktoré Maďarsko predložilo Komisii, boli vypracované s náležitou starostlivosťou, ani tomu, že náklady zohľadnené vo výpočtoch zahŕňajú všetky možné náklady v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“.

(140) Rakúsko ďalej tvrdí, že sú splnené aj zvyšné podmienky existencie štátnej pomoci.

Ďalšie predložené argumenty týkajúce sa existencie pomoci

(141) Podnik Paks II tvrdil, že v rozhodnutí o začatí konania sa postupovalo nesprávne, keď sa použila jedna krivka prognózy cien, najmä pri zohľadnení dlhého časového obdobia projektu. V niektorých ďalších pripomienkach ďalej poznamenáva, že Komisia postupuje nesprávne, keď na zdôvodnenie prevádzkových nákladov a nákladov na údržbu nových blokov 5 a 6 generácie III+ používa prevádzkové náklady a náklady na údržbu súčasnej jadrovej elektrárne Paks. Podnik Paks II navyše zdôrazňuje, že pôvodné investičné rozhodnutie sa uskutočnilo v čase podpisu zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe, ale že tento záväzok sa prijal len vzhľadom na výdavky vo fáze vývoja, pretože konečný záväzok podniku Paks II vzhľadom na výdavky v období výstavby sa prijme v stanovenom čase v budúcnosti. Podnik Paks II uvádza, že v prípade rozličných hospodárskych výsledkov projektu z dôvodu zmien na vonkajších trhoch sa podnik až do uvedeného momentu v budúcnosti môže rozhodnúť v projekte nepokračovať, aj keď táto možnosť je pomerne nepravdepodobná. Podnik Paks II ďalej odkazuje na správu, ktorú pre maďarskú vládu vypracovala spoločnosť Rothschild & Co (ďalej len „štúdia Rothschild“) (55), z ktorej vyplýva záver, že rozpätie IRR by mohlo dosiahnuť 12 %, čo je výrazne vyššia hodnota než rozpätie 6,7 – 9 % uvádzané Komisiou v rozhodnutí o začatí konania. Podnik Paks II napokon poznamenáva, že rozpätia WACC a IRR, ktoré vypočítala Komisia, sa prekrývajú, a preto možno očakávať, že projekt prinesie primerané zisky.

(142) Skupina Enersense tvrdí, že vzorec na výpočet WACC, ktorý použila Komisia, nie je presný, pretože Komisia pri jeho určení zohľadnila príliš konzervatívne faktory. Skupina sa domnieva, že primerané náklady na dlh, ktoré by sa mali použiť v rámci prvku WACC pri posúdení zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, predstavujú 4,5 % pred zdanením alebo 3,6 % po zdanení s menšími plánovanými úpravami po určitom čase. Ako tvrdí, keďže ruský dodávateľ poskytuje približne 80 % financovania zmluvnej ceny, návratnosť investícií by mala vychádzať z finančnej páky vo výške 80 % s cieľom zohľadniť zdroj finančných prostriedkov investície podobne ako v prípade iných jadrových elektrární. Skupina Enersense tvrdí, že ak sa predpokladajú náklady na vlastný kapitál vo výške 11 % a náklady na dlh vo výške 3,6 % po zdanení a uplatní sa zníženie o 80 % na základe finančnej páky, výška WACC by mala byť 5,1 %. Okrem toho tvrdí, že v prípade uplatnenia zníženia na základe 65 % finančnej páky by sa uvedená hodnota zvýšila na 6,2 %. Na záver poznamenáva, že návratnosť investícií by sa výrazne zlepšila výberom nákladov na dlh a faktoru finančnej páky na základe trhu.

(143) Zainteresované strany predložili ďalšie tvrdenia, podľa ktorých sa WACC významne znížia po pripojení elektrárne do siete, zatiaľ čo hodnota podniku sa zvýši. Elektráreň alebo jej časti by sa preto mohli predať za cenu porovnateľnú s inými jadrovými elektrárňami, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke. Podľa predložených tvrdení výpočty Komisie v rozhodnutí o začatí konania túto investičnú flexibilitu neodrážajú.

(144) Komisia ďalej dostala pripomienky týkajúce sa dôležitosti úplného posúdenia a zahrnutia implicitných nákladov na vylúčenie jadrových technológií z národného energetického mixu v kontexte významných zmien v existujúcom portfóliu kapacít výroby elektriny. Podľa uvedených pripomienok je popri modeloch návratnosti investícií alebo diskontovaného peňažného toku dôležité zohľadniť skutočnosť, že projekt Paks II predstavuje významnú investíciu do existujúceho sektora, čo pridáva skutočnú hodnotu a nejde len o príležitosť investície do portfólia či o krátkodobú špekuláciu. Podľa týchto tvrdení by sa vo výpočtoch Komisie týkajúcich sa životaschopnosti projektu mali zohľadniť aj uvedené skutočnosti.

(145) Vo viacerých pripomienkach sa odkazuje na záver uvedený v štúdii Rothschild, že projekt môže byť životaschopný výlučne na základe trhových podmienok, dokonca aj keď je založený na veľmi pesimistických predpokladoch. Niektoré zainteresované strany ďalej tvrdia, že kľúčové predpoklady týkajúce sa budúcich cien elektriny sú pomerne mierne a že podľa očakávaní majú tieto ceny po roku 2025 narásť. Na uvedenom základe by podnik Paks II nezískal výhodu.

(146) Podľa niektorých pripomienok skutočnosť, že sa projekt vykonáva na kľúč na základe zmluvy o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe, je predpokladom, na základe ktorého by projekt bol atraktívny pre každého investora v trhovom hospodárstve, a preto by aj investície Maďarska boli založené na trhových podmienkach.

4.2. POZNÁMKY O MOŽNEJ ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA S VNÚTORNÝM TRHOM

4.2.1. POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA CIEĽA SPOLOČNÉHO ZÁUJMU

(147) Rakúsko, IG Windkraft, Oekostorm AG a ďalšie zainteresované strany tvrdia, že subvencovanie výstavby a prevádzky nových jadrových elektrární sa podľa zásad uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ nepovažuje za zlučiteľné s vnútorným trhom. Jadrová energia nie je nová, inovatívna ani udržateľná technológia vo výrobe elektriny, ktorá by mohla prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie zvýšiť podiel výroby elektriny pomocou technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje. Projekt by preto nemal získať dočasnú podporu, kým nedosiahne trhovú vyspelosť.

(148) Rakúsko tvrdí, že v článku 2 písm. c) a článku 40 Zmluvy o Euratome sa neumožňuje, aby sa podpora nových investícií v oblasti jadrovej energie považovala za cieľ spoločného záujmu, pretože zo Zmluvy o Euratome nemožno vyložiť žiadny spoločný záujem v zmysle článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Tento cieľ by okrem toho bol v rozpore s ďalšími cieľmi Únie podľa ZFEÚ, konkrétne so zásadou predbežnej opatrnosti podľa článku 191 a zásadou udržateľnosti v súlade s programom Horizont 2020 (56).

(149) Podľa viacerých listov by projekt prispel k celoeurópskym cieľom zavádzania jadrových zariadení, ako aj k jadrovému výskumu, čo sa uznáva aj v Zmluve o Euratome.

(150) V mnohých pripomienkach sa tvrdí, že Komisia by mala za spoločný cieľ Únie, ktorý je zdôvodnením danej investície, uznať skutočnosť, že jadrová energia by poskytla zdroj čistej nízkouhlíkovej energie.

(151) V niektorých pripomienkach sa odkazuje na článok 194 ods. 2 ZFEÚ, v ktorom sa členským štátom povoľuje určiť si svoj mix výroby energie. V pripomienkach sa uvádza, že plánovaný mix výroby energie Maďarska je súčasťou jeho národnej energetickej stratégie a pridŕža sa smerovania „jadrové – uhoľné – ekologické“ zdroje. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by investície mohli byť opodstatnené.

(152) Komisia ďalej dostala pripomienky, v ktorých sa uvádza, že jadrová energia poskytuje skutočne dlhodobý, bezpečný a spoľahlivý zdroj energie v mixe výroby energie v Únii. V uvedených pripomienkach sa uvádzalo, že elektrina vyrobená z jadrových zdrojov, najmä na úrovniach vysokej kapacity (v rozmedzí od 85 do 90 %), by mohla významne prispieť k dlhodobej bezpečnosti dodávok energie. Ďalšie zainteresované strany uviedli, že vzhľadom na výrazný nedostatok v budúcom inštalovanom výkone, ktorý má podľa očakávaní nastať do roku 2030, keďže existujúce bloky jadrovej elektrárne Paks sa majú vyraďovať z prevádzky, a vzhľadom na závislosť od dovozu elektriny by projekt mohol predstavovať ideálnu možnosť na zabezpečenie bezpečnosti dodávok energie v Maďarsku a zníženie závislosti od palív.

(153) Komisia dostala pripomienky, v ktorých sa tvrdí, že dokončením projektu by sa prispelo k rastu v regióne, najmä z pohľadu vytvorenia pracovných miest. V niektorých pripomienkach sa navyše zdôrazňuje existencia významnej príležitosti pre spoločnosti akejkoľvek veľkosti v Únii podieľať sa na dokončení projektu, čím by sa podporil obchodný dodávateľský reťazec. V uvedených pripomienkach sa uvádza, že tento predpokladaný rast je spoločným záujmom, ktorým možno odôvodniť dokončenie projektu.

4.2.2. POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA VHODNOSTI OPATRENIA

(154) Spoločnosť IG Windkraft a organizácia Energiaklub tvrdia, že opatrenie je vzhľadom na výdavky spojené s projektom neprimerané v porovnaní s možnými alternatívami zameranými na riešenie nedostatku vo výrobe elektriny v budúcom inštalovanom výkone. Podobná výška subvencií by mohla vytvoriť oveľa väčšie množstvo elektriny, keby sa investovala do iných zdrojov elektriny, napríklad do technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje.

4.2.3. POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA NEVYHNUTNOSTI OPATRENIA A STIMULAČNÉHO ÚČINKU

(155) Rakúsko tvrdí, že pri posúdení toho, či môže alebo nemôže existovať zlyhanie trhu, t. j. trhu s jadrovou energiou v Maďarsku, Komisia nesprávne určila relevantný trh. Rakúsko tvrdí, že správny relevantný trh by mal byť liberalizovaný vnútorný trh s elektrinou Únie. Rakúsko ďalej tvrdí, že nedochádza k zlyhaniu trhu, pokiaľ ide o výrobu a dodávku elektriny na vnútornom trhu s elektrinou. Naopak, ceny elektriny by klesali čiastočne z dôvodu dostatočných výrobných kapacít. Maďarsko je navyše dobre prepojené so sieťami susedných členských štátov.

(156) Rakúsko a spoločnosť IG Windkraft tvrdia, že ak by Maďarsko čelilo problému s bezpečnosťou dodávok energie, jadrové elektrárne by neboli vhodným prostriedkom na riešenie tohto problému. Tvrdia, že vhodnejšie by mohli byť flexibilnejšie a lacnejšie zdroje energie v malých, decentralizovaných jednotkách, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu. Rakúsko ďalej tvrdí, že jadrové elektrárne sú z dôvodu požiadaviek na chladenie citlivé na vlny horúčav a že členské štáty sú takmer 100 % závislé od dovážanej uránovej rudy.

(157) Tretie strany ďalej tvrdili, že výstavbu nových výrobných kapacít v sektore výroby elektriny by zabezpečil samotný trh. Skutočnosť, že Maďarsko je závislé od dovozu elektriny, nepredstavuje zlyhanie trhu a predovšetkým nie také, ktoré by sa riešilo novou jadrovou elektrárňou. Z predložených pripomienok vyplýva, že dovoz lacnejšej elektriny z ostatných členských štátov je prirodzený a prijateľný vplyv fungujúceho trhu, a nie zlyhania trhu. Naznačuje to jednoducho schopnosť kupovať komodity za najnižšiu trhovú cenu. Podľa prijatých pripomienok sa ceny energií určujú na základe mnohých faktorov vrátane cien komodít, dodávok a dopytu. Pokles cien elektriny by predovšetkým v Európe bol reakciou na výrobu vyplývajúcu z dlhodobej nadmernej kapacity. Keďže by sa to mohlo považovať za reakciu účinne fungujúceho trhu, nedá sa tvrdiť, že pokles trhových cien energií v dôsledku dovozu by predstavoval zlyhanie trhu ako odôvodnenie výstavby novej jadrovej kapacity.

(158) Podľa prijatých pripomienok by Maďarsko aj v prípade zlyhania trhu v sektore výroby elektriny malo transparentným a nediskriminačným spôsobom zvážiť viaceré možnosti.

(159) V ďalších pripomienkach sa uvádza, že aj keď sa dobre vie o výzvach spojených s investíciami do výroby jadrovej energie, a to aj v súvislosti s rozsiahlymi počiatočnými kapitálovými investíciami, ako aj o potrebe podpory verejnosti a politickej podpory, uznaním týchto ťažkostí nemožno dospieť k tvrdeniu, že rozvoj v oblasti jadrovej energie je spojený so zlyhaním trhu. V uvedených pripomienkach sa zdôrazňuje, že aj keď Komisia v prípade elektrárne Hinkley Point C dospela k záveru o existencii zlyhania trhu, nemalo by sa predpokladať, že všetky investície v oblasti jadrovej energie možno realizovať výlučne so systémami subvencií alebo že existujú dôvody predpokladať vznik všeobecného zlyhania trhu s jadrovou energiou.

4.2.4. POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA PRIMERANOSTI OPATRENIA

(160) Rakúsko uviedlo, že štátna pomoc sa musí vždy obmedzovať na minimálnu sumu, ktorá je potrebná. V tomto prípade, keďže výstavba navrhovaného projektu sa vykonáva bez výzvy na predkladanie ponúk, nedá sa určiť, či celkové náklady na projekt budú obmedzené na minimálnu sumu, ktorá je potrebná.

(161) Energiaklub tvrdí, že maďarské orgány nepreskúmali minimálnu úroveň finančnej podpory, na základe ktorej by bol projekt uskutočniteľný. Snahou maďarských orgánov namiesto toho bolo financovať celý projekt, čo je možnosť zahŕňajúca aj prevádzkové náklady. Energiaklub ďalej zdôrazňuje, že podľa výpočtov poskytnutých Maďarskom by štátna pomoc nebola obmedzená len na realizáciu investície, ale bola by aj udelená na účely prevádzky projektu, čím by sa podniku Paks II mohla poskytnúť nadmerná úhrada.

4.2.5. POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA VPLYVU OPATRENIA NA VNÚTORNÝ TRH

(162) Rakúsko tvrdí, že štátna pomoc poskytnutá na technológiu, ktorá na liberalizovanom vnútornom trhu s elektrinou sama osebe nie je zisková, vedie k nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže. Navyše by to mohlo brániť novým, udržateľným a nákladovo efektívnejším účastníkom trhu vo vstupe na trh alebo by to mohlo takýchto účastníkov trhu z trhu vytlačiť. Rakúsko tvrdí, že jadrové elektrárne sa zavádzajú s cieľom pokryť vysokú kapacitu základného odberu a že táto kapacita sa uprednostňuje v prípade pripojenia do siete, pretože jadrové elektrárne môžu svoju kapacitu meniť iba v malej miere. Zatiaľ čo majú vysoké náklady na výstavbu a vyraďovanie z prevádzky, ich prevádzkové náklady sú nízke, vďaka čomu ich možno zapojiť sa do rebríčka ponukových cien.

(163) Rakúske orgány a spoločnosť IG Windkraft tvrdia, že vzhľadom na zvýšenie koncentrácie na trhu vznikne výstavbou nových jadrových elektrární pre prevádzkovateľov jadrových elektrární v lokalite elektrárne Paks významná trhová sila a že to môže viesť k zneužívaniu dominantného postavenia podľa článku 102 ZFEÚ.

(164) Spoločnosť MVM Group a podnik Paks II tvrdia, že keď spoločnosť MVM Group predala štátu 100 % akcií podniku Paks II, tieto dve spoločnosti sa stali navzájom úplne nezávislými. Zdôrazňujú, že spoločnosť MVM Group nemá priamu ani žiadnu inú kontrolu nad riadením a prevádzkou podniku Paks II. Zdôrazňujú ďalej, že spoločnosť MVM Group a podnik Paks II sú ako akíkoľvek iní konkurenti dve samostatné spoločnosti zaoberajúce sa výrobou elektriny a nie je dôvod predpokladať existenciu akejkoľvek koordinácie alebo činností ani sa domnievať, že tieto dve spoločnosti sú spojené. Spoločnosť MVM Group navyše tvrdí, že súčasťou jej vlastnej stratégie sú možné investície, ktorými by v budúcnosti mohla podniku Paks II konkurovať.

(165) Podnik Paks II tvrdí, že zámerom projektu je zabezpečiť náhradnú kapacitu za súčasné štyri bloky jadrovej elektrárne Paks. Vyradenie súčasných blokov sa očakáva v polovici 30. rokov 21. storočia, zatiaľ čo prevádzka nových blokov 5 a 6 (projekt Paks II) by sa spustila najskôr v polovici 20. rokov 21. storočia. Podnik Paks II tvrdí, že vzhľadom na uvedenú skutočnosť sú hodnotenie podielu na trhu a tvrdenia o dominantnom postavení neopodstatnené a nemožno ich v súčasnosti vziať do úvahy.

(166) Niekoľko zainteresovaných strán zdôraznilo, že vzhľadom na vysokú mieru dovozu elektriny v Maďarsku a na veľmi dobrú úroveň prepojenia tejto krajiny so susednými štátmi, trh s energiou, ktorý sa má preskúmať, presahuje územie jedného štátu, pokiaľ tu pôsobí viacero medzinárodných konkurentov.

(167) Niektoré zainteresované strany priamo tvrdia, že projekt by mohol mať vplyv na regionálne trhy s elektrickou energiou a oslabiť ich, napríklad v prípade Nemecka, v ktorom by cena za ročný základný odber podľa očakávaní mohla klesnúť o 0,6 % do roku 2025, o 1,1 % do roku 2030 a o 1,2 % do roku 2040. Niektoré zainteresované strany na druhej strane tvrdia, že zariadenia v Nemecku využívajúce obnoviteľné zdroje by zaznamenali nižší zisk v dôsledku spustenia nových reaktorov v elektrárni Paks II a že by sa zvýšilo zaťaženie daňovníkov s cieľom financovať schémy pomoci určené na obnoviteľné zdroje v Nemecku, zatiaľ čo dodávatelia tradične vyrábanej elektrickej energie by do roku 2030 mohli zaznamenať úsporu až vo výške 1,02 %.

4.3. ĎALŠIE POZNÁMKY PREDLOŽENÉ ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

(168) Vo viacerých pripomienkach sa zdôrazňuje, že v Maďarsku neboli zverejnené všetky podrobné informácie o projekte. Ďalej sa v týchto pripomienkach poukazuje na to, že rozhodnutie o jadrovej elektrárni Paks II nie je po technickej stránke odôvodnené, pretože sa nevykonali žiadne prípravné preskúmania týkajúce sa otázky, ako by bezpečnosť dodávok energie mohli podporiť investície rovnakého rozsahu do opatrení energetickej efektívnosti a do energií z obnoviteľných zdrojov. Zainteresované strany, ktoré uvedené pripomienky predložili, preto tvrdia, že vzhľadom na nedostatočné zapojenie širokej verejnosti a odborníkov by sa v projekte nemalo pokračovať.

(169) V niektorých stanoviskách sa poukazuje na možné nebezpečenstvo jadrových elektrární. V niektorých pripomienkach sú vyjadrené obavy v súvislosti so schopnosťou Maďarska a podniku Paks II vysporiadať sa s udalosťami týkajúcimi sa jadrovej bezpečnosti vrátane bezpečného ukladania jadrového odpadu.

(170) V ďalších pripomienkach sa zdôrazňuje, že neprebehol postup verejného obstarávania pri výbere spoločnosti realizujúcej výstavbu nových blokov na výrobu elektriny, čo by podľa uvedených pripomienok mohlo byť v rozpore s ustanoveniami práva Únie. Okrem toho poslanec Európskeho parlamentu Jávor tvrdí, že údajné porušenie pravidiel verejného obstarávania Únie je s opatrením späté a úzko prepojené, keďže sa domnieva, že Rusko by Maďarsku neposkytlo úver na projekt Paks II bez toho, aby si pre Rosatom zabezpečilo investíciu, ktorá obchádza pravidlá verejného obstarávania Únie. Usudzuje, že posúdenie toho, či využitie ruského úveru predstavuje nezákonnú štátnu pomoc, by malo byť spojené s preskúmaním vyhýbania sa pravidlám verejného obstarávania, keďže obe sú úzko prepojené a ich následky by mali byť posudzované spoločne.

(171) Vo viacerých pripomienkach sa namieta proti skutočnosti, že projekt sa uskutočňuje z ruského úveru. To by podľa nich mohlo viesť k podpore palivovej a finančnej závislosti, čo by bolo v rozpore so stratégiou energetickej bezpečnosti EÚ, keďže účastníci na trhu Únie by mali obmedzené možnosti na vytvorenie energetickej siete a infraštruktúry v celej Únii.

(172) Niektoré zainteresované strany vyhlasujú, že keď sa Maďarsko rozhodlo, že do budúcnosti potrebuje nové kapacity výroby elektriny, malo postupovať podľa článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (57). V tomto prípade neprebehol postup verejného obstarávania ani iné zodpovedajúce postupy z hľadiska transparentnosti a nediskriminácie týkajúce sa akejkoľvek novej kapacity. A preto sa podľa ich názoru môže investíciou do jadrovej elektrárne Paks II porušovať právo Únie.

(173) Niektoré strany tvrdia, že štátnu pomoc nie je vhodné používať v prípadoch, keď dovoľuje znečisťovateľovi zbaviť sa povinnosti platiť náklady na znečistenie, ktoré spôsobil, v duchu usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (58).

4.4. ODPOVEĎ MAĎARSKA NA PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

(174) Maďarsko predložilo svoju odpoveď na pripomienky tretích strán k rozhodnutiu o začatí konania vo veci štátnej pomoci (ďalej len „odpoveď na pripomienky tretích strán“) 8. apríla 2016.

(175) Maďarsko dôrazne nesúhlasí najmä s pripomienkami predloženými rakúskou vládou, organizáciami Greenpeace Energy, Energiaklub a poslancom Európskeho parlamentu Benedekom Jávorom, v ktorých viaceré tretie strany tvrdili, že do analýzy vypracovanej Maďarskom neboli zahrnuté náklady týkajúce sa predpisov o bezpečnosti a životnom prostredí, dlhového financovania, poistenia, bezpečnosti, ukladania odpadu, vyradenia z prevádzky, pripojení do prenosových sietí a investícií do obnovenia, a tvrdí, že tieto strany boli zle informované a ich tvrdenia sú nepodložené.

(176) V odpovedi sú zahrnuté aj podrobné protiargumenty na pripomienky predložené poslancom EP Benedekom Jávorom. Maďarsko predovšetkým zdôrazňuje, že: — náklady na všetky potrebné investície do bezpečnosti sú zahrnuté v zmluve o inžinierskej činnosti, obstarávaní a výstavbe, — výber systému priameho chladenia je podporovaný v rámci posudzovania vplyvov projektu na životné prostredie, — náklady týkajúce sa nakladania s odpadom a vyradenia z prevádzky boli vyčíslené Agentúrou pre nakladanie s rádioaktívnym odpadom na základe zákona CXVI z roku 1996 o atómovej energii, — náklady týkajúce sa pripojenia jadrovej elektrárne Paks II k sieti sú zahrnuté vo finančnej analýze projektu, — prevádzka jadrovej elektrárne Paks NPP ani jadrovej elektrárne Paks II nebude obmedzená v časoch nízkeho dopytu, keďže jadrová elektráreň Paks II by mala nahradiť staršie existujúce výrobné kapacity, ktoré budú postupne vyradené z činnosti, — keďže ide o modernú technológiu generácie III+, možno s istotou predpokladať, že miera využitia v priebehu životnosti jadrovej elektrárne Paks II bude relatívne vysoká (viac než 90 %), — šesťdesiatročné obdobie prevádzky je všeobecne medzinárodne uznávané, keďže ide o štandardný predpoklad aj pre elektrárne staršej generácie III, — projekt má neutrálnu DPH a keďže veľkú časť služieb poskytnú dodávatelia so sídlom v EÚ, predpoklad/výpočet cla je nesprávny.

(177) Maďarsko tvrdí, že vykonalo rozsiahlu analýzu citlivosti s cieľom posúdiť vplyv predpokladan