ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Závislosť od fosílnych palív je veľmi vysoká. Podľa údajov z roku 2020 je závislosť od fosílnych palív z Ruska na rovnakej úrovni ako priemer EÚ v prípade uhlia (54 %) a ropy (26 %), pričom v prípade zemného plynu dosahuje nižšiu úroveň (30 % oproti 44 %) (19). Podiely ropy (39 % oproti 33 %) a zemného plynu (44 % oproti 24 %) na energetickom mixe sú nad priemerom Únie, zatiaľ čo podiel uhlia je nižší (6 % oproti 11 %). Závislosť od fosílnych palív by sa celkovo mohla znížiť vyššími investíciami do obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikácie, riešením problémov v infraštruktúre a zvyšovaním energetickej efektívnosti. Zásadný význam má zintenzívnenie úsilia s ambíciou dosiahnuť do roku 2030 ciele EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Holandsko bolo piatym členským štátom s najhoršími výsledkami, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020. Zároveň patrí medzi krajiny s najväčšou medzerou medzi podielom energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 a cieľmi Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov na rok 2030. Na zintenzívnenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na zvýšenie kapacity siete potrebnej na prenos energie z obnoviteľných zdrojov z výrobných do spotrebiteľských miest sú potrebné dodatočné investície. Budovanie kapacity siete má osobitný význam, keďže kapacitné obmedzenia v elektrizačnej sústave sa v roku 2021 naďalej zhoršovali, čo viedlo k oneskoreniam vo vykonávaní projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Administratívne postupy na rozvoj kapacít v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli ďalej zjednodušiť a zefektívniť. Pri investíciách do novej infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa podľa možnosti malo dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Zvýšenie energetickej efektívnosti navyše ponúka nákladovo efektívnu príležitosť na ďalšie znižovanie emisií uhlíka a závislosti od fosílnych palív vrátane týchto palív dovážaných z Ruska. Konkrétny priestor na zlepšenia možno nájsť v sektore stavebníctva, a to v súvislosti s obnovou budov a zavádzaním tepelných čerpadiel a diaľkového vykurovania. Zlepšenia možno dosiahnuť aj prostredníctvom elektrifikácie a poskytovania čistej energie pre energeticky náročné priemyselné odvetvia.

Na to, aby Holandsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
(14)

Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové projekcie v konvergenčnom programe na rok 2022, je priaznivý. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 4,3 % a v roku 2023 o 4,1 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,6 % v roku 2022 a na úrovni 2,6 % v roku 2023, a to najmä v dôsledku predpokladaného trvalejšieho makroekonomického vplyvu ruskej vojenskej agresie na Ukrajine. V prognóze Komisie sa predpokladá slabší rast súkromnej spotreby, a to najmä v roku 2023, a slabší rast investícií v roku 2022 aj 2023. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne zo 4,9 % HDP v roku 2022 na 3,5 % HDP v roku 2023. V poklese v roku 2022 sa odráža najmä pokračujúci dynamický rast nominálneho HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2022 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 76,1 % a v roku 2023 na 73,8 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 6,0 % HDP v roku 2022 a 4,9 % HDP v roku 2023. Tieto údaje sú vyššie ako v prípade deficitu plánovaného v konvergenčnom programe na rok 2022, a to najmä v dôsledku predpokladaného menej priaznivého makroekonomického výhľadu, predovšetkým na rok 2023, a vyššieho rastu výdavkov, ktorý zahŕňa kapitálové injekcie do podnikov verejnoprospešných služieb vo výške 1,1 % HDP v roku 2022 a ďalších 0,7 % HDP v roku 2023. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s vyšším pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 76,4 % v roku 2022 a 76,1 % v roku 2023. Tento rozdiel je spôsobený vyšším primárnym saldom a menej priaznivou dynamikou nominálneho HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 3,2 %. Tento odhad však nezahŕňa vplyv reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Maďarska.
(27)

Opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti budú zohrávať kľúčovú úlohu pri znižovaní spotreby energie. Vysoké úspory energie sú nevyhnutné nielen na splnenie cieľov Írska v oblasti klímy, ale aj celoúnijného cieľa znížiť čisté emisie skleníkových plynov o 55 %. Zatiaľ čo akčný plán v oblasti klímy je na správnej ceste, v znižovaní emisií skleníkových plynov Írsko dosiaľ zaostávalo. Uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a presadzovaním výrazných úspor energie v budovách by Írsko mohlo znížiť svoju závislosť od dovozu energie. Ak by bolo v krajine viac elektrických vozidiel, namiesto odkázanosti na dovoz palív by sa mohla využívať domáca výroba elektriny. Keďže akčný plán v oblasti klímy zahŕňa cieľ dosiahnuť na írskych cestách do roku 2030 počet jeden milión elektrických vozidiel, je potrebná výrazná miera zavádzania elektrických nabíjacích staníc. Na to, aby Írsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka Fit for 55, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
(26)

Litva je v dodávkach energie vysoko závislá od dovozu, keďže dováža približne dve tretiny svojej hrubej spotreby elektriny a väčšinu spotreby ropy a plynu. Ropa a plyn predstavujú tri štvrtiny energetického mixu krajiny. Až do ruskej invázie na Ukrajinu sa ropa a plyn dovážali prevažne z Ruska. V roku 2020 z Ruska pochádzalo 42 % litovského dovozu zemného plynu (čo je vo veľkej miere v súlade s priemerom Únie, ktorý je na úrovni 44 %) a 73 % dovozu ropy (viac než priemer Únie, ktorý je na úrovni 26 %) (20). Dopyt po energii je vyvolaný veľkým počtom vozidiel, pričom pretrváva nedostatočné využívanie verejnej dopravy a železníc, veľkým množstvom energeticky nehospodárnych budov a vysoko energeticky náročnými priemyselnými odvetviami, ktoré predstavujú 67 % celkovej spotreby plynu. Vyvinutie ďalšieho úsilia o zníženie energetickej náročnosti v týchto odvetviach prostredníctvom podpory priemyselnej transformácie vrátane inovačných výrobných procesov a prostredníctvom ďalšej podpory využívania obnoviteľných zdrojov energie by znížilo závislosť Litvy od celkového dovozu energie. Litva výrazne zlepšila svoju energetickú bezpečnosť rozvojom prepojení elektrických a plynových sietí so susednými členskými štátmi a s terminálom na skvapalnený zemný plyn v meste Klaipėda. Litva musí celkovo pokračovať vo svojom úsilí o ďalšie posilnenie regionálnej spolupráce so svojimi susedmi s cieľom koordinovať ďalší dovoz plynu a efektívne využívanie regionálnych infraštruktúr. Dodávky energie v regióne pomôže v tejto súvislosti zabezpečiť plynové prepojovacie vedenie s Poľskom (GIPL), ktoré je v prevádzke od 1. mája 2022, a posilnenie iných plynových prepojovacích vedení so susednými členskými štátmi. Politickou prioritou by však malo zostať dokončenie prebiehajúcej synchronizácie s kontinentálnou elektrizačnou sústavou Únie, zabezpečenie dostatočnej kapacity prepojení so susednými členskými štátmi a realizovanie spoločných projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Na to, aby Litva dosiahla súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľnej energie a energetickej efektívnosti.
Urýchlené zavádzanie nových kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov má zásadný význam pre zníženie závislosti Poľska od dovozu fosílnych palív a zníženie emisií skleníkových plynov. Súčasné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedené v národných energetických a klimatických plánoch nie sú dostatočne ambiciózne. Existujú však významné regulačné, procesné a administratívne prekážky, ktoré obmedzujú využívanie kapacít energie z obnoviteľných zdrojov a spomaľujú integráciu obnoviteľných zdrojov energie do sústavy. Ide napríklad o reštriktívne pravidlá týkajúce sa energetických družstiev, reštriktívne pravidlá a zdĺhavé postupy povoľovania zariadení na výrobu veternej energie na pevnine, zložitosť a nestabilitu daňových predpisov a zdĺhavé postupy pripojenia do elektrizačnej sústavy. Infraštruktúrne prekážky, ako je nedostatočná kapacita distribučnej sústavy, takisto spomaľujú integráciu obnoviteľných zdrojov energie a mali by sa riešiť primeranými stimulmi. V oznámení Komisie z 18. mája 2022 (ďalej len „oznámenie REPowerEU“) sa uvádza, že zvýšenie výroby udržateľného biometánu prispeje k postupnému ukončeniu závislosti Únie od ruských fosílnych palív. V tejto súvislosti má Poľsko priestor na zužitkovanie nevyužitého potenciálu biometánu za dodržania príslušných kritérií udržateľnosti, a to prostredníctvom vhodnej stratégie na vytvorenie trhu s udržateľným biometánom a konkrétnych návrhov týkajúcich sa jeho štruktúry. Udržateľný biometán možno využívať pri kombinovanej výrobe tepla a elektriny a vodíka z obnoviteľných zdrojov, čo by mohlo pomôcť dekarbonizovať odvetvia, ktoré v tejto súvislosti predstavujú výzvu. Poľský národný program rekonštrukcie je významnou iniciatívou, ktorej cieľom je nahradiť kotly znečisťujúce ovzdušie a zlepšiť energetickú efektívnosť budov. Mohol by však byť efektívnejší a lepšie zacielený na domácnosti s nízkymi príjmami a budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou.

Okrem toho existuje priestor na lepšie rozvrhnutie dotácií na výmenu tepelných zdrojov tak, aby nedošlo k odkázanosti na plyn a aby sa poskytli silnejšie stimuly na hĺbkovú obnovu a zavádzanie tepelných čerpadiel, a to v súlade s cieľmi stratégie „vlna obnovy“ a oznámenia REPowerEU. Významný potenciál úspory nákladov, ktorý prináša zlepšenie energetickej efektívnosti, otvára možnosti pre využívanie návratných finančných nástrojov, ktoré by sa mohli použiť na zvýšenie miery rekonštrukcií obytných, verejných a komerčných budov. To by ďalej zlepšilo kvalitu ovzdušia, urýchlilo úspory energie a znížilo dopyt po fosílnych palivách pri vykurovaní. Na to, aby Poľsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.
Podľa údajov z roku 2020 (13) je energetický mix Rumunska v značnej miere založený na fosílnych palivách, ropa a plyn predstavujú približne po 30 %, kým uhlie tvorí ďalších 10 % tohto mixu. Samotné Rumunsko produkuje približne 80 % plynu, ktorý spotrebúva. Zvyšok pochádza z Ruska (všeobecne v celej Únii predstavuje dovážaný plyn najväčší podiel spotreby, pričom v priemere 44 % jeho dovážaného objemu pochádza z Ruska). Pokiaľ ide o ropu, dovoz z Ruska predstavuje 32 % celkového dovážaného objemu v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 26 %. Rumunsko sa zaviazalo, že do roku 2032 postupne ukončí využívanie uhlia. V záujme dosiahnutia tohto ambiciózneho cieľa sú v rumunskom pláne obnovy a odolnosti a v ďalších fondoch Únie (napríklad v modernizačnom fonde zriadenom smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14)) zahrnuté značné investície na podporu dekarbonizácie prostredníctvom budovania nových kapacít v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Zelená transformácia a prognózované značné zvýšenie spotreby energie si však budú vyžadovať významnú modernizáciu energetických prenosových sietí a urýchlenie zavádzania zelenej infraštruktúry. Bude na to potrebný lepší regulačný rámec a väčší objem investícií, ako aj posilnenie postavenia spotrebiteľov, aby mohli aktívne pôsobiť na trhu s elektrinou, a to buď individuálne alebo kolektívne prostredníctvom energetických komunít. Vďaka predsunutiu investícií do infraštruktúry, ako sú napríklad skladovacie zariadenia či vzájomné prepojenia plynárenských a elektrických sietí so susednými krajinami, by sa mohla zvýšiť diverzifikácia dodávok energie, stabilita trhu a schopnosť adaptácie na regionálne rozdiely. Túto problematiku treba vnímať ako v kontexte invázie Ruska na Ukrajinu, tak aj v kontexte znižovania závislosti od dovozu, keďže energetický systém je stále značne závislý od fosílnych palív. Objavené náleziská zemného plynu v Čiernom mori navyše pre Rumunsko predstavujú významnú príležitosť, aby ďalej budovalo svoju energetickú nezávislosť a výrazne podporovalo susedné členské štáty pri znižovaní ich závislosti od dovozu ruského zemného plynu.

Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. V pláne obnovy a odolnosti Rumunska sa zároveň počíta s 3 miliardami EUR na opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti v prípade verejných a súkromných obytných budov, ako aj na takéto opatrenia v priemyselných odvetviach. Keďže cieľ plánu obnovy a odolnosti sa nebude týkať celého fondu budov, v záujme zníženia spotreby energie a závislosti od fosílnych palív je nevyhnutné presiahnuť rámec úsilia vynaloženého v kontexte tejto prvej vlny obnovy budov. Rumunsko musí ďalej zlepšiť daný politický rámec s cieľom urýchliť obnovu budov. Na to, aby Rumunsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.
Približne 70 % hrubej domácej spotreby energie v Belgicku pokrýva dovoz fosílnych palív. Podľa údajov z roku 2020 je závislosť od dovozu fosílnych palív z Ruska v prípade ropy (podiel na celkovom dovoze) vyššia ako priemer EÚ27 (30 % oproti 26 % v Únii) a v prípade zemného plynu (7 % oproti 44 % v Únii) a uhlia (39 % oproti 54 % v Únii) porovnateľne nižšia (22). Podiely ropy (39 % hrubej domácej spotreby oproti 33 %) a zemného plynu (30 % oproti 24 %) na energetickom mixe sú nad priemerom Únie, zatiaľ čo podiel uhlia je nižší (5 % oproti 11 %). Podiel jadrovej energie na energetickom mixe predstavuje 16 % hrubej domácej spotreby. Energia z obnoviteľných zdrojov predstavovala v roku 2020 len 13 % konečnej spotreby energie. Belgicko bude musieť podniknúť ďalšie významné kroky na urýchlenie rozvoja obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť pokrok smerom ku klimatickej neutralite v roku 2050 a znížiť svoju závislosť od dovážaných fosílnych palív. Rozvoj projektov v oblasti veternej energie na pevnine a súvisiace rozšírenie elektrizačnej sústavy však výrazne brzdia dlhé oneskorenia pri udeľovaní stavebných povolení, a to najmä v dôsledku početných, opakujúcich sa a zdĺhavých odvolacích konaní. Zosúladenie medzi všetkými úrovňami verejnej správy (federálna, regionálna, miestna) v súvislosti s cieľmi a stratégiou na dosiahnutie cieľov Belgicka v oblasti obnoviteľných zdrojov energie by poskytlo jasnejší rámec pre investorov a znížilo by počet odvolaní, pričom by sa urýchlilo zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie a súvisiace posilnenie sústavy. Okrem toho by sa povoľovanie mohlo uľahčiť posilnením kapacity odvolacích orgánov a prijatím ďalších opatrení na skrátenie dĺžky odvolacích konaní a obmedzenie pravdepodobnosti následných odvolaní, zjednodušením obmedzení v blízkosti letísk, radarov a vojenských zón a aktualizáciou požiadaviek na minimálnu vzdialenosť (v prípade veterných turbín). Zavedenie priestorového plánovania, v rámci ktorého sa zohľadňuje potenciál zdrojov na danom území, a vyššia účasť obcí na projektoch výroby energie z obnoviteľných zdrojov by mohli zvýšiť akceptáciu medzi miestnymi obyvateľmi.

Potenciál strešných solárnych panelov (pre malé aj veľké inštalácie) by sa mohol lepšie využiť prijatím rámcových podmienok, ktoré sú predvídateľné a primerané na stimulovanie vlastnej spotreby, spoločného využívania energie a reakcie na strane dopytu. S cieľom zvládnuť vyšší počet variabilných zdrojov energie v elektrizačnej sústave by sa sústava musela posilniť a stať sa inteligentnejšou. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými.
Estónsko v súčasnosti dováža obmedzený podiel svojich dodávok energie na výrobu elektriny a tepla, ale je naďalej vo veľkej miere závislé od dovozu z Ruska, pokiaľ ide o malý podiel plynu (8 %) a rafinované ropné produkty v jeho energetickom mixe (19). Popri pokračujúcom postupnom ukončovaní využívania roponosnej bridlice ako zdroja energie by bolo pre Estónsko prínosné zvýšiť energetickú efektívnosť, modernizovať energetickú infraštruktúru (vrátane elektrizačnej sústavy) a zabezpečiť energetické prepojenia s dostatočnou kapacitou vrátane cezhraničných prepojení so susednými členskými štátmi. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Fínsko 20. mája 2022 podpísalo 10-ročnú zmluvu o prenájme plávajúceho terminálu na skvapalnený zemný plyn (LNG) a Estónsko má s Gasgrid Finland dohodu o spolupráci, ktorá mu poskytuje k nemu prístup. Prioritou politiky by malo zostať dokončenie prebiehajúcej synchronizácie s kontinentálnou elektrizačnou sústavou Únie, zabezpečenie dostatočnej kapacity prepojení so susednými členskými štátmi a spoločné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

Ďalšia diverzifikácia zdrojov energie – a to aj v doprave – a urýchlenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli dosiahnuť odstránením nefinančných prekážok plánovania a povoľovania zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšením kapacity udržateľnej výroby biometánu a urýchlením zavádzania riešení založených na vodíku z obnoviteľných zdrojov pri súčasnom zabezpečení udržateľného zhodnocovania biomasy. V súčasnosti už prebieha, resp. sa plánuje elektrifikácia hlavných železničných tratí s podporou z fondov Únie, doprava by sa však dekarbonizovala rýchlejšie, ak by sa elektrifikovala celá sieť. Už aj tak vysoké emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch naďalej zvyšovali v dôsledku intenzívneho používania predovšetkým palivovo neefektívnych vozidiel. Estónsko je jedným z mála členských štátov, ktoré nevyberajú ročnú daň z cestných vozidiel, ako sú osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá. K prechodu na ekologickejšie druhy dopravy by prispelo zvýšenie stimulov na podporu obnovy vozového parku tak, aby zahŕňal menej znečisťujúce vozidlá. Vplyv na majiteľov automobilov s nízkymi príjmami by v prípade potreby mohli zmierniť vhodné ochranné opatrenia. Spotreba energie by sa mohla znížiť efektívnymi obnovami budov s integrovaným prístupom vrátane zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a kombinovaných systémov výroby tepla a elektriny. Na dosiahnutie cieľov balíka Fit for 55 bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a zvyšovania energetickej efektívnosti.
(20)

Súčasný dôchodkový systém vo Francúzsku je zložitý a pozostáva z viac ako 40 vedľa seba existujúcich režimov. Tieto režimy sa uplatňujú na rôzne skupiny pracovníkov a funkcií podľa odlišných súborov pravidiel. Podľa údajov Eurostatu boli v roku 2019 verejné výdavky na dôchodky vo Francúzsku na úrovni 14,6 % HDP tretími najvyššími v Únii. Vysoké náklady súvisia s relatívne vysokým pomerom náhrady (t. j. dôchodok oproti konečným ročným mzdám), strednou dĺžkou života, relatívne nízkym skutočným vekom odchodu do dôchodku (približne 62 rokov) a vysokým počtom poberateľov dôchodku v porovnaní s celkovým obyvateľstvom. Podľa správy Komisie o starnutí obyvateľstva z roku 2021, ako aj najnovšej výročnej správy francúzskej Poradnej rady pre dôchodky (Conseil d’orientation des retraites) sa po určitom poklese predpokladanom do roku 2024 očakáva mierny nárast výdavkov na dôchodky v období od roku 2025 zhruba do roku 2030, a to približne o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Vysoké celkové verejné výdavky, v rámci ktorých sú výdavky na dôchodky jednou z hlavných položiek, prispievajú k akumulácii verejného dlhu napriek vysokému daňovému zaťaženiu, v dôsledku čoho Francúzsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti. Z dlhodobého hľadiska by výdavky na dôchodky začali v období do roku 2070 plynulo klesať, a to najmä v dôsledku indexácie dôchodkových dávok podľa inflácie, ktorá kompenzuje vplyv zvýšenia indexu ekonomického zaťaženia v dôsledku starnutia obyvateľstva. Zjednodušenie dôchodkového systému zjednotením rôznych režimov by pomohlo zlepšiť jeho transparentnosť a spravodlivosť, pričom by malo pozitívny vplyv na mobilitu pracovnej sily a na efektívnosť rozdelenia práce a mohlo by podporiť fiškálnu udržateľnosť. V roku 2018 začala francúzska vláda reformný proces s cieľom zjednotiť pravidlá viacerých dôchodkových režimov. Reforma bola po vypuknutí pandémie COVID-19 pozastavená. V prezentácii cieľov francúzskeho plánu obnovy a odolnosti vláda potvrdila svoj záväzok pokračovať v ambicióznej reforme dôchodkového systému zameranej na zlepšenie jeho spravodlivosti a udržateľnosti.