SK Úradný vestník Európskej únie L 325/63

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/2069

z 1. októbra 2014

o opatreniach SA.14093 (C 76/2002), ktoré vykonalo Belgicko v prospech letiska Brussels South Charleroi a leteckej spoločnosti Ryanair

[oznámené pod číslom C(2014) 6849]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Na základe informácií uverejnených v belgickej tlači v júli 2001 a po prijatí sťažnosti v januári 2002 sa Komisia dozvedela, že Belgicko poskytlo leteckému dopravcovi Ryanair Ltd (ďalej len „Ryanair“) opatrenia pomoci na prevádzkovanie služieb leteckej dopravy na letisku Charleroi. V listoch z 21. novembra 2001, 13. júna 2002 a 4. júla 2002 a na stretnutí 9. októbra 2002 Belgicko poskytlo Komisii informácie o tejto téme.

(2) Listom z 11. decembra 2002 (3) Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať proti týmto opatreniam konanie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „formálne vyšetrovacie konanie“). Belgicko predložilo svoje pripomienky 14. februára 2003.

(3) Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam.

(4) Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán. Listami z 19. marca a 22. apríla 2003 Komisia poslala tieto pripomienky Belgicku a umožnila mu vyjadriť sa k nim. Listami zo 16. a z 27. mája 2003 bolo Komisii doručené vyjadrenie Belgicka.

(5) Na žiadosť Komisie sa 24. júna 2003, 23. a 25. júla 2003 konali tri stretnutia s belgickými úradmi. Po týchto stretnutiach boli 27. augusta 2003 Komisii zaslané požadované doplňujúce informácie.

(6) Dňa 19. decembra 2003 poslalo Belgicko Komisii list, v ktorom poskytlo doplňujúce informácie. Belgické orgány v liste požiadali o ďalšie stretnutie s Komisiou. Toto stretnutie sa uskutočnilo 16. januára 2004.

(7) Komisia prijala čiastočne negatívne konečné rozhodnutie 12. februára 2004 (5) (ďalej len „rozhodnutie z roku 2004“).

(8) Toto rozhodnutie bolo zrušené rozsudkom Všeobecného súdu zo 17. decembra 2008 (6) (ďalej len „rozsudok z roku 2008“), ktorým sa Komisii uložila povinnosť prijať nové konečné rozhodnutie o predmetných opatreniach. Všeobecný súd konštatoval, že keďže Komisia spoločne nepreskúmala opatrenia, ktoré poskytol spoločnosti Ryanair región Valónsko (ďalej len „región“) a správca letiska Charleroi – akciová spoločnosť Brussels South Charleroi Airport (ďalej len „BSCA“) –, a neoverila, či sa tieto dva subjekty posudzované spoločne správali ako rozumné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve, došlo k nesprávnemu právnemu posúdeniu. Rozsudkom z roku 2008 sa stanovilo opätovné začatie formálneho vyšetrovacieho konania, ktoré sa uzavrelo v roku 2004 prijatím konečného rozhodnutia.

(9) Listom z 23. júla 2010 Komisia umožnila Belgicku, ako aj účastníkom, ktorí predložili svoje pripomienky v rámci formálneho vyšetrovacieho konania, ktoré sa začalo 11. decembra 2002, aby opätovne predložili pripomienky v rámci nového formálneho vyšetrovacieho konania, ktoré sa začalo po vynesení rozsudku z roku 2008. Na žiadosť Komisie z 20. apríla 2011 zaslali belgické orgány doplňujúce informácie listami zo 14. júla a z 21. septembra 2011.

(10) Listom z 21. marca 2012 Komisia oznámila Belgicku svoje rozhodnutie rozšíriť formálne vyšetrovacie konanie na ďalšie opatrenia (ďalej len „rozhodnutie o rozšírení konania z roku 2012“).

(11) Rozhodnutie o rozšírení konania z roku 2012 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (7). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam.

(12) Belgicko poskytlo svoje pripomienky 22. mája 2012. V pripomienkach z 22. mája 2012 chýbala súhrnná tabuľka uvedená v prílohe I k rozhodnutiu o rozšírení konania z roku 2012. Doplnená bola 5. júna 2012.

(13) Dňa 9. augusta 2012 Komisia požiadala o doplňujúce informácie, najmä pokiaľ ide o náklady spoločnosti Société Wallonne des Aéroports (ďalej len „SOWAER“) v dôsledku investícií do letiska Charleroi a jej služieb v prospech spoločnosti BSCA. Belgické orgány poskytli 3. septembra 2012 ročné účtové závierky spoločnosti SOWAER za roky 2001 – 2004 a 9. októbra 2012 a 18. októbra 2012 doplňujúce informácie.

(14) Dňa 26. októbra 2012 Komisia po stretnutí požiadala Belgicko o doplňujúce informácie. Belgicko poskytlo požadované informácie 9. novembra 2012.

(15) Komisii boli doručené pripomienky týchto zainteresovaných strán: — pripomienky zainteresovanej strany C boli doručené 14. septembra 2012, — pripomienky Board of Airline Representatives boli doručené 17. septembra 2012, ako aj pripomienky spoločnosti Air France, združenia Association of European Airlines a spoločnosti Brussels Airport Company, — pripomienky spoločnosti Brussels Airlines boli doručené 18. septembra 2012, — pripomienky spoločnosti BSCA boli doručené 4. októbra 2012, — spoločnosť Ryanair poskytla svoje pripomienky 3. októbra 2012, v ktorých sa odvolala na svoje pripomienky z 30. septembra 2011, 13. apríla 2012 a 4. júla 2012. Spoločnosť Ryanair poslala doplňujúce pripomienky 10. apríla 2013, 20. decembra 2013 a 17. a 31. januára 2014.

(16) Komisia poskytla Belgicku tieto pripomienky 2. júla a 29. októbra 2012, 3. mája 2013, 22. januára a 24. februára 2014 a umožnila mu vyjadriť sa k nim. Listami zo 17. júla 2012, 14. decembra 2012 a z 5. júna 2013 bolo Komisii doručené vyjadrenie Belgicka.

(17) Dňa 14. januára 2014 Komisia požiadala Belgicko o doplňujúce informácie s cieľom použiť test hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve na opatrenia poskytnuté v prospech spoločnosti BSCA. Belgicko odpovedalo listami zo 7. a z 24. februára 2014. Odpovede však boli neúplné a Komisia 10. marca 2014 poslala Belgicku upomienku, v ktorej ho upozornila na chýbajúce odpovede a požiadala ho o ich doplnenie. Belgicko poskytlo dodatočné informácie 24. marca 2014.

(18) Dňa 7. februára 2014 požiadala Belgicko o doplňujúce informácie, najmä pokiaľ ide o opatrenia poskytnuté v prospech spoločnosti Ryanair. V dňoch 18. a 24. marca 2014 Belgicko poskytlo odpovede na niektoré otázky.

(19) Dňa 7. februára 2014 sa na letisku Charleroi konalo aj stretnutie zástupcov regiónu Valónsko, spoločností SOWAER a BSCA na jednej strane a útvarov Komisie na druhej strane.

(20) V dňoch 25. februára a 11. marca 2014 Komisia požiadala Belgicko o doplňujúce informácie a najmä o vysvetlenie informácií, ktoré Belgicko poskytlo 7. a 24. februára 2014 v súvislosti s opatreniami udelenými regiónom a spoločnosťou SOWAER v prospech BSCA. Belgicko odpovedalo listami z 25. marca a zo 4. apríla 2014 (prílohy boli poskytnuté 9. apríla 2014).

(21) V dňoch 17. a 19. marca 2014, po prijatí usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (ďalej len „usmernenia v oblasti letectva“) (8), Komisia vyzvala Belgicko a zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva v tejto veci. Okrem toho bola 15. apríla 2014 uverejnená výzva pre členské štáty a zainteresované strany, aby v súvislosti s nadobudnutím účinnosti usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti predložili svoje pripomienky vrátane pripomienok k tejto veci. Komisii boli doručené pripomienky od spoločností Brussels Airport Company, Brussels Airlines, organizácie „Board of Airlines Representatives“, spoločnosti Air France a od združenia „Transport et environnement“. Komisia poskytla tieto pripomienky Belgicku 26. mája 2014. Belgicko predložilo svoje pripomienky 26. júna 2014.

(22) Ďalšie stretnutie medzi útvarmi Komisie na jednej strane a Belgickom, BSCA a SOWAER na druhej strane sa konalo 11. apríla 2014. Belgicko po tomto stretnutí poslalo dokumenty, ako aj správu z 5. mája 2014 o úlohách vo verejnom záujme, ktorými bola poverená spoločnosť BSCA.

(23) Dňa 5. mája 2014 Komisia adresovala Belgicku ďalšiu žiadosť o informácie, na ktorú Belgicko odpovedalo 13. mája 2014.

(24) V liste zo 7. mája 2014 Belgicko súhlasilo, že výnimočne a v súlade s článkom 297 ZFEÚ ho môže Komisia oboznámiť so svojím rozhodnutím v tejto veci vo francúzskom jazyku, keďže útvary Komisie poskytli Belgicku prisľúb, že mu poskytnú preklad rozhodnutia do holandského jazyka v čo najkratšej lehote. Belgicko súhlasilo, že len francúzske znenie rozhodnutia bude autentické a rozhodnutie nadobudne účinnosť jeho oznámením vo francúzskom jazyku.

(25) Dňa 2. júla 2014 spoločnosť Brussels Airlines doručila novú verziu pripomienok, ktoré poskytla 25. septembra 2013 v nadväznosti na uverejnenie návrhu usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti. Tieto pripomienky boli poslané Belgicku 4. júla 2014 a Belgicko doručilo svoje pripomienky 18. júla 2014.

2. KONTEXT SKÚMANÝCH OPATRENÍ

2.1. Založenie spoločnosti BSCA a spoločnosti SOWAER – chronologický prehľad záväzkov regiónu Valónsko a spoločnosti SOWAER týkajúcich sa spoločnosti Brussels South Charleroi Airport

2.1.1. Inštitucionálna reforma z roku 1980

(26) Prijatím zákona o inštitucionálnej reforme z 8. augusta 1980 získali belgické regióny právomoci potrebné na vybavenie a prevádzku verejných malých a veľkých letísk na svojich územiach s výnimkou letiska Brusel-National, ktoré si ponechala v právomoci belgická federálna vláda.

(27) Belgicko uviedlo (9), že vláda regiónu Valónsko sa vtedy rozhodla využiť ekonomický potenciál týchto dopravných infraštruktúr a postupne uskutočniť potrebné investície. Dňa 2. mája 1989 vláda regiónu Valónsko schválila správu ministra dopravy, v ktorej sa uvádza: „Hlavným cieľom valónskej vlády je urobiť všetko preto, aby valónske malé a veľké letiská rýchlo dosiahli svoj prah ziskovosti. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné uskutočniť niekoľko krokov súčasne, a to najmä v oblasti infraštruktúry.“

2.1.2. Založenie spoločnosti BSCA a dohoda medzi regiónom Valónsko a BSCA z roku 1991

(28) Región Valónsko založil v roku 1991 spoločnosť BSCA na účely správy letiska Charleroi Bruxelles Sud (ďalej len „letisko Charleroi“).

(29) Dohodou z 9. júla 1991 (ďalej len „dohoda medzi regiónom a BSCA“) udelil región spoločnosti BSCA na obdobie 50 rokov: — koncesiu na služby obchodnej správy verejného majetku letiska Charleroi, — koncesiu na využívanie majetku, ktorá sa týka trvalého a výhradného využívania letiskovej zóny.

(30) V dohode medzi regiónom a BSCA, ktorej prílohu tvorí špecifikácia (ďalej len „špecifikácia“), sa stanovuje rozdelenie nákladov medzi región Valónsko a spoločnosť BSCA takto: a) Pokiaľ ide o koncesiu na služby, v dohode medzi regiónom a BSCA (10) sa uvádza, že spoločnosť BSCA „znáša náklady“ súvisiace s technickou a obchodnou správou letiskovej zóny. Podľa článku 25 špecifikácie však región prevezme do 1. januára 1997„náklady na protipožiarne služby (11) a údržbu (12)“. b) Pokiaľ ide o koncesiu na využívanie majetku, v dohode sa stanovuje, že región znáša náklady na uvedenie do prevádzky, ako aj na všetky práce spojené s výstavbou, inštaláciou a vybavením poskytnutej zóny (13), zatiaľ čo spoločnosť BSCA bude zodpovedná za čistenie a údržbu poskytnutej zóny (…) (14). V špecifikácii (15) sa okrem toho stanovuje ročný alebo viacročný program vybavenia, ktorý navrhla BSCA a ktorý odsúhlasil región, a financovať ho bude subjekt poskytujúci koncesiu.

(31) V dohode (16) sa v súvislosti s poplatkami uvádza: — Spoločnosť BSCA je oprávnená vyberať poplatky spojené s premávkou na letisku, ako aj poplatky za každú službu, ktorú bude musieť poskytnúť. — Ako protihodnotu koncesie platí spoločnosť BSCA regiónu ročný poplatok rovnajúci sa 35 % letiskových poplatkov, ktoré spoločnosť BSCA vybrala za predchádzajúci rok. Tento poplatok sa uhrádza do fondu na finančné riešenie problémov životného prostredia spôsobených prevádzkou letiska.

2.1.3. Opatrenia týkajúce sa vyplatenia dotácie na protipožiarne služby a údržbu spoločnosti BSCA regiónom Valónsko v rokoch 1997 – 2002

(32) Dodatkom 2 k špecifikácii sa predĺžilo obdobie, počas ktorého región Valónsko znáša náklady na protipožiarne služby a údržbu, do 1. januára 2000.

(33) Región prevzal náklady na protipožiarne služby a údržbu aj v rokoch 2000 (17) a 2001 (18).

(34) Pokiaľ ide o rok 2002, Belgicko uvádza, že hoci región Valónsko plánoval aj naďalej poskytovať náhradu týchto nákladov, založením spoločnosti SOWAER a zavedením nového právneho rámca sa oddialilo formálne predĺženie poskytovania tejto náhrady. Podľa Belgicka spoločnosť BSCA potvrdila prevzatie týchto nákladov listom z 5. júla 2001, ktorý v nadväznosti na telefonický rozhovor, počas ktorého mal región Valónsko potvrdiť prevzatie nákladov na tieto služby za rok 2002, poslala valónskej správe dopravy a zariadení a v ktorom predložila návrh rozpočtu spoločnosti BSCA na rok 2002 s uvedením nákladov na tieto služby.

2.1.4. Východiská investičného plánu letiska Charleroi v rokoch 1999 – 2000

(35) Koncom 90. rokov 20. storočia vypracovali externí poradcovia niekoľko štúdií o možnostiach výstavby letiska Charleroi. Región požiadal firmu Tractebel o strategickú štúdiu výstavby letiska Charleroi, ktorá sa uzavrela v apríli 2000 (19). Zároveň spoločnosť Roland Berger International Management Consultant predstavila v júli 2000 štúdiu rozvoja letiskovej stratégie pre Valónsko (20). Spoločnosť Grands Travaux de Marseille požiadala, v rámci rokovaní s regiónom Valónsko od začiatku roku 2001 o možnom vstupe do základného imania spoločnosti BSCA, o vypracovanie štúdie potenciálneho rozvoja letiska (21).

(36) Podľa Belgicka bolo ešte pred vypracovaním týchto štúdií a v dôsledku technických obmedzení existujúcej infraštruktúry (22) isté, že v severnej časti územia treba postaviť nový terminál. Združenie obcí Intercommunale Igretec, poverené výstavbou priemyselného parku, už v tom období vyvlastnilo niektoré pozemky. Región začal vyvlastňovať pozemky v priebehu 90. rokov 20. storočia a združenie obcí mu v roku 1999 postúpilo pozemky, ktoré vyvlastnilo. Práve na týchto pozemkoch bol postavený nový terminál pre cestujúcich, ktorý je v súčasnosti v prevádzke.

(37) Región Valónsko na stretnutí 20. júla 2000 schválil smerovania rámcovej dohody o viacročnom investičnom programe letiska Charleroi, v ktorom sa uvádza najmä „plán nového terminálu pre cestujúcich“, s celkovým rozpočtom vo výške 113,74 milióna EUR. Tabuľka 1 Investície do infraštruktúry uvedené v rámcovej dohode z 20. júla 2000 (v miliónoch) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Spolu v BEF Spolu v EUR Pozemky 145 38 183 4,54 Infraštruktúra 340 613 601 1 044 412 100 923 372 4 405 109,20

(38) V rámci výkonu rozhodnutia z 20. júla 2000 prijal región Valónsko 8. novembra 2000 rozhodnutie, ktorým sa zmenil predpoklad uvedený vo viacročnom investičnom programe a celkové investičné náklady sa zvýšili na 121 miliónov EUR. V správe pripojenej k tomuto rozhodnutiu sa však uvádza, že „investície do nového terminálu a jeho sprievodnej infraštruktúry sa uskutočnia len v nadväznosti na vývoj konkrétnych potrieb. Prevzatie týchto investícií sa musí preskúmať v závislosti od vývoja prevádzky.“ V správe sa uvádza vtedajší odhad nákladov na nový terminál: „ak si to budú vyžadovať skutočné potreby letiska (…), výstavba nového terminálu a s ním spojenej sprievodnej infraštruktúry by mohli predstavovať investíciu vo výške 1 514 miliónov BEF“, teda asi 37,5 milióna EUR, pričom sa nespresňuje harmonogram využívania tejto sumy (pozri tabuľku 9). Dovtedy sa ešte nestanovili podmienky financovania investičného programu letiska Charleroi (23). Tabuľka 2 Investície do infraštruktúry uvedené v správe k rozhodnutiu z 8. novembra 2000 (v miliónoch) 2000 2001 2002 2003 2004 Po roku 2004 Spolu v BEF Spolu v EUR Spolu A 93 160 15 38 306 7,59 Spolu B 12 729 709 548 319 743 3 060 75,86 Terminál 0 0 1 514 1 514 37,53 Spolu 105 889 2 238 548 357 743 4 880 120,97 A: Priame financovanie regiónom. B: Dotácie na investície.

2.1.5. Založenie spoločnosti SOWAER 1. júla 2001

(39) Dňa 1. júla 2001 región Valónsko založil spoločnosť v jeho výhradnom vlastníctve s názvom Société Wallonne des Aéroports (ďalej len „SOWAER“) s cieľom budovať letiskové infraštruktúry v regióne, poskytovať tieto infraštruktúry správcom konkrétnych letísk a udržiavať ich v prevádzke zabezpečovaním údržby a veľkých opráv.

(40) Región ešte skôr vo svojom rozhodnutí z 23. mája 2001, ktorého cieľom bolo „zriadiť finančný mechanizmus a založiť špecializovanú spoločnosť“, schválil stanovy a finančný plán spoločnosti SOWAER na roky 2001 – 2004 (24), a najmä celkovú sumu investícií do letiska Charleroi vo výške 3 753 miliónov BEF, čo predstavuje asi 93 miliónov EUR, z toho 28 miliónov EUR na nový terminál (pozri tabuľku 3). Tabuľka 3 Investície do infraštruktúry uvedené vo finančnom pláne spoločnosti SOWAER, ktoré región Valónsko schválil 23. mája 2001 (v miliónoch) 2001 2002 2003 2004 Spolu v BEF Spolu v EUR Pozemky 253 15 0 38 306 7,59 Infraštruktúra 741 709 548 319 2 317 57,44 Terminál 10 500 500 120 1 130 28,01 Spolu 1 004 1 224 1 048 477 3 753 93,03

(41) Podrobný finančný plán zachytávajúci najnovší vývoj investičných programov letísk Liège a Charleroi bol predložený správnej rade spoločnosti SOWAER v marci 2002 (25). Tento plán sa následne aktualizoval v pravidelných intervaloch (približne raz ročne).

(42) Z údajov uvedených vo finančnom pláne spoločnosti SOWAER, ktorý bol schválený 23. mája 2001, vyplýva, že strop príspevku do fondu na ochranu životného prostredia bol stanovený na 75 miliónov BEF (1,86 milióna EUR) na rok 2002. V tomto finančnom pláne sa do príjmov spoločnosti SOWAER započítal z dôvodu prenesených úloh aj zostatok fondu na ochranu životného prostredia.

2.1.6. Dohoda medzi SOWAER a BSCA z 15. apríla 2002 a dodatok 3 k dohode medzi regiónom a BSCA z 29. marca 2002

(43) Dňa 15. apríla 2002 spoločnosť SOWAER, ktorá 29. marca 2002 prevzala koncesiu na využívanie majetku udelenú spoločnosti BSCA v roku 1991, uzavrela so spoločnosťou BSCA dohodu o subkoncesii na využívanie majetku (ďalej len „dohoda medzi SOWAER a BSCA z roku 2002“), podľa ktorej: a) môže spoločnosť BSCA do roku 2040 výhradne využívať letisko na účely jeho prevádzky. Spoločnosť SOWAER sa zaväzuje, že na letisku zrealizuje investičný program (ďalej len „investičný program“), ktorý sa spresňuje v dohode medzi SOWAER a BSCA a zhoduje sa s programom uvedeným v odôvodnení 40. Spoločnosť SOWAER sa okrem iného zaväzuje, že uskutoční veľké opravy a veľkú údržbu, ktoré súvisia s pozemkami, budovami a infraštruktúrou. b) Ako protihodnotu za poskytnutie zóny letiska, realizáciu investičného programu a veľkú údržbu musí BSCA platiť koncesný poplatok, ktorý tvorí: — ročná pohyblivá zložka rovnajúca sa 35 % letiskových poplatkov so stropom, ktorý sa má časom meniť (ďalej len „poplatok s maximálnou pohyblivou výškou“), — ročný paušálny poplatok, ktorý sa má takisto časom meniť (ďalej len „paušálny poplatok“).

(44) Takmer zároveň uzavreli 29. marca 2002 región a spoločnosť BSCA dodatok, ktorým sa mení dohoda medzi regiónom a BSCA. Týmto dodatkom (dodatok 3 k dohode medzi regiónom a BSCA (26)) sa región Valónsko zaviazal, že zaplatí spoločnosti BSCA: — dotáciu, ktorá jej umožní prebrať náklady na poskytnutie pozemkov, stavieb a infraštruktúry na letisku spoločnosti SOWAER. Táto dotácia sa zhodovala s paušálnym poplatkom uvedeným v odôvodnení 43, takže spoločnosť BSCA napokon znášala len poplatok s maximálnou pohyblivou výškou, — dotáciu na úhradu výdavkov (nákladov a investícií) spoločnosti BSCA za protipožiarne služby a údržbu. Dodatkom 3 sa takisto mení článok 25 špecifikácie tým, že sa do výkazu ziskov a strát týkajúceho sa nákladov na protipožiarne služby a údržbu zahrňujú investičné náklady a/alebo náklady na odpisy investícií.

2.1.7. Revízia investičného programu z 3. apríla 2003

(45) Dňa 3. apríla 2003 zobrala valónska vláda na vedomie revíziu investičného programu. Predmetom revízie je najmä úprava kapacity nového terminálu oproti úrovni, o ktorej sa rozhodlo v pôvodnej verzii investičného programu. Namiesto kapacity pre dva milióny cestujúcich sa mal postaviť terminál s kapacitou pre tri milióny cestujúcich, ako aj väčšie ako pôvodne plánované parkovisko pre autá. Táto revízia znamenala zvýšenie sumy investícií o 33 miliónov EUR.

2.1.8. Dohoda medzi SOWAER a BSCA zo 4. apríla 2006 a dodatok 5 k dohode medzi regiónom a BSCA z 10. marca 2006

(46) Dohodu medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 nahradila 4. apríla 2006 nová dohoda (ďalej len „dohoda medzi SOWAER a BSCA z roku 2006“). Táto dohoda obsahuje väčšinu ustanovení dohody medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 a spresňujú sa v nej niektoré služby, ktoré poskytuje spoločnosť SOWAER spoločnosti BSCA nad rámec služieb vymedzených dohodou medzi SOWAER a BSCA z roku 2002. Okrem toho sa v nej upravujú spôsoby výpočtu sumy koncesných poplatkov, ktoré musí spoločnosť BSCA platiť spoločnosti SOWAER.

(47) Dohoda medzi regiónom a BSCA bola zároveň zmenená dodatkom 5 z 10. marca 2006. V článku 3.2.2. dohody medzi regiónom a BSCA sa uvádza, že: — predmetom náhrady, ktorú poskytne región, sú náklady vynaložené spoločnosťou BSCA na služby protipožiarnej ochrany a bezpečnosti pozemnej prevádzky a areálu letiska, — na túto náhradu sa vzťahuje strop. Strop, stanovený na rok 2006 vo výške 5 774 000 EUR, podlieha každoročnej indexácii.

(48) V dodatku sa takisto uvádza, že sumu finančnej náhrady treba do júla 2009 revidovať.

2.1.9. Dodatok 6 k dohode medzi regiónom a BSCA z 15. januára 2008

(49) Dohoda medzi regiónom a BSCA bola opätovne zmenená 15. januára 2008 (dodatok 6). Podľa tejto úpravy: — región poveruje spoločnosť BSCA, aby okrem služieb protipožiarnej ochrany a bezpečnosti pozemnej prevádzky a areálu letiska vykonávala služby spojené so sledovaním a zaznamenávaním letov, s predbežným plánovaním letov (27), radením lietadiel (28) a bezpečnostnou ochranou (29) [tieto úlohy predtým zabezpečoval priamo región (30)], — dotácia poskytnutá regiónom Valónsko sa vzťahuje nielen na náklady spoločnosti BSCA na protipožiarnu ochranu a bezpečnosť pozemnej prevádzky a areálu letiska (strop sa zachová), ale aj na náklady týkajúce sa bezpečnostnej ochrany, sledovania a zaznamenávania letov, predbežného plánovania letov a radenia lietadiel.

2.2. Rozvoj letiska Charleroi

(50) Až do príchodu spoločnosti Ryanair s cieľom prevádzkovať od 1. mája 1997 linku Dublin – Charleroi letisko Charleroi spočiatku prakticky nevyužívali pravidelní cestujúci. V apríli 2001 otvorila spoločnosť Ryanair svoju prvú základňu na kontinente v Charleroi, kde umiestnila najskôr dve lietadlá a začala prevádzkovať lety do nových destinácií (Shannon, Glasgow, Pisa, Benátky a Carcassonne).

(51) Premávka na letisku Charleroi sa od roku 2000 do roku 2013 zvýšila približne z 200 000 na 7 miliónov cestujúcich. Tabuľka 4 Štatistické údaje o premávke za rok na letisku Charleroi Rok Cestujúci Rok Cestujúci 2000 255 317 2007 2 458 980 2001 773 431 2008 2 957 026 2002 1 271 596 2009 3 937 187 2003 1 804 287 2010 5 195 372 2004 2 034 140 2011 5 901 007 2005 1 873 651 2012 6 156 427 2006 2 166 915 2013 6 786 979

(52) Podiel spoločnosti Ryanair na premávke na letisku Charleroi vždy predstavoval viac ako [70 – 80] % (*1).

2.3. Štatút spoločnosti BSCA a jej akcionári

(53) Štruktúra akcionárov spoločnosti BSCA sa od roku 2001 niekoľkokrát zmenila. Na konci roka 2000 viac ako 80 % akcií spoločnosti BSCA vlastnila spoločnosť Sambrinvest (31) a menší podiel vlastnila spoločnosť Cockerill Sambre, združenie Igretec (32) a niekoľko ďalších akcionárov.

(54) K prvému prepracovaniu došlo na základe rozhodnutia valónskej vlády z 8. februára 2001. Týmto rozhodnutím vláda poverila spoločnosť Sogepa (33), podliehajúcu kontrole regiónu, aby odkúpila 2 680 akcií spoločnosti BSCA (čo predstavuje 43,79 % kapitálu) vo vlastníctve spoločnosti Sambrinvest, akcie vo vlastníctve spoločnosti BSCA, ako aj podiely, ktoré by chceli predať „súkromní akcionári“. Vláda okrem toho poverila tou istou dohodou ministra pre správu letísk, aby „pripravil dohodu akcionárov, ktorá spojí SOWAER, Sambrinvest a prípadne Igretec a podľa ktorej sa budú organizovať ich právomoci v rámci BSCA vo valnom zhromaždení, ako aj v správnej rade a predstavenstve.“

(55) Región zároveň rozhodol aj o zvýšení kapitálu spoločnosti BSCA: začiatok tejto rekapitalizácie sa objavuje v rozhodnutí valónskej vlády (34) v máji 2001. Zvýšenie kapitálu celkovo o 3 941 300 EUR sa uskutočnilo 3. decembra 2002, pričom spoločnosť SOWAER vložila hotovosť vo výške 3 808 660 EUR za 49,23 % podielových akcií spoločnosti BSCA. Tabuľka 5 Vývoj zloženia akcionárov spoločnosti BSCA (35) (v %) Rok BSCA SOWAER Sogepa Sambrinvest Igretec Belgické letisko Iné 2000 6,21 — 0,00 82,84 2,29 0,00 8,66 2001 0,00 — 55,07 39,05 2,29 0,00 3,59 2002 0,00 49,23 27,01 19,16 2,32 0,00 2,28 2003 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2004 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2005 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2006 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2007 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2008 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2009 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2010 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2011 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2012 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2013 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 Hodnoty platia k 31. decembru uvedeného roka.

(56) V rokoch 2002 – 2008 spoločnosť SOWAER spravovala časť približne 49 % kapitálu spoločnosti BSCA. Podľa belgických orgánov sa uvedená správa uskutočňovala v mene valónskej vlády.

(57) V roku 2009 poskytla spoločnosť BSCA svoj kapitál súkromnému partnerovi. Konzorcium Belgian Airports (ďalej len „Belgian Airports“), ktoré tvorila talianska skupina SAVE a belgická spoločnosť Holding Communal S.A. (36), týmto spôsobom nadobudlo 27,65 % podielov správcu letiska. Belgian Airports má právo veta pri určitom počte významných rozhodnutí vrátane obchodných dohôd so spoločnosťou Ryanair.

3. OPIS OPATRENÍ

(58) Predmetom tohto rozhodnutia sú dva typy opatrení: — opatrenia poskytnuté regiónom Valónsko a spoločnosťou SOWAER v prospech spoločnosti BSCA (časť 3.1), — opatrenia poskytnuté regiónom Valónsko a spoločnosťami SOWAER a BSCA v prospech spoločnosti Ryanair (časť 3.2).

3.1. Opatrenia poskytnuté regiónom Valónsko a spoločnosťou SOWAER v prospech spoločnosti BSCA

(59) Konanie sa týka týchto opatrení v prospech spoločnosti BSCA: — podľa ustanovení dohody medzi SOWAER a BSCA a rozhodnutí o investíciách poskytnutie pozemkov a infraštruktúry letiska Charleroi spoločnosti BSCA a uskutočnenie investičného programu na jej modernizáciu a zväčšenie, ako aj poskytovanie niektorých služieb spoločnosťou SOWAER vrátane veľkých opráv infraštruktúry výmenou za poplatok, ktorý platí spoločnosť BSCA (časť 3.1.1), — podľa dohody medzi regiónom a BSCA poskytnutie dotácie regiónom na určité služby súvisiace s činnosťou letiska (pozri časť 3.1.2), — upísanie väčšej časti základného imania spoločnosti BSCA spoločnosťou SOWAER 3. decembra 2002 (časť 3.1.3).

3.1.1. Poskytnutie pozemkov a infraštruktúry letiska Charleroi vrátane infraštruktúry vybudovanej vďaka investičnému plánu a poskytovanie určitých služieb, najmä uskutočňovanie veľkých opráv, výmenou za koncesný poplatok

3.1.1.1. Poskytnutie pozemkov a infraštruktúry letiska Charleroi vrátane infraštruktúry vybudovanej vďaka investičnému plánu a poskytovanie určitých služieb, najmä uskutočňovanie veľkých opráv

(60) Podľa dohody medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 spoločnosť SOWAER: — poskytuje spoločnosti BSCA subkoncesiu na využívanie majetku do roku 2040, ktorá sa týka trvalého a výhradného využívania letiskovej zóny na účely jej prevádzky, — poskytuje spoločnosti BSCA ďalšie investície. Investičný program, ktorý zahŕňa najmä výstavbu nového terminálu, predĺženie dráhy, výstavbu rolovacej dráhy a dodatočných parkovísk pre lietadlá a zariadení na pomoc s navigáciou, predstavuje sumu 93 miliónov EUR (37), Tabuľka 6 Investičný program, ktorý tvorí prílohu k dohode medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 (v miliónoch) 2001 2002 2003 2004 Spolu v BEF Spolu v EUR Pozemky 253 15 0 38 306 7,59 Infraštruktúra 741 709 548 319 2 317 57,44 Terminál 10 500 500 120 1 130 28,01 Spolu 1 004 1 224 1 048 477 3 753 93,03 — vykonáva veľké opravy a veľkú údržbu letiskových budov, letiskovej infraštruktúry a na pozemkoch, ktoré sa nachádzajú v zóne, na ktorú sa vzťahuje koncesia.

(61) Investičný program sa každoročne revidoval. Obsahom revízií boli aktualizácie spojené s prírastkovými nákladmi, ktoré sa v apríli 2002 nepredpokladali, ako aj rozhodnutia o nových investíciách. Dňa 3. apríla 2003 zobrala valónska vláda na vedomie revíziu investičného programu, ktorú schválila správna rada spoločnosti SOWAER. Obsahom tejto revízie (38) bol najmä nový terminál s väčšou kapacitou, než sa pôvodne plánovalo (3 milióny namiesto 2 miliónov cestujúcich), a väčšie ako pôvodne plánované parkovisko pre autá. V dôsledku tejto revízie boli potrebné dodatočné investície vo výške 33 miliónov EUR.

(62) Investičný program bol do roku 2009 predmetom každoročnej revízie (39). Celkové náklady na investičný program realizovaný v rokoch 2002 – 2010 spoločnosťou SOWAER na letisku Charleroi dosiahli podľa jeho poslednej aktualizácie, ktorú schválila správna rada spoločnosti SOWAER v roku 2009, 219 103 435 EUR (40). Tento investičný program síce niesol názov „investičný program na roky 2002 – 2010“, obsahoval však výdavky až do roku 2017. Tabuľka 7 Celkové náklady na investičný program spoločnosti SOWAER v Charleroi podľa revízie správnej rady SOWAER v roku 2009 (v EUR) Druhy investícií Bežné investície [180 000 000 – 210 000 000 ] z toho pozemky [4 000 000 – 5 000 000 ] z toho parkovanie pre lietadlá [36 000 000 – 40 000 000 ] z toho nový terminál [80 000 000 – 100 000 000 ] z toho kontrolná veža [10 000 000 – 13 000 000 ] Staré záväzky [1 000 000 – 2 000 000 ] Investície vytvárajúce príjmy [3 000 000 – 4 000 000 ] Bezpečnosť – bezp. ochrana – živ. prost. [8 000 000 – 11 000 000 ] Mimoriadna údržba [4 000 000 – 6 000 000 ] Spolu 219 103 435 Zdroj: Príloha 7 k listu belgických orgánov z 21. septembra 2011.

(63) Dohodou medzi SOWAER a BSCA z roku 2006 sa spoločnosť SOWAER zaviazala poskytovať okrem veľkých opráv a veľkej údržby aj dodatočné služby v mene BSCA, a to najmä poradenstvo rôznej povahy (právne, environmentálne, finančné, správne atď.), analýzu a odporúčania týkajúce sa hluku spôsobeného prevádzkou letiska, vymedzenie a aktualizáciu geografického informačného systému (SIG).

3.1.1.2. Koncesný poplatok, ktorý platí BSCA spoločnosti SOWAER

(64) Ako protihodnotu za skutočnosti uvedené v časti 3.1.1.1 platí spoločnosť BSCA spoločnosti SOWAER koncesný poplatok.

i) Zmluvné podmienky

a) Obdobie od 15. apríla 2002 do 31. decembra 2005

(65) Podľa dohody medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 platí spoločnosť BSCA regiónu Valónsko koncesný poplatok, ktorý tvorí: — ročná pohyblivá suma (ďalej len „poplatok s maximálnou pohyblivou výškou“) rovnajúca sa 35 % sumy letiskových poplatkov prijatých počas aktuálneho roka so stropom vo výške 883 689 EUR v roku 2002, ktorý sa každý rok zvýši o 2 % v rokoch 2003 – 2006; tento strop sa v roku 2007 zvýši na sumu 2 650 000 EUR, ktorá sa každý rok upraví o 2 % nahor a bude od roku 2015 revidovaná (41). Tento poplatok sa uhrádza do fondu na finančné riešenie problémov životného prostredia spôsobených prevádzkou letiska, — ročná paušálna suma (ďalej len „paušálny poplatok“) so stropom vo výške 9 371 000 EUR v roku 2002, ktorá bude následne indexovaná. Táto suma sa od roku 2010 zvýši na 13 525 000 EUR a bude indexovaná (42).

(66) Podľa ustanovení koncesnej dohody medzi regiónom a BSCA v znení zmien z 29. marca 2002 región poskytne spoločnosti BSCA dotáciu, aby jej umožnil „plniť úlohy vo verejnom záujme v rámci prevádzky letiska Charleroi, a to na náklady spojené s využívaním pozemkov, letiskových stavieb a letiskovej infraštruktúry, ktoré jej poskytne spoločnosť SOWAER“. Suma dotácie sa rovná maximálnemu paušálnemu poplatku, takže spoločnosť BSCA v skutočnosti platí len poplatok s maximálnou pohyblivou výškou. Navyše podľa dohody medzi SOWAER a BSCA z 15. apríla 2002 je spoločnosť BSCA oslobodená od platenia paušálneho poplatku v prípade, že jej región neposkytne dotáciu (43).

b) Obdobie od 1. januára 2006

(67) Dohodu medzi SOWAER a BSCA z roku 2002 nahradila dohoda medzi SOWAER a BSCA z roku 2006 platná od 1. januára 2006. Podľa ustanovení tejto dohody (44) hradí spoločnosť BSCA spoločnosti SOWAER: — pohyblivú ročnú sumu stanovenú na 1,5 EUR za cestujúceho a 8 EUR za tonu nákladu, ktoré podliehajú indexácii na základe indexu spotrebiteľských cien v Belgicku (45). Pre túto pohyblivú sumu bol zmluvne stanovený strop vo výške 956 533 EUR (46) na rok 2006, následne od roku 2007 na sumu 2 651 067 EUR, ktorá sa od roku 2008 zvyšovala o 2 %ročne, — paušálnu ročnú sumu vo výške 10 094 000 EUR zvýšenú o 2 % ročne.

(68) Zároveň sa dohodou o udelení koncesie na služby medzi regiónom a BSCA z 10. marca 2006 menia podmienky dotácie poskytnutej regiónom na pokrytie fixnej zložky poplatkov, ktoré platí spoločnosť BSCA spoločnosti SOWAER (47) a uvádza sa v nej ustanovenie o oslobodení uvedené v odôvodnení 66 (48).

(69) Napokon dodatkom 1 z 27. mája 2009 k dohode medzi SOWAER a BSCA sa spoločnosti BSCA a SOWAER dohodli, že spoločnosť BSCA bude od roku 2009 platiť spoločnosti SOWAER dodatočnú ročnú sumu vo výške […] EUR za štvorcový meter navyše (49), aby mohla spoločnosť SOWAER nadobudnúť ďalšie pozemky a zároveň zväčšiť rozsah dohody o službách. Tieto dodatočné sumy dosahovali 1 206 EUR v roku 2010, 1 230 EUR v roku 2011, 1 255 EUR v roku 2012 a 1 280 EUR v roku 2013 (50).

ii) Výška poplatkov, ktoré platí spoločnosť BSCA spoločnosti SOWAER

(70) Vzhľadom na tieto skutočnosti sú poplatky, ktoré spoločnosť BSCA skutočne zaplatila spoločnosti SOWAER, zhrnuté v tabuľke 8, pričom sa zohľadňujú náhrady, ktoré zaplatil región spoločnosti BSCA za prevod do spoločnosti SOWAER. Tabuľka 8 Poplatky, ktoré zaplatila BSCA spoločnosti SOWAER (51) (v EUR) Rok Fixná zložka Pohyblivá zložka Poplatky spolu Čistá výška poplatkov 2002 9 371 000 883 689 10 254 689 883 689 2003 9 558 420 901 363 10 459 783 901 363 2004 9 749 588 919 390 10 668 978 919 390 2005 9 944 580 937 778 10 882 358 937 778 2006 10 094 000 956 532 11 050 532 956 532 2007 10 262 000 2 651 067 12 913 067 2 651 067 2008 10 478 000 2 704 088 13 182 088 2 704 088 2009 10 150 000 2 758 170 12 908 761 2 758 761 2010 10 150 000 2 813 333 12 964 539 2 814 539 2011 10 353 000 2 869 600 13 223 830 2 870 830 2012 10 353 000 2 926 992 13 281 247 2 928 247 2013 10 353 000 2 985 532 13 339 812 2 986 812 Celkové poplatky zahŕňajú okrem fixnej a pohyblivej zložky aj dodatočnú sumu súvisiacu s rozšírením rozsahu dohody o službách od roku 2009, ktorý sa uvádza v odôvodnení 69. Do čistej sumy poplatkov sa premieta aj dotácia, ktorú poskytol región spoločnosti BSCA.

3.1.2. Dotácia, ktorú zaplatil región za určité služby spojené s prevádzkou letiska

3.1.2.1. Zmluvné podmienky

a) Obdobie od 29. marca 2002 do 31. decembra 2005

(71) V dodatku 3 z 29. marca 2002 ku koncesnej dohode medzi regiónom a BSCA, ktorým sa mení článok 3 ods. 2 dohody medzi regiónom a BSCA, sa uvádza, že región Valónsko uhradí výdavky na služby protipožiarnej ochrany a údržbu: — protipožiarna služba sa vymedzuje podľa noriem Medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo (52), — údržba sa vymedzuje ako „technická údržba budov, dráh a ich okolia, vozového parku atď.“ (53), ako aj „údržba pozemkov, budov, vybavenia budov a materiálu, ktorých sa koncesia týka alebo ktoré sú predmetom koncesie, pričom sa má touto údržbou zabezpečiť vyhovujúci stav z hľadiska účelu ich použitia“ (54).

(72) V dodatku 3 z 29. marca 2002, ktorým sa mení aj článok 25 špecifikácie, sa uvádza, že koncesionár predkladá subjektu, ktorý poskytuje koncesiu, rozpočet na protipožiarnu ochranu a údržbu a vedie samostatný výkaz ziskov a strát, ktorý bude môcť subjekt, ktorý poskytuje koncesiu, kedykoľvek preskúmať a skontrolovať. „Na tento výkaz ziskov a strát sa pripisujú najmä: — celkové náklady na zamestnancov zodpovedných za protipožiarnu ochranu a údržbu v areáli letiska a na ich riadiacich pracovníkov vrátane príspevkov zamestnávateľov a s tým súvisiacich položiek (nové činnosti), — náklady na rôzne služby a tovar (vrátane prípadných subdodávateľov), — investičné náklady a/alebo náklady na odpisy investícií (55), — prípadné náklady na subdodávateľov služieb údržby a protipožiarnej ochrany.“

b) Obdobie od 10. marca 2006 do 31. decembra 2007

(73) Dodatkom 5 z 10. marca 2006 ku koncesnej dohode medzi regiónom a BSCA sa mení článok 3.2.2. dohody medzi regiónom a BSCA takto: „Medzi každoročné položky rozpočtu regiónu Valónsko patria: (…) finančná náhrada, ktorú poskytuje región Valónsko spoločnosti BSCA za náklady na výkon služieb protipožiarnej ochrany, bezpečnosti pozemnej prevádzky a areálu letiska, pričom sa plnia podmienky stanovené v článku 25 špecifikácie, ktorá tvorí prílohu k tejto dohode“.

(74) Dodatkom 5 sa mení aj článok 25 špecifikácie. V zmenenom článku 25 sa stanovuje, že „služby spojené s bezpečnosťou pozemnej prevádzky a areálu letiska zahŕňajú bežnú údržbu areálu letiska, technické služby údržby budov, dráh, ich okolia a vozového parku, menej rozsiahle asfaltovacie práce, bežnú údržbu a opravu dráh a prístupových ciest, údržbu a prevádzkové opravy osvetlenia a návestidiel na dráhach, kosenie, čistenie dráhy a jej označovanie, odpratávanie snehu, ako aj akékoľvek iné služby, ktorými sa zaručuje bezpečnosť pozemnej prevádzky, areálu letiska a infraštruktúry s výnimkou obchodných priestorov v zóne letiska“.

(75) Podľa článku 25 špecifikácie je maximálna výška finančnej náhrady na rok 2006 stanovená na 5 774 000 EUR. Tento strop podlieha indexácii každý rok do 31. decembra 2009. Výška finančnej náhrady sa musí revidovať najneskôr v druhej polovici roka 2009.

(76) V článku 25 ods. 7 špecifikácie, ktorý bol vložený na základe dodatku 5 z 10. marca 2006, sa uvádza, že výška náhrady nemôže prekročiť skutočné náklady vynaložené spoločnosťou BSCA a že akákoľvek nadmerná náhrada nákladov bude podliehať rozpočtovej kompenzácii na ťarchu rozpočtu na nasledujúci rok.

c) Obdobie od 1. januára 2008

(77) Dodatkom 6 z 15. januára 2008 ku koncesnej dohode medzi regiónom a BSCA sa mení článok 25 ods. 1 špecifikácie a k výkonu služieb, ktorými je už spoločnosť BSCA poverená (56), sa pridávajú služby sledovania a zaznamenávania letov, predbežného plánovania letov, radenia lietadiel a bezpečnostná ochrana.

(78) Sledovanie a zaznamenávanie letov znamená vypĺňanie databázy v správe Valónska údajmi o letoch (počet cestujúcich, zápis lietadla do registra lietadiel, meno pilota, typ lietadla, druh letu, krajina pôvodu, hmotnosť lietadla atď.). Plánovanie letov sa týka komunikácie, harmonogramu letov, prideľovania slotov, oznamov prostredníctvom rozhlasu a správy parkovísk pre lietadlá. Sledovanie a zaznamenávanie letov a plánovanie letov zabezpečuje tzv. navigačné stredisko.

(79) Radenie lietadiel zahŕňa dve úlohy: rolovanie na stojisko, ktoré pri pristátí každého lietadla vykonáva zónový koordinátor, a tzv. asistencia „follow me“, ktorá spočíva v navádzaní lietadla vozidlom, ktoré sa používa len v prípade, že pilot nepozná letisko (letecké služby pre podniky), alebo v prípade veľkokapacitných lietadiel (kód D). Na letisku Charleroi je počet týchto operácií veľmi nízky (najviac 100 ročne).

(80) Služby bezpečnostnej ochrany sú vymedzené v zmenenom článku 25 ods. 2 špecifikácie v znení zmien, ktoré sa zaviedli dodatkom 6 z 15. januára 2008: „detekčná kontrola, diaľkové monitorovanie, kontrolné hliadky a patroly, vstupná kontrola a vydávanie preukazov návštevníka“. BSCA preniesla výkon služieb bezpečnostnej ochrany na akciovú spoločnosť podľa verejného práva BSCA Security. Úlohy spoločnosti BSCA Security sú vymedzené podľa nariadenia z 23. júna 1997 o zakladaní letísk v regióne Valónsko (57). Región Valónsko vlastní 51 % a spoločnosť BSCA 49 % spoločnosti BSCA Security.

(81) Podmienky finančnej náhrady sa stanovujú v zmenenom článku 25 ods. 1 špecifikácie takto: — pokiaľ ide o služby protipožiarnej ochrany a bezpečnosti pozemnej prevádzky a areálu letiska, región znáša náklady na ich výkon na základe podmienok, ktoré sú vymedzené v dodatku 5 (pozri odôvodnenie 75), a to do 31. decembra 2009; strany musia prehodnotiť výšku náhrady najneskôr v druhej polovici roka 2009, — pokiaľ ide o služby sledovania a zaznamenávania letov, predbežného plánovania letov, radenia lietadiel a bezpečnostnej ochrany (58), región znáša náklady na tieto služby v rokoch 2008 a 2009. Od 1. januára 2010 je maximálna suma prevzatia stanovená vo výške indexovanej náhrady za predchádzajúci rok.

(82) Článok 25 ods. 7 špecifikácie je zmenený a uvádza sa v ňom, že výška náhrady nemôže prekročiť skutočné náklady, ktoré vynaložila spoločnosť BSCA, po odpočítaní prípadných poplatkov, ktoré na úhradu týchto služieb vybrala od používateľov.

3.1.2.2. Výška dotácie, ktorú zaplatil región Valónsko

(83) Tabuľka 9 obsahuje zhrnutie dotácií, ktoré región Valónsko zaplatil spoločnostiam BSCA a BSCA Security, okrem dotácie na služby vo verejnom záujme, ktorou sa nahrádza ročný paušálny poplatok. Tabuľka 9 Dotácie, ktoré región Valónsko zaplatil spoločnostiam BSCA alebo BSCA Security (59) v rokoch 2001 – 2013 (okrem dotácie na služby vo verejnom záujme, ktorou sa nahrá dza ročný paušálny poplatok) Požiar, bezpečnosť, údržba Bezpečnostná ochrana a bezpečnosť Navigačné stredisko vrátane radenia lietadiel Spolu 2001 2 892 612 — — 2 892 612 2002 3 201 000 — — 3 201 000 2003 4 184 964 — — 4 184 964 2004 5 182 000 — — 5 182 000 2005 5 525 000 — — 5 525 000 2006 5 774 000 — — 5 774 000 2007 5 774 000 — — 5 774 000 2008 5 993 000 9 233 984 317 000 15 544 054 2009 6 148 000 13 512 788 417 324 20 078 112 2010 6 148 000 13 596 515 419 909 20 164 424 2011 6 148 000 13 703 323 533 323 20 384 646 2012 6 148 000 14 013 621 454 381 20 616 002 2013 6 148 000 14 013 621 454 381 20 616 002 Spolu 69 266 576 78 073 852 2 596 388 149 936 816 Zdroj: Príloha 9 k listu Belgicka, ktorý bol doručený 6. februára 2014, upravená o dotáciu Giro odpoveďou Belgicka z 25. marca 2014.

3.1.3. Zvýšenie základného imania upísaného spoločnosťou SOWAER

(84) V rámci plánov rozvoja a najmä rokovaní o dohodách so spoločnosťou Ryanair z roku 2001 bola 31. júla 2001 správnej rade spoločnosti BSCA predložená strategická správa, v ktorej sa uvádza: „Spoločnosť BSCA by mala po uplynutí troch nadchádzajúcich rokov vytvoriť stratu vo výške 164 miliónov. Jej vlastné imanie by sa malo k 31. decembru 2003 znížiť na 23 miliónov frankov, čo je menej ako 20 % súčasného imania v hodnote 153 miliónov [belgických] frankov. Preto je potrebné zvýšenie základného imania o 5 miliónov EUR s cieľom vyhnúť sa neistej situácii.“

(85) Región totiž už vo svojom rozhodnutí z 23. mája 2001 o finančnom pláne spoločnosti SOWAER schválil zásadu postupných kapitálových injekcií do spoločností, ktoré spravujú valónske letiská (60). K uvedenému dátumu sa podľa finančného plánu spoločnosti SOWAER plánovala „kapitálová investícia do BSCA vo výške +/–60 miliónov BEF […] a následné rozloženie na tri roky, trikrát 30 miliónov (základné imanie vo výške 600 miliónov a majetková účasť spoločnosti SOWAER 25 %, čo predstavuje 150 miliónov),“ a to predstavuje jednu kapitálovú injekciu vo výške 3,718 milióna EUR rozloženú na tri roky.

(86) Základné imanie sa napokon zvýšilo jednorazovo 3. decembra 2002. Upísané imanie bolo v plnej výške splatené, pričom spoločnosť SOWAER vložila v hotovosti 3,809 milióna EUR výmenou za 49,23 % podielov na základnom imaní spoločnosti BSCA (61).

3.2. Opatrenia poskytnuté regiónom Valónsko a spoločnosťou BSCA v prospech spoločnosti Ryanair (62)

3.2.1. Dohody z roku 2001

(87) Pojmom „dohody z roku 2001“ sa bude označovať súbor pozostávajúci: — zo záväzku valónskej vlády zo 6. novembra 2001, — zo zmluvy medzi BSCA a Ryanair z 2. decembra 2001 (ďalej len „zmluva z roku 2001“), — z dohody s podnikom Promocy z 12. decembra 2001 a zo zmluvy medzi Promocy a Leading Verge z 31. januára 2002, o ktorých rozhodla správna rada spoločnosti BSCA 31. júla 2001 (63).

3.2.1.1. Záväzok valónskej vlády zo 6. novembra 2001

(88) Dňa 6. novembra 2001 uzavrel región dohodu so spoločnosťou Ryanair. V tejto dohode bol stanovený pristávací poplatok vo výške 1 EUR za cestujúceho spoločnosti Ryanair, čo predstavuje pokles rádovo o 50 % oproti stanovenej výške pristávacieho poplatku, ktorú uverejnila valónska vláda a ktorá bola vypočítaná inou metódou (64) (v tomto období sa totiž letiskové poplatky fakturované leteckým dopravcom určovali podľa tarifnej stupnice, ktorú vyhlasovala a uverejňovala valónska vláda a nie spoločnosť BSCA). Región sa navyše zaviazal odškodniť spoločnosť Ryanair v prípade straty, ktorá by spoločnosti vznikla priamo v dôsledku prípadnej úpravy letiskových daní alebo otváracích hodín letiska v rokoch 2001 – 2016 s výnimkou prípadu, keď by takéto zmeny nariadila Európska únia, federálny štát, Medzinárodná organizácia civilného letectva alebo ak by vyplývali z iných požiadaviek medzinárodného práva.

3.2.1.2. Zmluva z roku 2001 vrátane ustanovení týkajúcich sa podniku Promocy

(89) Podľa zmluvy z roku 2001 uzavretej medzi spoločnosťami BSCA a Ryanair spoločnosť BSCA stanovila cenu za služby pozemnej obsluhy pre spoločnosť Ryanair vo výške 1 EUR za cestujúceho (65), čo je desaťkrát menej ako cena, ktorú BSCA stanovila v roku 2001 ostatným používateľom.

(90) Spoločnosť BSCA sa takisto zaviazala prispievať finančne a poskytovaním rôznych služieb na výdavky spojené s otvorením základne spoločnosti Ryanair v Charleroi (66). Príspevok predstavoval sumu: — 250 000 EUR na náklady na ubytovanie a živobytie pre zamestnancov spoločnosti Ryanair, — 160 000 EUR za otvorenie novej linky, maximálne však tri linky na lietadlo, ktoré má v Charleroi základňu, celkovo maximálne 1 920 000 EUR, — 768 000 EUR ako príspevok na úhradu nákladov na nábor a školenie pilotov a posádok pridelených na nové linky obsluhované z letiska Charleroi, — 4 000 EUR na nákup kancelárskeho vybavenia.

(91) Spoločnosť BSCA musela zároveň bezplatne poskytnúť spoločnosti Ryanair 100 m2 na kancelárske priestory a 100 m2 na technický sklad a zaručiť právo nevýhradne využívať školiacu miestnosť. Spoločnosť BSCA musela konať aj ako sprostredkovateľ, aby mohla spoločnosť Ryanair využívať hangár na údržbu lietadiel bezplatne alebo za minimálne náklady.

(92) Podľa ustanovení zmluvy z roku 2001 spoločnosti Ryanair a BSCA založili spoločný podnik na obchodnú propagáciu s názvom Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (ďalej len „Promocy“). Predmetom činnosti spoločnosti Promocy bol rozvoj mesta Charleroi a jeho regiónu pomocou komerčnej prevádzky letiska (67) (spoločnosť Promocy napríklad financovala časť ceny leteniek na propagáciu spoločnosti Ryanair). Spoločnosti BSCA a Ryanair mali povinnosť v rovnakej miere prispievať na fungovanie spoločnosti Promocy (68). Preto BSCA a Ryanair upísali rovnaké podiely na základnom imaní spoločnosti Promocy, ktoré malo celkovú výšku 62 500 EUR. Okrem toho BSCA a Ryanair platili príspevok vo výške 4 EUR za cestujúceho prepraveného spoločnosťou Ryanair s odletom z letiska Charleroi.

(93) Poplatky za cestujúceho vzťahujúce sa na prevádzku spoločnosti Ryanair podľa zmluvy z roku 2001, ako aj príspevky na financovanie spoločnosti Promocy sú zhrnuté v tabuľke 10. Tabuľka 10 Poplatky vzťahujúce sa na spoločnosť Ryanair podľa ustanovení zmluvy z roku 2001 (69) 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Pristávací poplatok 1 1 1,1 1,13 1,13 1,13 1,26 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 Poplatok za cestujúceho leteckou dopravou 7 7 7,38 7,5 7,88 8 8 8 8 8 8 8 Pozemná obsluha 1 1 1,1 1,13 1,13 1,13 1,26 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 Promocy – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 Čistá suma spolu zaplatená spoločnosťou Ryanair 5 5 5,58 5,76 6,14 6,26 6,52 6,6 6,6 6,6 6,6 6,6 Sadzby uvedené v zmluve z roku 2001, ktoré majú k 1. aprílu rôznu výšku, sú stanovené pomerne, aby ich bolo možné porovnať na základe časového obdobia jedného roka (1. január – 31. december).

(94) Ako protihodnotu sa spoločnosť Ryanair voči BSCA zaviazala vytvoriť v Charleroi základňu pre určitý počet lietadiel (od dvoch do štyroch) a počas obdobia pätnástich rokov (2001 – 2016), na ktoré sa vzťahuje zmluva, uskutočniť s každým z lietadiel minimálne tri odlety zo Charleroi a tri prílety do Charleroi denne. Írska spoločnosť by týmto spôsobom zaručila správcovi letiska osobnú dopravu, na základe ktorej by mohol očakávať príjmy z letiskových poplatkov alebo iných ako letiskových činností. Keby spoločnosť Ryanair ukončila svoju činnosť na letisku Charleroi počas prvých piatich rokov platnosti zmluvy, podľa jej ustanovení by musela uhradiť spoločnosti BSCA svoj podiel na výdavkoch týkajúcich sa otvorenia základne spoločnosti Ryanair a príspevok na marketing. Od piateho roka platnosti zmluvy sa suma, ktorú by musela uhradiť, postupne znižuje (70).

3.2.2. Ministerská vyhláška z 11. júna 2004 a list spoločnosti BSCA z 24. júna 2004

(95) Belgicko tvrdí, že podľa vnútroštátneho práva sa rozhodnutím z roku 2004 stali zmluvy z roku 2001 de facto neplatnými. Región sa preto rozhodol prijať 11. júna 2004 ministerskú vyhlášku o znížení poplatkov za pristávanie lietadiel na letisku Charleroi na propagačné účely. Táto vyhláška nadobudla účinnosť retroaktívne k 13. februáru 2004. Vo vyhláške sa stanovilo, že na propagačné účely a pre všetkých leteckých dopravcov sa poplatok za pristátie lietadla, ktoré zabezpečuje pravidelnú linku, stanovil na 1 EUR za cestujúceho (t. j. na sadzbu, ktorú si podľa zmlúv z roku 2001 uplatňovala spoločnosť Ryanair). Všeobecné zníženie poplatku však bolo platné iba počas 36 mesiacov od dátumu, keď ministerská vyhláška nadobudla účinnosť.

(96) V liste z 24. júna 2004 (71) sa spoločnosť BSCA zaviazala spoločnosti Ryanair, že bude aj naďalej uplatňovať ustanovenia zmlúv z roku 2001 do 31. marca 2006 a najmä jej zaručí celkové náklady na využívanie služieb letiska vo výške 5 EUR na odlietajúceho cestujúceho, čo zodpovedá hodnote, ktorá by vyplývala z uplatňovania dohôd z roku 2001, keby sa uplatňovali aj v rokoch 2005 a 2006 (pozri tabuľku 10). Podmienkou uplatňovania tohto dočasného obchodného rámca bolo, aby sa neprekročil strop vo výške dvoch miliónov cestujúcich ročne za všetky aktivity na letisku (72). Napriek tomu, že sa tento strop v roku 2004 (73) mierne prekročil, podmienky poskytnuté spoločnosti Ryanair sa v rokoch 2004 a 2005 nezmenili.

3.2.3. Dodatok z roku 2005

(97) Nariadením z 3. februára 2005 región preniesol na správcov letísk vrátane BSCA (74) právomoc stanovovať sadzby letiskových poplatkov.

(98) Od 1. apríla 2006 sa všeobecná sadzba pristávacích poplatkov, ktoré fakturuje spoločnosť BSCA, zvýšila na 2 EUR za odlietajúceho cestujúceho, pričom sadzba vo výške 2 EUR podlieha indexácii. Okrem toho sa zaviedol systém každoročných zliav v závislosti od počtu odlietajúcich cestujúcich podľa údajov uvedených v tabuľke 11. Tabuľka 11 Zľavy z pristávacích poplatkov pre všetky spoločnosti, ktoré prevádzkujú lety na letisku Charleroi od 1. apríla 2006 (75) Zľavy z ročného základu Výška zľavy (v percentách) Počet cestujúcich od Počet cestujúcich do 0 0 15 000 5 15 001 35 000 10 35 001 50 000 25 50 001 100 000 35 100 001 200 000 50 200 001 –

(99) Dňa 9. decembra 2005 spoločnosť BSCA navrhla spoločnosti Ryanair novú obchodnú dohodu, ktorú Ryanair prijala, s dátumom 9. decembra 2005 (ďalej len „dodatok z roku 2005“) na obdobie od 1. apríla 2006 do 31. decembra 2015.

(100) Podľa ustanovení dodatku z roku 2005: — pristávacie poplatky splatné spoločnosťou Ryanair sa vypočítavajú na základe všeobecnej sadzby, ktorá sa zníži o 50 % pri prekročení hranice 200 000 cestujúcich (pozri tabuľku 11), — sadzby za služby pozemnej obsluhy (tzv. handling) platné pre spoločnosť Ryanair sú stanovené do roku 2015 podľa údajov uvedených v tabuľke 12, — Ryanair podlieha plateniu nového poplatku s označením „infrastructure access fee“, — v zmluve sa viac nestanovujú platby spoločnosti BSCA v prospech Promocy. Tabuľka 12 Poplatky vzťahujúce sa na spoločnosť Ryanair na základe dodatku z roku 2005 (76) 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Pristávací poplatok [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] [1 – 1,2] Poplatok za cestujúceho leteckou dopravou 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Pozemná obsluha [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] [4 – 6] Dostupnosť infraštruktúry [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] Čistá suma spolu hradená spoločnosťou Ryanair [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] [5 – 7] Rozdiel v porovnaní so zmluvou z roku 2001 [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] [0 – 0,5] Výška pristávacieho poplatku sa zakladá na predpokladanom počte cestujúcich spoločnosti Ryanair v okamihu podpisu dodatku z roku 2005.

(101) Komisia konštatuje, že sumy, ktoré platí spoločnosť Ryanair za cestujúceho, sa podľa údajov uvedených v tabuľke 12, okrem roku […], zhodujú so sumami uvedenými v zmluve z roku 2001 (77) (pozri tabuľku 10).

(102) V zmluve z roku 2005 sa napokon uvádza, že počas šiestich mesiacov od začiatku využívania nového terminálu spoločnosť Ryanair zriadi na letisku Charleroi základňu pre štyri lietadlá, ktoré uskutočnia minimálne [25 – 32] odletov a príletov denne. Ak sa to nestane, spoločnosť Ryanair zaplatí príplatok vo výške [10 – 25] %.

3.2.4. Dodatok z roku 2010

(103) K 1. januáru 2009 zaviedla spoločnosť BSCA nový dodatočný poplatok za cestujúceho, ktorý platia všetci leteckí dopravcovia zabezpečujúci lety z letiska Charleroi, a to poplatok za cestujúcich so zníženou pohyblivosťou (ďalej len „poplatok PMR“). Podľa ustanovení dodatku 7 k dohode medzi regiónom a BSCA totiž spoločnosť BSCA môže stanoviť takýto poplatok, čo je podľa Belgicka v súlade s právom Európskej únie (78). Poplatok PMR sa stanovil na 0,195 EUR za odlietajúceho cestujúceho v roku 2009 (79).

(104) Dodatok k zmluve medzi BSCA a Ryanair bol na základe výmeny listov uzatvorený medzi BSCA a Ryanair 6. decembra 2010 (ďalej len „dodatok z roku 2010“). Stanovuje sa v ňom: — všeobecná výnimka pri poplatku PMR, podľa ktorej bude spoločnosť Ryanair platiť [0,10 – 0,30] EUR za cestujúceho za rok plynúci od 1. februára 2009 do 31. januára 2010; navyše v podmienkach indexácie poplatku PMR sa stanovuje zníženie sadzby primerane k nárastu dopravy v dôsledku prevádzky spoločnosti Ryanair (80), — zníženie sadzieb za služby pozemnej obsluhy vo výške [0,10 – 0,50] EUR za cestujúceho spoločnosti Ryanair.

3.2.5. Prevod podielu spoločnosti BSCA v spoločnosti Promocy

(105) Dňa 31. marca 2010 previedla spoločnosť BSCA svoju majetkovú účasť v spoločnosti Promocy (81) vo výške 50 % na spoločnosť Ryanair. BSCA predala akcie v celkovej účtovnej hodnote vo výške 31 100 EUR (čo predstavuje 100 EUR za akciu). Všetky riziká a povinnosti boli prevedené na jediného akcionára – spoločnosť Ryanair.

(106) Belgicko tvrdí, že v okamihu prevodu bolo v pokladnici spoločnosti Promocy 261 073 EUR (zostatok majetku po odrátaní základného imania a zákonnej rezervy) (82). Spoločnosť BSCA teda previedla polovicu základného imania spoločnosti Promocy za cenu, ktorá bola výrazne nižšia ako polovičná hodnota pokladnice.

4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1. Pripomienky zainteresovaných strán k opatreniam v prospech spoločnosti BSCA

4.1.1. Brussels Airport Company (ďalej len „BAC“)

a) Pripomienky doručené v septembri 2012 po prijatí rozhodnutia o rozšírení konania z roku 2012

(107) Spoločnosť BAC sa domnieva, že všetky opatrenia poskytnuté spoločnosti BSCA, ako sú opísané v rozhodnutí o rozšírení konania z roku 2012, predstavujú štátnu pomoc, ktorú nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

(108) Podľa BAC žiadna z investícií opísaných v rozhodnutí o rozšírení konania z roku 2012 nebola do 12. decembra 2000 predmetom právne záväzného rozhodnutia.

(109) BAC sa domnieva, že žiadna z investícií do infraštruktúry nesúvisela s výkonom verejnej právomoci, keďže všetky sú zásadné pre hospodárske činnosti prevádzkovateľa, a to vrátane prác zameraných na zlepšenie fungovania letiska (napríklad pristávacie systémy alebo predĺženie dráhy) alebo na podporu jeho hospodárskeho rozvoja (parkoviská pre vozidlá, prístupové cesty alebo haly určené na údržbu lietadiel).

i) Platba spoločnosti BSCA za koncesiu a infraštruktúry

(110) BAC uvádza, že žiadne z opatrení poskytnutých BSCA, ktoré sú opísané v rozhodnutí o rozšírení konania z roku 2012, nie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Vzhľadom na prax v odvetví je návratnosť investícií zaznamenaná subjektom región/SOWAER podstatne nižšia ako návratnosť, ktorú by očakával súkromný investor (83).

(111) Podľa BAC nebola investičná pomoc poskytnutá BSCA ani v jednom prípade obmedzená na nevyhnutné minimum. Dôvodom je, že suma vyplácaná spoločnosťou BSCA za koncesiu a infraštruktúry zostala v rokoch 2002 – 2010 s výnimkou zvýšenia v roku 2007 nezmenená, kým počet cestujúcich a príjmy sa v tom istom období zvýšili. V dôsledku toho priemerná čistá hodnota infraštruktúry pre BSCA vzrástla, zatiaľ čo priemerné čisté platby sa znížili.

ii) Služby, ktoré spoločnosti BSCA poskytuje spoločnosť SOWAER, a služby, za ktoré vypláca náhradu región

(112) Pokiaľ ide o služby poskytované spoločnosti BSCA spoločnosťou SOWAER a služby, ktoré spoločnosti BSCA uhrádza región, BAC vyhlasuje, že okrem verejných služieb, ako sú policajné a colné služby, belgický štát v prípade žiadnych iných činností letiska Brusel nezasahuje. Náklady na protipožiarne služby, bezpečnosť a údržbu hradí BAC. Za služby spojené so sledovaním, zaznamenávaním a plánovaním letov spoločnosti Belgocontrol platia priamo leteckí dopravcovia, ktorí využívajú letisko Brusel. Na letisku Charleroi leteckí dopravcovia za využívanie týchto služieb platiť nemusia. Služby, ktoré spoločnosti BSCA uhrádza región Valónsko, nie sú ako také spojené s výkonom verejnej právomoci.

(113) BAC sa domnieva, že tieto služby nie sú službami všeobecného hospodárskeho záujmu, lebo sú neoddeliteľne späté s prevádzkou letiska a so základnými aspektmi hospodárskych činností letiska a nespĺňajú kritériá rozsudku vo veci Altmark.

(114) BAC je toho názoru, že platby vykonané na náhradu nákladov BSCA súvisiacich s týmito službami nie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a predstavujú prevádzkovú pomoc. Keďže platby, ktoré spoločnosť BSCA uhradila regiónu za využívanie infraštruktúr, boli nižšie než platby, ktoré by za prijateľné považoval súkromný investor, takýto investor by nesúhlasil s dodatočnými platbami za služby bez toho, aby získal primeranú návratnosť.

(115) BAC zdôrazňuje, že prevádzkovú pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú len za mimoriadnych okolností a prísnych podmienok v znevýhodnených regiónoch. V prípade letiska Charleroi nie je splnená žiadna z týchto podmienok a pomoc nemožno posúdiť ako zlučiteľnú s vnútorným trhom.

iii) Účasť spoločnosti SOWAER na zvýšení kapitálu spoločnosti BSCA

(116) BAC pochybuje, že zvýšenie kapitálu BSCA sa 3. decembra 2002 uskutočnilo v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. BAC navyše zdôrazňuje, že pri posudzovaní, či by k zvýšeniu kapitálu pristúpil aj súkromný investor, by sa nemali brať do úvahy iné druhy pomoci poskytnuté BSCA.

iv) Vplyv na hospodársku súťaž

(117) BAC uvádza, že pomoc letisku Charleroi umožnila posilniť si konkurenčné postavenie oproti iným letiskám a iným spôsobom dopravy, napríklad rýchlovlakom, lebo BSCA umožňuje účtovať nízke letiskové poplatky. Z toho vyplýva zodpovedajúci rozdiel medzi poplatkami účtovanými v Bruseli a poplatkami účtovanými na letisku Charleroi, a to najmä z dôvodu rozdielov medzi poplatkami za cestujúceho a poplatkami spojenými s bezpečnosťou. Letiskové poplatky, ktoré účtuje BSCA, sú nižšie ako trhová cena vo vzťahu k letisku Brusel a ďalším porovnateľným letiskám v spádovej oblasti letiska Charleroi (ako sú letiská Eindhoven, Lille a Kolín/Bonn).

(118) Podľa BAC viedol tento rozdiel v rokoch 2004 – 2011 k strate 2,5 milióna cestujúcich. Rozmach letiska Charleroi nie je výlučne dôsledkom dodatočného objemu dopravy, ktorý by na letisku Brusel nevznikol, o čom svedčí skutočnosť, že priemerný ročný rast referenčnej vzorky európskych letísk v rokoch 2005 – 2011 dosahoval 20,5 %, zatiaľ čo objem dopravy na letisku Brusel zostal nezmenený. Okrem toho bol nárast počtu destinácií a frekvencie letov na letisku Charleroi spojený so zrušením letov do týchto destinácií na letisku Brusel alebo so znížením ich frekvencie.

b) Pripomienky doručené v máji 2014 po uverejnení usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti

(119) BAC sa domnieva, že investičná aj prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti BSCA predstavujú štátnu pomoc, ktorú nemožno posúdiť ako zlučiteľnú s vnútorným trhom. Nadobudnutie účinnosti usmernení v oblasti letectva podľa spoločnosti podporuje tento záver.

i) Investičná pomoc

(120) BAC sa domnieva, že investičná pomoc poskytnutá spoločnosti BSCA predstavuje štátnu pomoc, ktorú treba posúdiť ako nezlučiteľnú s vnútorným trhom, lebo nie je primeraná cieľom spoločného záujmu (medzinárodné letisko Brusel nebolo preťažené) a nie je obmedzená na nevyhnutné minimum.

ii) Prevádzková pomoc

1. Existencia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ

(121) Podľa BAC sa rozhodnutie o začatí konania v zásade zameriavalo na rozdielne zaobchádzanie medzi letiskom Charleroi a ďalšími podnikmi v tom istom členskom štáte, ako aj inými letiskami, ako je letisko Brusel-National, pri financovaní týchto činností. V tejto súvislosti sa BAC domnieva, že náhrada nákladov spoločnosti BSCA na tieto služby zo strany regiónu Valónsko predstavuje štátnu pomoc a diskrimináciu medzi spoločnosťami BAC a BSCA v rámci Belgicka, lebo spoločnosť BAC musela tieto náklady niesť sama.

2. Zlučiteľnosť opatrení štátnej pomoci s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

(122) V bode 137 usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (84) (ďalej len „usmernenia v oblasti letectva“) sa stanovuje určitý počet kritérií, ktoré musia byť splnené, aby mohla byť prevádzková pomoc posúdená ako zlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa BAC prevádzková pomoc poskytnutá BSCA tieto kritériá nespĺňa.

a) Pomoc neprispieva k plneniu jasne vymedzeného cieľa spoločného záujmu

(123) Zatiaľ čo si letiská Charleroi a Brusel-National konkurujú v rámci tej istej spádovej oblasti, pomoc poskytnutá BSCA podľa BAC viedla k zdvojeniu letiskových kapacít dostupných v Belgicku. Týmto spôsobom sa kapacity letiska Charleroi rozšírili, hoci kapacity letiska Brusel neboli preťažené. Počet cestujúcich na letiskách Charleroi a Brusel spolu v roku 2012 dosahoval 25,4 milióna, pričom toto číslo je stále nižšie ako maximálna kapacita, ktorú je schopné ponúknuť letisko Brusel.

b) Zásah štátu nebol nevyhnutný

(124) Spoločnosť BAC zdôrazňuje, že ročný objem dopravy na letisku Charleroi v rokoch 2001 – 2002 prekračoval 1 milión cestujúcich a v rokoch 2008 – 2009 dokonca 3 milióny cestujúcich. Pokiaľ ide o kategórie stanovené v usmerneniach v oblasti letectva, spoločnosť BSCA mohla sama niesť väčšinu, ba dokonca aj celú výšku nákladov, ktoré vznikli počas obdobia, ktorého sa týka vyšetrovanie Komisie.

(125) Podľa BAC nemohla byť spoločnosti BSCA od nadobudnutia účinnosti usmernení v oblasti letectva poskytnutá nijaká prevádzková pomoc, lebo počet prepravených cestujúcich za rok od roku 2009 výrazne prekračoval hranicu 3 milióny.

c) Pomoc a jej výška sú neprimerané

(126) Podľa BAC mohli byť sumy vyplatené spoločnosťou BSCA za ďalej uvedené služby primeranejšie: poplatky za poskytnutie letiskovej infraštruktúry, poplatky za služby poskytované spoločnosťou SOWAER či náhrada nákladov na určité služby zo strany regiónu Valónsko. Podľa spoločnosti BAC štátna pomoc udelená BSCA nebola obmedzená na nevyhnutné minimum a región a spoločnosť SOWAER mohli využiť stratégie, ktoré by mali menší vplyv na hospodársku súťaž.

d) Pomoc má negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod

(127) Spoločnosť BAC predovšetkým zdôrazňuje, že v rozpore s tým, čo sa odporúča v bode 131 usmernení v oblasti letectva, sa v obchodnom pláne BSCA neskúmala otázka vplyvu rozvoja jej činnosti na dopravu na letisku Brusel.

(128) Okrem toho BAC upozorňuje Komisiu na to, že daný prípad nemožno porovnávať s prípadom letiska Groningen, v ktorom Komisia posúdila prevádzkovú pomoc ako zlučiteľnú s vnútorným trhom. V tomto prípade Komisia totiž uznala nevyhnutnosť zmierniť preťaženie letiska Schiphol a skutočnosť, že letiská sú od seba dostatočne vzdialené. Tieto dva aspekty nie sú v prípade letiska Charleroi relevantné.

(129) Pomoc, ktorá spoločnosti BSCA umožnila umelo znížiť sumu letiskových poplatkov, mala na spoločnosť BAC tieto negatívne vplyvy: výrazné zníženie využívania letiska cestujúcimi a zníženie frekvencie, ba dokonca aj rušenie spojení, ktoré sa prevádzkujú aj na letisku Charleroi.

(130) Pokiaľ ide o zníženie počtu cestujúcich na letisku Brusel-National, spoločnosť BAC zdôrazňuje, že vyplynulo najmä z toho, že mu spoločnosť BSCA prebrala zákazníkov. BAC teda tvrdí, že zatiaľ čo využívanie väčšiny letísk sa v rokoch 2005 – 2013 zvyšovalo, využívanie letiska Brusel-National stagnovalo, pričom sa zároveň zvyšoval počet cestujúcich na letisku Charleroi.

(131) Podľa spoločnosti BAC sa preberaním zákazníkov vysvetľuje aj rušenie liniek na letisku Brusel-National a zníženie frekvencie niektorých letov. Spoločnosť BAC preukazuje najmä súvislosť medzi zrušenými letmi na letisku Brusel-National po zavedení porovnateľných letov na letisku Charleroi.

(132) Spoločnosť BAC odporúča Komisii, aby vo svojom budúcom rozhodnutí o tejto pomoci v súlade s limitmi stanovenými v nových usmerneniach vyhlásila, že i) po nadobudnutí účinnosti nových usmernení už nemožno spoločnosti BSCA poskytnúť nijakú prevádzkovú ani investičnú pomoc; ii) letiskové služby na letisku Charleroi majú podliehať zdaneniu na dostatočnej úrovni na pokrytie vzniknutých hraničných nákladov.

4.1.2. Brussels Airlines

a) Existencia pomoci spoločnosti BSCA

i) Hospodárska činnosť

(133) Spoločnosť Brussels Airlines potvrdzuje, že služby v oblasti protipožiarnej ochrany, údržby, bezpečnostnej ochrany a bezpečnosti, ako aj služby spojené s pristávaním, vzlietaním a infraštruktúrou nie sú súčasťou úloh spojených so službou vo verejnom záujme, ale hospodárskej činnosti spočívajúcej v riadení letiska a nemali by sa diskriminačným spôsobom dotovať. Tieto služby by sa nemali považovať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že iné odvetvia v regióne Valónsko si svoje protipožiarne služby financujú samy. To je aj prípad letiska Brusel. Keďže región Valónsko hradí náklady spojené s bezpečnosťou na letisku Charleroi, BSCA prostriedky na ne nevyberá od leteckých dopravcov, zatiaľ čo letisko Brusel nezískalo nijakú takúto náhradu. Na rozdiel od cestujúcich odlietajúcich z letiska Charleroi musia cestujúci odlietajúci z Bruselu uhradiť poplatok belgickému orgánu civilného letectva.

ii) Výhoda

(134) Spoločnosť Brussels Airlines sa nedomnieva, že región/spoločnosť SOWAER pri poskytovaní pomoci spoločnosti BSCA konali ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Zdá sa, že ziskovosť spoločnosti BSCA sa umelo zvýšila subvenciami, dotáciami a kompenzačnými opatreniami, bez ktorých by jej ziskové rozpätie nemohlo byť stále záporné. Spoločnosť Brussels Airlines takisto pochybuje, či kombinovaná ziskovosť spoločností BSCA a SOWAER odráža postupy orientované na trh. Spoločnosť Brussels Airlines tvrdí, že región nekonal ako súkromný investor, lebo takýto investor by neinvestoval do spoločnosti so štrukturálnou stratou.

iii) Narušenie hospodárskej súťaže

(135) Kým využívanie letiska Charleroi cestujúcimi na krátke vzdialenosti sa v rokoch 2004 – 2012 strojnásobilo, využívanie letiska Brusel stagnovalo, keďže miera jeho využívania bola v roku 2012 rovnaká ako v roku 2004. Brussels Airlines dodáva, že pokiaľ ide o jej spoločnosť, počet cestujúcich sa zmenil z […] miliónov na […] miliónov. Z týchto tvrdení a zo skutočnosti, že ak sa letiská posudzujú spoločne, ich využívanie vzrástlo o 34 %, spoločnosť Brussels Airlines vyvodzuje, že z celého tohto rastu ťažilo letisko Charleroi. Spoločnosť Brussels Airlines konštatuje, že od roku 2004 do roku 2007 zaznamenali výrazný rast aj ďalšie európske letiská (viac ako 20 %), no rast letiska Charleroi nebol spôsobený len nárastom objemu dopravy, ale aj skutočnosťou, že veľké množstvo cestujúcich, ktorí zvyčajne využívali letisko Brusel, dali prednosť letisku Charleroi. Spoločnosť Brussels Airlines odhaduje túto stratu na […] miliónov cestujúcich ročne v prospech letiska Charleroi, čiže strata príjmov sa odhaduje na viac ako […] miliónov EUR ročne.

b) Právny základ posúdenia zlučiteľnosti pomoci poskytnutej spoločnosti BSCA

(136) Podľa spoločnosti Brussels Airlines Komisia nedisponuje právnym základom, podľa ktorého by mohla povoliť prevádzkovú pomoc, ktorá i) bola poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti usmernení v oblasti letectva a ii) ktorá bola v čase poskytnutia nezlučiteľná s vnútorným trhom. Uplatňovanie usmernení v oblasti letectva so spätnou účinnosťou je v rozpore so všeobecnými zásadami práva, a najmä keď sú ako v tomto prípade podmienky povolenia prevádzkovej pomoci pomerne menej prísne ako v minulosti.

(137) V prvom rade sa so zreteľom na zásady právnej istoty a zákaz spätnej účinnosti európskych právnych predpisov vylučuje možnosť, aby právny predpis Únie nadobudol účinnosť pred svojím uverejnením s výnimkou mimoriadnych okolností. V danom prípade podľa spoločnosti Brussels Airlines nejde o mimoriadne okolnosti.

(138) Po druhé sa v oznámení Komisie o stanovení pravidiel uplatniteľných pri posudzovaní neoprávnenej štátnej pomoci uvádza, že Komisia musí vždy posúdiť zlučiteľnosť neoprávnenej pomoci s vnútorným trhom podľa kritérií právnych nástrojov, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci. Preto sa Komisia podľa spoločnosti Brussels Airlines nemôže odchýliť od vlastných pravidiel bez toho, aby porušila všeobecné zásady práva (rovnaké zaobchádzanie, zásada oprávneného očakávania). Podľa spoločnosti Brussels Airlines teda neexistuje legitímny dôvod neuplatňovať na daný prípad uvedené oznámenie.

(139) Prevádzková pomoc je v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa spoločnosti Brussels Airlines bola táto zásada jasne uvedená v usmerneniach z roku 2005.

(140) Spoločnosť Brussels Airlines sa domnieva, že prístup Komisie je v danej veci o to neprípustnejší, že: — Komisia predtým zakázala príslušné opatrenia, ktoré boli poskytnuté letisku Charleroi, — v rozhodnutí o rozšírení konania z roku 2012 Komisia rozšírila rozsah opatrení, ktoré sú predmetom preskúmania, — podľa rozhodnutia o rozšírení konania sú skúmané opatrenia zjavne nezlučiteľné s vnútorným trhom.

(141) V dôsledku toho mali podľa spoločnosti Brussels Airlines región Valónsko aj spoločnosť BSCA úplný prehľad o platných právnych predpisoch o štátnej pomoci. Zákaz pomoci teda nie je v rozpore so zásadou oprávneného očakávania. Práve naopak, bolo by obzvlášť nespravodlivé spätne potvrdiť ich protiprávne konanie na úkor tretích strán, najmä na úkor tých, ktorí pravidlá dodržali. Dosiahnutie rovnováhy medzi záujmami zúčastnených strán si jednoznačne vyžaduje zákaz príslušnej pomoci.

(142) Podľa spoločnosti Brussels Airlines Komisia pri uplatňovaní usmernení v oblasti letectva so spätnou účinnosťou na prevádzkovú pomoc v minulosti implicitne uznala takúto nezlučiteľnosť.

c) Zlučiteľnosť pomoci spoločnosti BSCA na základe nových usmernení v oblasti letectva

i) Cieľ všeobecného záujmu

(143) Spoločnosť Brussels Airlines upozorňuje Komisiu na skutočnosť, že očakávané pozitívne účinky politík štátnej pomoci ako rozvoj a prístupnosť regiónov sú neisté.

(144) Pohlcovanie dopravy etablovaných letísk regionálnymi letiskami má podľa spoločnosti Brussels Airlines viacero negatívnych dôsledkov: — v prvom rade, keďže sa vytvárajú kapacity, zatiaľ čo ďalšie sú stále k dispozícii, prispieva k neefektívnemu zdvojovaniu infraštruktúr. Na základe tohto argumentu spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že počas posudzovaného obdobia (2000 – 2012) bola dostupná kapacita na letisku Brusel-National dostatočná, aby bolo možné prepraviť viac cestujúcich. Napríklad v roku 2011 malo letisko Brusel kapacitu na prepravenie maximálne 28 miliónov cestujúcich, pričom ho využilo len 18,8 milióna cestujúcich. Za ten istý čas letisko Charleroi využilo 5,9 milióna cestujúcich, zatiaľ čo jeho kapacita dosahovala 6 – 7 miliónov. Spolu mali obidve letiská v roku 2011 kapacitu na prepravu 24,7 milióna cestujúcich, čiže nižšiu celkovú kapacitu ako maximálna kapacita samotného letiska Brusel, — po druhé spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že rozvoj činnosti na letisku Charleroi na úkor činnosti letiska Brusel-National a spoločnosti Brussels Airlines by malo negatívny sociálny a hospodársky vplyv. Spoločnosť Brussels Airlines porovnáva priamu a nepriamu pridanú hodnotu letísk Brusel a Charleroi od roku 2007 do roku 2009. Pridaná hodnota letiska Charleroi dosahovala 38 miliónov EUR, zatiaľ čo pridaná hodnota letiska Brusel-National 358 miliónov EUR. Spoločnosť Brussels Airlines sa odvoláva aj na počet pracovných miest, ktoré letiská priamo a nepriamo vytvorili od roku 2007 do roku 2009. Zatiaľ čo zamestnanosť na letisku Charleroi sa počas tohto obdobia zvýšila o 589 ekvivalentov plného pracovného času, zamestnanosť na letisku Brusel klesla o 1 057. Kým počet cestujúcich na letisku Charleroi od roku 2007 do roku 2009 na rozdiel od počtu cestujúcich na letisku Brusel-National výrazne vzrástol, miera priamej a nepriamej zamestnanosti sa nezvýšila natoľko, aby sa vyrovnalo zníženie počtu pracovných miest na letisku Brusel, — napokon sa spoločnosť Brussels Airlines domnieva, že presun dopravy na letisko Charleroi mal negatívny vplyv na ziskovosť tradičných spoločností a bol prínosný pre nízkonákladových dopravcov, ktorých ziskovosť je zväčša dôsledkom subvencií. Zatiaľ čo priemerná ziskovosť AEA (Asociácie európskych leteckých spoločností) počas skúmaného obdobia bola podľa Brussels Airlines nízka, ba až záporná (zisk pred odpočítaním úrokov až daní dosahoval 0,9 miliardy EUR v roku 2000 a –0,4 miliardy EUR v roku 2012), ziskovosť spoločnosti Ryanair bola značná (zisk pred odpočítaním úrokov a daní v roku 2000 dosahoval 84 miliónov EUR a v roku 2012 až 617 miliónov EUR). Podľa spoločnosti Brussels Airlines je však táto ziskovosť zvýšená subvenciami, ktoré letiská dostali. Spoločnosť Brussels Airlines sa domnieva, že bez tejto pomoci (odhadnutej na 720 miliónov EUR v roku 2011) by bola ziskovosť spoločnosti Ryanair oveľa nižšia, ba až záporná.

(145) Okrem toho spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje skutočnosť, že letisku Charleroi bola poskytnutá prevádzková pomoc napriek tomu, že i) toto letisko sa nachádza v tej istej spádovej oblasti ako letisko Brusel-National; a ii) letisko Brusel-National ešte malo dostupné kapacity. V dôsledku toho sa podľa spoločnosti Brussels Airlines v obchodnom pláne založenom na predpovediach vývoja prepravy tovaru a cestujúcich mal identifikovať možný vplyv rozvoja tohto letiska na dopravu na letisku Brusel. Spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že toto posúdenie sa nikdy neuskutočnilo. V každom prípade, keby sa takéto posúdenie vykonalo, preukázal by sa nárast objemu dopravy na letisku Charleroi na úkor objemu dopravy na letisku Brusel. Podľa spoločnosti Brussels Airlines by tento výsledok zodpovedal skutočnosti: nárast podielu letiska Charleroi na trhu spojený s poklesom podielov letiska Brusel-National a znížením počtu cestujúcich a/alebo zrušením viacerých spojení spoločnosti Brussels Airlines. Preto spoločnosť Brussels Airlines znovu potvrdzuje, že prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti BSCA neprispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu. Práve naopak, tieto opatrenia viedli k neefektívnemu využívaniu zdrojov a plytvaniu nimi.

ii) Nevyhnutnosť pomoci

(146) Spoločnosť Brussels Airlines pripomína, že v usmerneniach v oblasti letectva sa stanovuje, že na získanie prevádzkovej pomoci nesmie ročný objem dopravy letiska prekročiť 3 milióny cestujúcich. Spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že táto prahová hodnota bola prekročená od roku 2009. Okrem toho spoločnosť Brussels Airlines konštatuje, že prevádzková pomoc, ktorú dostala spoločnosť BSCA, sa v rokoch 2002 – 2008 nezmenila, hoci teoreticky mala byť spoločnosť BSCA schopná hradiť rastúci podiel svojich prevádzkových nákladoch. Od roku 2009 malo byť letisko Charleroi navyše schopné hradiť svoje prevádzkové náklady a nespĺňalo podmienky na získanie ďalšej prevádzkovej pomoci.

iii) Neprimeranosť opatrení pomoci

(147) Spoločnosť Brussels Airlines sa domnieva, že aj keď by sa preukázalo, že prevádzková pomoc bola v roku 2008 pre letisko Charleroi ešte nevyhnutná, na druhej strane je isté, že verejné financovanie spoločnosti BSCA prostredníctvom štátnej pomoci predstavovalo nevhodnú politiku, lebo letisko Charleroi nebolo ziskové. Okrem toho spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že všetky predmetné opatrenia sú neprimerané z dôvodu, že región Valónsko sa, pokiaľ mu je známe, neusiloval a priori porovnať svoje opatrenia pomoci s opatreniami, ktoré by mohli mať menší vplyv na hospodársku súťaž.

iv) Narušenie hospodárskej súťaže

(148) Spoločnosť Brussels Airlines pripomína, že letisko Charleroi sa nachádza v tej istej spádovej oblasti ako letisko Brusel, ktoré v skúmanom období ešte malo dostupné kapacity. Okrem toho spoločnosť Brussels Airlines zdôrazňuje, že hoci sa počet cestujúcich na letisku Charleroi zvýšil, počet cestujúcich na letisku Brusel-National v uplynulých rokoch stagnoval až klesal napriek tomu, že letecká prevádzka vo všetkých európskych krajinách zaznamenala celkový nárast.

4.1.3. Združenie zástupcov leteckých dopravcov (BAR)

a) Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o rozšírení konania z roku 2012

(149) Združenie BAR zdôrazňuje, že na letisku Brusel náklady na terminálové služby (poplatky), náklady spojené s bezpečnosťou a niektoré náklady v oblasti bezpečnostnej ochrany, ako aj náklady na protipožiarne služby nesú používatelia letiska, zatiaľ čo na regionálnych letiskách ich hradia letiskové alebo regionálne orgány. Podľa združenia BAR ide o významnú výhodu pre regionálne letiská.

b) Pripomienky doručené po uverejnení usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti

i) Pripomienky k narušeniu hospodárskej súťaže, ktoré vyvolala prevádzková pomoc pre spoločnosť Brussels South Charleroi Airport (BSCA)

(150) Združenie BAR v stručnosti pripomína povahu príslušných opatrení: prevádzková pomoc, ktorú spoločnosti BSCA vyplatil región Valónsko, „pravdepodobne aspoň čiastočne prevedená na spoločnosť Ryanair“.

(151) Združenie BAR tvrdí, že Komisia svojím oznámením, že si želá uplatňovať zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva „na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014“, porušuje zásadu právnej istoty a uplatňuje prístup v protiklade s prístupom, ktorý hlásala v roku 2002 vo svojom oznámení o stanovení pravidiel uplatniteľných pri posudzovaní neoprávnenej štátnej pomoci, lebo podľa združenia BAR sa v ňom konkretizuje, že pomoc sa musí skúmať „vzhľadom na ustanovenia platné k dátumu poskytnutia pomoci“. Okrem toho sa BAR domnieva, že táto zmena politiky Komisie porušuje aj zásadu odôvodnenia, lebo Komisia nevysvetľuje, prečo mal vývoj v sektore letectva vplyv na skúmanie prevádzkovej pomoci poskytnutej v minulosti ani prečo sa to týka len tohto druhu pomoci, a nie aj pomoci na začatie činnosti a investičnej pomoci poskytnutej v minulosti. V tejto súvislosti BAR zdôrazňuje, že za predpokladu, že by Komisia vyhlásila pomoc poskytnutú v minulosti za zlučiteľnú s vnútorným trhom, hoci v predtým bola posúdená inak, bolo by to nielen v rozpore s uvedenými všeobecnými zásadami, ale aj v rozpore so zásadou dobrej správy vecí verejných a zásadou oprávneného očakávania.

(152) Podľa združenia BAR nie sú predmetné opatrenia pomoci vrátane opatrení poskytnutých spoločnosti BSCA v minulosti zlučiteľné s vnútorným trhom, ani keď sa posudzujú na základe usmernení v oblasti letectva, a to z týchto dôvodov: — tieto opatrenia nie sú nevyhnutné: spoločnosť BSCA prekročila hranicu milióna cestujúcich, keďže letisko využilo 6 miliónov cestujúcich, a musí byť schopná niesť svoje prevádzkové náklady. Prevádzkovú pomoc v nijakom prípade nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú, lebo spoločnosť BSCA zaznamenala 3 milióny cestujúcich, ani za nevyhnutnú počas predchádzajúceho obdobia, lebo spoločnosť BSCA mala byť schopná sama niesť svoje prevádzkové náklady, — pomoc narúšala a narúša hospodársku súťaž: vzhľadom na to, že BSCA sa nachádza v tej istej spádovej oblasti ako letisko Brusel-National, ktoré disponovalo nevyužitými kapacitami, podľa BAR to mal región Valónsko pri poskytnutí pomoci zohľadniť, čo neurobil.

ii) Doplňujúce pripomienky týkajúce sa rovnakých podmienok

(153) Ak sa podľa združenia BAR spoločnosť BSCA domnieva, že pomoc určená na poskytovanie určitých verejných služieb na letisku by mala byť povolená, tieto služby je potrebné porovnať s rovnakým službami poskytovanými na letisku Brusel-National. BAR však zdôrazňuje, že určité služby poskytované spoločnosti BSCA sa považujú za verejné služby, ale v prípade letiska Brusel-National sa za verejné služby nepovažujú.

(154) Združenie BAR zdôrazňuje, že vyberanie letiskových poplatkov nesmie viesť k situácii, keď by sa diskriminovalo medzi používateľmi. Konkrétne sa združenie BAR odvoláva na zľavy z letiskových poplatkov poskytnuté spoločnosti Ryanair, ktoré sa neuplatňujú na ostatné spoločnosti využívajúce toto letisko, ako aj na skutočnosť, že letiskové poplatky na letisku Brusel-National sú oveľa vyššie.

(155) Združenie BAR pripomína, že odkedy sa letisko Brusel sprivatizovalo, poskytovanie služieb sa už výslovne nepovažuje za súčasť verejnej sféry. Toto poskytovanie predstavuje „regulované činnosti“, v prípade ktorých sa poplatky, ktoré platia používatelia letiska a cestujúci, kontrolujú podľa istého vzorca.

(156) Okrem toho združenie BAR upriamuje pozornosť Komisie aj na hypotézu krížového subvencovania, lebo spoločnosť Ryanair pôsobí zároveň na letisku Charleroi aj na letisku Brusel-National. Ak by sa takáto hypotéza potvrdila, išlo by o jasné narušenie hospodárskej súťaže.

4.1.4. Asociácia európskych leteckých spoločností (AEA)

a) Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o rozšírení konania z roku 2012

(157) AEA tvrdí, že subvencie poskytnuté regionálnym letiskám sú prijateľné, len ak sú prospešné pre všetkých používateľov letiska bez diskriminácie a nespôsobujú narušenie hospodárskej súťaže medzi letiskami v tej istej spádovej oblasti. AEA uznáva, že letiská si môžu prispôsobovať infraštruktúry, aby reagovali na potreby konkrétnych používateľov, pokiaľ dodržiavajú zásady transparentnosti, viazanosti na náklady a nediskriminácie.

4.1.5. Air France

a) Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o rozšírení konania z roku 2012

(158) Air France vyzýva Komisiu, aby neschválila prevádzkovú pomoc, o ktorej sa táto spoločnosť nazdáva, že porušuje hospodársku súťaž medzi leteckými dopravcami a medzi letiskami. Spoločnosť Air France sa domnieva, že Komisia by mala dôkladne porovnať poplatky, ktoré sa účtujú na letisku Charleroi, s poplatkami účtovanými na letiskách v tej istej spádovej oblasti, konkrétne na letisku Brusel-National.

(159) Air France okrem toho spochybňuje uplatňovanie nových usmernení na prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci pre letiská so spätnou účinnosťou, a to aj vtedy, ak bola vyplatená pred ich zverejnením, pričom sa opiera o rôzne dôvody: — Air France sa domnieva, že ide o uplatňovanie nových usmernení so spätnou účinnosťou, ktoré zvýhodňuje nečestné subjekty legitimizovaním konania, ktoré v čase, keď k nemu došlo, nebolo v súlade s platnými pravidlami. Naopak, tento prístup penalizuje tie subjekty, ktoré sa riadili predchádzajúcimi usmerneniami a neprijali verejné prostriedky, — uplatňovanie usmernení v oblasti letectva so spätnou účinnosťou na prevádzkovú pomoc poskytnutú letisku je v rozpore so všeobecnými zásadami práva a európskou judikatúrou.

(160) Air France sa domnieva, že nové usmernenia zvýhodnia nové hospodárske subjekty na úkor etablovaných hospodárskych subjektov. Tým, že usmernenia umožňujú novému leteckému dopravcovi, aby zaplatil len prírastkové náklady súvisiace s jeho činnosťou, sa diskriminujú etablovaní prevádzkovatelia letísk, ktorí podliehajú vyšším poplatkom.

(161) Air France napokon pripomína, že sa môže zdať, že podmienka nediskriminačného prístupu k letiskovej infraštruktúre je teoreticky ľahko splniteľná, no prax je úplne iná, keďže určité prevádzkové modely sú vedome znevýhodnené.

4.1.6. BSCA

a) Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o rozšírení konania z roku 2012

(162) Spoločnosť BSCA vyzýva Komisiu, aby uzavrela svoje vyšetrovanie z dôvodu, že štátna pomoc nebola poskytnutá ani jej, ani jej obchodným partnerom.

(163) Na úvod sa spoločnosť BSCA domnieva, že čas, ktorý uplynul od začiatku záležitosti, môže viesť k vytvoreniu oprávneného očakávania zo strany BSCA a používateľov letiska. Spoločnosť BSCA pripomína, že Komisia bola už počas svojho prvého vyšetrovania vedúceho k vydaniu rozhodnutia z roku 2004 informovaná o mechanizme, ktorý región Valónsko a BSCA zaviedli v roku 1991 v rámci koncesnej zmluvy a jej neskorších zmien. Spoločnosť BSCA teda namieta proti rozšíreniu rozsahu opatrení, ktoré sú predmetom preskúmania Komisie.

(164) BSCA upozorňuje Komisiu na význam regionálnych letísk v súvislosti s hospodárskym a sociálnym rozvojom, prístupnosťou regiónu a cestovným ruchom. BSCA sa domnieva, že liberalizácia leteckej dopravy viedla k vzniku novej kategórie cestujúcich, ktorí sa zameriavajú na krátke výlety do veľkých miest (city trips) a krátke cesty z rodinných dôvodov, ako aj nových nízkonákladových hospodárskych modelov reagujúcich na tento nový dopyt. BSCA sa preto domnieva, že letisku Brusel-National konkuruje len v malej miere. V tejto súvislosti BSCA zdôrazňuje, že otvorenie spojenia medzi Dublinom a letiskom Charleroi Brusel-Juh v minulosti malo na letisko Brusel-National len veľmi obmedzený vplyv (85). BSCA odôvodňuje svoj úspech dynamickou politikou, ktorú v uplynulých rokoch uplatňovali valónske orgány, ako aj flexibilitou svojej infraštruktúry a dynamickosťou letiskových tímov.

(165) Pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, BSCA pripomína, že od roku 1991 dostáva náhradu za služby všeobecného záujmu, ako sú vymedzené v článku 25 špecifikácie dohodnutej s valónskymi verejnými orgánmi. Spoločnosť BSCA namieta proti analýze Komisie v jej rozhodnutí z 21. marca 2012, v ktorom vyvrátila nehospodársku povahu týchto činností. Riadiaci orgán sa domnieva, že tu ide sčasti o zmenu pozície Komisie oproti jej existujúcej rozhodovacej praxi a sčasti o neznalosť medzinárodných a európskych predpisov v oblasti bezpečnostnej ochrany a bezpečnosti v doprave. BSCA Komisii pripomína, že dôvodom tohto prevodu služieb všeobecného záujmu, ktoré predtým vykonávala správa, bola snaha o riadne hospodárenie a pružnosť. Náhrada vyplácaná valónskymi orgánmi je teda ohraničená maximálnou výškou, odôvodnená na základe nákladov a pre BSCA nepredstavuje nijakú výhodu. Je zavedený systém kontroly, aby sa predišlo nadmernej náhrade.

(166) Pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu, BSCA pripomína, že Komisia počas prvého vyšetrovania nevyjadrila nijaké pochybnosti, a domnieva sa, že zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve je dodržaná. Riadiaci orgán pripomína, že o tomto zvýšení sa rozhodlo na základe vierohodného a realistického obchodného plánu a bolo odôvodnené jeho potrebami v rámci výrazného rozvoja jeho činností. V tejto súvislosti BSCA zdôrazňuje, že Komisia si už v roku 2004 všimla, že očakávané výsledky za rok 2003 boli lepšie ako tie, s ktorými sa počítalo v rámci obchodného plánu z roku 2001. Rovnako počet cestujúcich, ktorí prešli letiskom BSCA, ako aj prevádzkový zisk v roku 2011 prekročili odhady z tohto obchodného plánu. Napokon rozvoj činností BSCA v partnerstve so spoločnosťou Ryanair podľa BSCA spoločnosti SOWAER umožnil využiť dobré výsledky, ktoré dosiahla spoločnosť BSCA, aby získala pri predaji časti svojich akcií v roku 2009 značnú pridanú hodnotu.

4.2. Pripomienky zainteresovaných strán k opatreniam v prospech spoločnosti Ryanair

4.2.1. Britannia

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(167) Letecký dopravca Britannia považuje za normálne, že letiská môžu ponúkať marketingovú podporu a zľavy v závislosti od počtu cestujúcich, ktorých na letisko privedú dopravcovia, najmä ak ide o letiská, ktoré ešte nie sú dobre etablované. Tieto výhody však musia zostať primerané, realistické a časovo obmedzené. Spoločnosť Britannia je znepokojená nerovnosťou, ktorá vznikla v danom prípade medzi konkurenčnými leteckými dopravcami. Letiskové poplatky sú rozdielne a nerealistické, hoci nízkonákladoví dopravcovia využívajú dráhy, terminály a bezpečnostné opatrenia rovnakým spôsobom ako ostatní dopravcovia.

4.2.2. Scandinavian Airlines

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(168) Spoločnosť Scandinavian Airlines pripomína, že deregulácia európskeho neba viedla k intenzívnejšej hospodárskej súťaži medzi tradičnými leteckými dopravcami a umožnila aj vznik nových spoločností, ktoré si vyvinuli nové podnikateľské koncepcie. Je zásadné, aby táto hospodárska súťaž bola v súlade s regulačným acquis uplatňovaným transparentným a nediskriminačným spôsobom.

4.2.3. KLM Royal Dutch Airline

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(169) Spoločnosť KLM vysvetľuje, že spoločnosti s nízkymi cenami ponúkajú odlišné produkty ako tradičné spoločnosti a každá spoločnosť má svoj účel, ako aj obchodný a prevádzkový plán. Spoločnosti s nízkymi cenami sa vo všeobecnosti vyhýbajú veľkým letiskám, kde môže byť logistika náročná a prevádzkové náklady vysoké: vyberajú si regionálne základne, ktoré im umožňujú prevádzkovať rýchle rotácie letov s nízkymi nákladmi. Tento vývoj sa nesmie spochybňovať, no nemôže sa ním ani zdôvodniť pomoc. Výhody, ktoré na letisku Charleroi získala spoločnosť Ryanair, podľa spoločnosti KLM prekračujú to, čo je povolené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a protihodnota, s ktorou súhlasila spoločnosť Ryanair, spočívajúca vo vytvorení základne pre istý počet lietadiel na letisku Charleroi na týchto skutočnostiach nič nemení.

4.2.4. Air France

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(170) Spoločnosť Air France sa domnieva, že zníženie nákladov, ktoré by mala niesť spoločnosť Ryanair, a ich prevzatie regiónom Valónsko a spoločnosťou BSCA vytvárajú nevýhodu pre konkurentov spoločnosti Ryanair, ktorí zabezpečujú spojenia na vnútornom trhu Spoločenstva. Zľava z poplatku za pristátie spoločnosti Ryanair umožňuje znížiť si prevádzkové náklady a v skutočnosti zvyšuje jej konkurencieschopnosť v porovnaní s konkurentmi nielen v prípade prevádzkovaných letov s odletom z letiska Charleroi alebo príletom na toto letisko, ale aj v rámci celej siete spoločnosti Ryanair. Záväzok odškodnenia zo strany regiónu Valónsko sa takisto považuje za výhodu, ktorá spoločnosti Ryanair zaručuje stabilné prevádzkové podmienky, hoci „prax v oblasti využívania ktorejkoľvek letiskovej základne ukazuje, že obchodné a regulačné prostredie nikdy nie je nemenné. Výška letiskových poplatkov sa teda môže ľahko zvýšiť, ak riadiaci orgán musí financovať osobitné opatrenia, prípadne s cieľom vytvoriť podmienky pre iných dopravcov, ktorí chcú pôsobiť na letisku Charleroi; okrem toho sa môžu podmienky využívania letiska zmeniť aj v dôsledku vývoja v oblasti environmentálnych opatrení.“

4.2.5. Austrian Airlines

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(171) Podľa spoločnosti Austrian Airlines príchod spoločností s nízkymi cenami viedol k pretekom o subvencie medzi letiskami a regiónmi, ktoré chcú, aby v rámci nich zabezpečovali spojenia títo dopravcovia. Tento vývoj spochybňuje zásadu odmeny za sprístupnenie infraštruktúry, hoci ide o jedno zo základných pravidiel v odvetví civilného letectva. Poskytnutá pomoc nie je degresívna, nezávisí od úspechu zaznamenaného spoločnosťou Ryanair v súvislosti so spojeniami, ktoré zabezpečuje, a má z nej prospech len jeden letecký dopravca, čo vedie k diskriminácii. Spoločnosť Austrian Airlines na záver konštatuje, že typ spolupráce, akú možno pozorovať medzi spoločnosťou Ryanair a regiónom Valónsko, vedie k značným narušeniam hospodárskej súťaže medzi leteckými dopravcami a je vo veľkej miere nezlučiteľná s riadnym fungovaním vnútorného trhu leteckej dopravy.

4.2.6. Združenie obyvateľov obcí v blízkosti letiska Charleroi-Gosselies (ARACH)

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(172) Združenie ARACH je znepokojené skutočnosťou, že finančná pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair vedie k „nekontrolovanému rozvoju letiska“ v mestskej lokalite, a uvádza, že „ako občania a daňovníci sme znepokojení spornou štátnou pomocou poskytnutou súkromnej spoločnosti, keďže ide o zneužitie rozpočtových prostriedkov regiónu Valónsko“.

4.2.7. Zainteresovaná strana A

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(173) Zainteresovaná strana A tvrdí, že je „veľmi znepokojená“ subvenciami poskytnutými verejnými orgánmi, ktoré majú vplyv na podmienky hospodárskej súťaže medzi rôznymi druhmi dopravy: „Spoločnosť Ryanair takto ťaží najmä z verejných subvencií na spojenie Charleroi – Londýn, hoci železničné spojenia Eurostar, ktoré spoločne prevádzkujú spoločnosť SNCB, britské železnice a spoločnosť SNCF, takéto subvencie nedostávajú. Tieto dva druhy dopravy si však na linke Brusel – Londýn priamo konkurujú. Železničné spoločnosti musia samy propagovať spojenie, kupovať si zariadenia a lokomotívy, platiť poplatky za využívanie infraštruktúry a tunelu atď. Rovnaké zaobchádzanie s konkurentmi je teda narušené.“

4.2.8. Zainteresovaná strana B

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(174) Zainteresovaná strana B tvrdí, že výhody poskytnuté spoločnosti Ryanair znižujú jej nákladovú štruktúru a umožňujú jej uplatňovať nízke ceny. Tieto postupy majú vplyv na podmienky hospodárskej súťaže, či už spoločnosti zabezpečujú spojenia s odletom z letiska Charleroi, alebo z letiska Brusel-National, a bez ohľadu na trasy, na ktorých sa spojenia prevádzkujú. Hospodárska súťaž medzi nízkonákladovými dopravcami sa nesmie analyzovať len v rámci jednotlivých trás. Pre mnohých cestujúcich sú Benátky či Barcelona zameniteľnými destináciami. Hospodárska súťaž teda prebieha na všetkých trasách.

(175) Táto spoločnosť vysvetľuje, že priame náklady pri odlete z Bruselu predstavujú 32,14 EUR na cestujúceho oproti sume 5 EUR pre spoločnosť Ryanair pri odlete z letiska Charleroi (86).

(176) Hoci sa služby pozemnej obsluhy spoločnosti Ryanair poskytujú v obmedzenejšom rozsahu ako iným leteckým dopravcom, táto zainteresovaná strana upozorňuje, že mnohé služby pozemnej obsluhy sú napriek tomu nevyhnutné pre všetkých dopravcov. Skutočnosť, že trh služieb pozemnej obsluhy je otvorený hospodárskej súťaži s letiskom Brusel-National, znamená, že náklady na pozemnú obsluhu by za bežných okolností nemali byť na letisku Brusel-National oveľa vyššie ako na letisku Charleroi. Náklady na pozemnú obsluhu sú vo všeobecnosti vyššie na malých letiskách než na veľkých vzhľadom na to, že podniky vo všeobecnosti nedosahujú kritický objem na vytvorenie úspor z rozsahu. Táto zainteresovaná strana sa domnieva, že spoločnosť Ryanair v roku 2003 na skutočných nákladoch na pozemnú obsluhu a poplatkoch za pristátie ušetrila 17 miliónov EUR. Takisto sa zdá, že spoločnosť BSCA nezohľadnila vplyvy smernice Rady 96/67/ES (87): letisko by malo rýchlo dosiahnuť 2 milióny cestujúcich ročne a BSCA by mala na túto hranicu uplatniť smernicu a otvoriť trh služieb pozemnej obsluhy iným prevádzkovateľom.

(177) Spoločnosť BSCA nekonala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, ale bolo to z politických a sociálnych dôvodov na pokyn regiónu Valónsko. Zmluva na 15 rokov spoločnosti BSCA pravdepodobne neumožní získať postavenie ziskového podniku a spoločnosť by aj naďalej mala prevádzkové problémy. Odchod spoločnosti Ryanair by mohol ohroziť vyhliadky na návratnosť investícií (88).

(178) Spoločnosť BSCA údajne získava príspevky od regiónu Valónsko, či už ide o výnos z letiskových poplatkov vo výške 65 %, alebo bezplatné poskytnutie infraštruktúry, hoci región Valónsko platí príspevok spoločnosti SOWAER. V zásade sa každá platba regiónu Valónsko musí obmedziť na náhradu nákladov spojených so záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme, za ktoré zodpovedá BSCA, a situácia je v tejto súvislosti nejasná.

(179) Podľa tohto podniku, ktorý priznáva, že aj on niekedy získal marketingové výhody v súvislosti s otvorením letov do nových destinácií, ale nikdy nie zľavy z letiskových poplatkov alebo nákladov na pozemnú obsluhu, idú výhody poskytnuté spoločnosti Ryanair na letisku Charleroi ďaleko nad rámec súčasnej praxe. Domnieva sa, že podstupoval rovnako významné riziká, keď začal pôsobiť na letisku Brusel-National v období silnej konkurencie zo strany spoločnosti Sabena.

(180) Skutočnosť, že spoločnosti Ryanair poskytli výhody niektoré ďalšie riadiace orgány letísk, nie je relevantná na preukázanie, že letisko Charleroi konalo ako súkromný investor v trhovom hospodárstve. Spoločnosť sa odvoláva na rozsudok vo veci Steinike & Weinlig (89).

4.2.9. Brussels International Airport Company, neskôr Brussels Airport Company (ďalej len „BAC“)

(Pripomienky doručené po prijatí rozhodnutia o začatí konania z roku 2002)

(181) Podľa spoločnosti BAC spoločnosť BSCA nekonala ako súkromný investor vzhľadom na to, že poskytnuté výhody sa svojím rozsahom odlišovali od výhod poskytnutých inými letiskami (90). Skutočnosť, že spoločnosti Ryanair poskytujú výhody iné letiská, by v žiadnom prípade nebola relevantná, lebo aj tieto výhody môžu predstavovať štátnu pomoc.

(182) Zainteresovaná strana Komisiu upozorňuje na niekoľko faktorov, ktoré sa musia zohľadniť v rámci analýzy potenciálneho obnovenia ziskovosti BSCA a ktoré podľa všetkého nezahŕňajú strednodobé zisky:

(183) BSCA v decembri 2002 získala od regiónu Valónsko pomoc na rekapitalizáciu vo výške 4 milióny EUR. — BSCA „je oslobodená od polovice výšky poplatku splatného regiónu Valónsko za roky 2001 – 2006. Táto výhoda sa týka milióna EUR ročne, ktoré však spoločnosť BSCA bude musieť po roku 2007 nahradiť“, — Komisia by mala zohľadniť výšku nákladov spojených s prácami na zväčšení letiska Charleroi, ktoré sa odhadujú nad 95 miliónov EUR, a podmienky financovania. Ak tieto práce nehradí spoločnosť BSCA, bolo by potrebné overiť podmienky poskytnutia tejto infraštruktúry spoločnosti BSCA zo strany regiónu Valónsko. Táto zainteresovaná strana vyjadruje pochybnosť, že pri súčasnom stave infraštruktúry by letisko mohlo využiť dostatočné množstvo cestujúcich na to, aby sa zabezpečila finančná rovnováha spoločnosti BSCA, — región Valónsko dáva