Úradný vestník L 322 , 25/11/1997 S. 0001 - 0024



Nariadenie Rady (ES) č. 2320/97 zo 17. novembra 1997, ktorým sa zavádzajú konečné antidampingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku, Českej republike, Rumunsku a Slovenskej republike a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 1189/93 a zastavuje konanie v súvislosti s týmito dovozmi s pôvodom v Chorvátskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dampingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1], a najmä na jeho článok 9 ods. 4, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom, keďže: A. POSTUP (1) Nariadením (EHS) č. 1189/93 [2] Rada zaviedla konečné antidampingové clá na dovozy určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku a Chorvátskej republike. Colná sadzba bola stanovená na 21,7 % pre Maďarsko, 10,8 % pre Poľsko a 17,4 % pre Chorvátsku republiku. Komisia popritom uznala záväzky [3] ponúknuté maďarskými, poľskými a chorvátskymi vývozcami. (2) Dňa 31. augusta 1996 Komisia uverejnila v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev [4] oznámenie o začatí predbežného preskúmania nariadenia (EHS) č. 1189/93 v súvislosti s dovozmi určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku a Chorvátskej republike a začala vyšetrovanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné nariadenie"). (3) Toto predbežné preverovacie vyšetrovanie bolo začaté súbežne s vyšetrovaním, ktoré sa začalo v rovnaký deň [5] v súvislosti s takýmito dovozmi pochádzajúcimi z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky na základe sťažnosti, podanej Obranným výborom výrobného odvetvia oceľových bezšvových rúr Európskej únie (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union). (4) Nariadením (ES) č. 981/97 [6] (ďalej len "dočasné nariadenie") Komisia zaviedla dočasné antidampingové clo z dovozu predmetného výrobku pochádzajúceho z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky do Spoločenstva. (5) Po zavedení dočasných antidampingových opatrení niektoré dotknuté strany predložili písomné stanoviská. Týmto stranám bola na ich žiadosť poskytnutá možnosť byť vypočuté Komisiou. Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré pokladala za potrebné pre svoje konečné závery. (6) Dňa 22. mája 1997 boli Asociačné rady, zriadené podľa dohôd medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Českou republikou, Rumunskom a Slovenskou republikou na druhej strane, informované listom o úmysle Komisie zaviesť dočasné opatrenia. České, rumunské a slovenské orgány namietali, že Komisia konala v rozpore s Európskou dohodou (a najmä s jej článkom 34 ods. 2), keď zanedbala konzultácie pred začatím konania, bezprostredne jeho začatí, ale ani pred zavedením dočasných ciel. Je potrebné pripomenúť, že Komisia musí v prípade prijatia sťažnosti vyšetriť tvrdenia, ktoré táto sťažnosť obsahuje. Ak Komisia dôjde k záveru, že sťažovateľ predložil dostatok dôkazov, ktoré zdôvodnia oprávnenosť vyšetrovania, je povinná podľa ustanovení svojich vlastných antidampingových právnych predpisov začať konanie. Pokiaľ ide o právne záväzky Spoločenstva podľa Európskych dohôd, uznáva sa, že sú splnené bezo zvyšku. Tieto dohody stanovujú, že Asociačné rady musia byť o každom prípade dampingu informované hneď, ako orgány dovážajúcej krajiny začnú vyšetrovanie. Túto požiadavku Komisia splnila. Európske dohody okrem toho stanovujú, že ak sa uspokojivé riešenie nedosiahne do 30 dní od postúpenia záležitosti Asociačnej rade, dovážajúca strana môže prijať vhodné opatrenia. Keďže v požadovanej lehote sa nenašlo riešenie, Komisia bola oprávnená prijať zodpovedajúce opatrenia; urobila tak 31. mája 1977. Skutočné rozhodnutie o zavedení dočasných ciel sa prijalo až 21. mája, teda iba krátko pred uplynutím zákonnej lehoty. Komisia však ihneď informovala Asociačnú radu a poskytla jej údaje, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie. Konzultácie, najprv s orgánmi krajiny a potom so samotnými vývozcami/výrobcami, sa začali o niekoľko dní a pokračovali počas celého vyšetrovania, s cieľom dosiahnuť vzájomne prijateľné riešenie. Spoločenstvo preto celkom splnilo požiadavky Európskych dohôd, a najmä ich článku 34 ods. 2 a ods. 3 písm. b). (7) V rámci dočasného preverovacieho vyšetrovania Komisia úradne informovala maďarských, poľských a chorvátskych výrobcov/vývozcov a dovozcov, o ktorých bolo známe, že budú dotknutí, zástupcov vyvážajúcich krajín a sťažovateľa a priamo zainteresovaným stranám dala možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť byť vypočuté Komisiou. Tieto strany predložili svoje písomné stanoviská, v ktorých vyjadrili svoje názory k záverom vyšetrovania. (8) Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že budú zainteresované, a dostala odpovede od výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podali sťažnosť, od piatich spoločností z Českej republiky, od siedmich z Rumunska, od jednej zo Slovenskej republiky, od šiestich z Ruska, od jednej z Maďarska, od šiestich z Poľska a od jednej z Chorvátskej republiky. Komisia dostala odpovede aj od štyroch nezávislých dovozcov v Spoločenstve, od dovozcu pochádzajúceho zo Spoločenstva, obchodne spojeného s jednou českou spoločnosťou, a od dvoch dovozcov, obchodne spojených so slovenským výrobcom, z ktorých jeden bol usadený v Spoločenstve a druhý vo Švajčiarsku. Overovacie návštevy, týkajúce sa oboch vyšetrovaní, sa vykonali v týchto spoločnostiach: Výrobcovia v Spoločenstve - Voest Alpine, Kindberg, Rakúsko, - Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Francúzsko, - Benteler AG, Paderborn, Nemecko, - Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Nemecko, - Dalmine S.p.A., Dalmine, Taliansko, - Productos Tubulares S.A., Valle de Trapaga, Španielsko, - Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko, - Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Švédsko, - ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Nemecko, - Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemecko. Dovozcovia, ktorí nie sú obchodne spojení s vývozcami - Jannone ARM S.p.A., Neapol, Taliansko, - Geminvest S.R.L., Limbiate, Taliansko, - Starval, Marly La Ville, Francúzsko, - Voest Alpine Stahlhandel AG, Linec, Rakúsko. Vývozcovia a dovozcovia/obchodné spoločnosti, ktoré podliehajú novému vyšetrovaniu Dovozca, ktorý je obchodne spojený s dvoma českými výrobcami: - Topham Eisen und Stahlhandelges.m.b.H., Viedeň, Rakúsko. Dovozcovia, ktorí sú obchodne spojení so slovenským výrobcom: - Pipex International AG, Nidau, Švajčiarsko, - Pipex Italia S.p.A., Milano, Taliansko (dcérska spoločnosť vyššie uvedenej spoločnosti). Vývozcovia v Českej republike - Vítkovice a. s. a Vítkovice Export a. s., Ostrava, - Nová Huť a. s., Ostrava, - Válcovny trub Dioss and Dioss Trading, Chomutov a. s., - Ferromet Long Products Ltd, Praha (obchodná spoločnosť obchodne spojená so spoločnosťou Nová Huť), - Incos s. r. o., Praha (nezávislá obchodná spoločnosť). Vývozcovia v Rumunsku - Artrom SA, - Silcotub SA, - Petrotub SA, - Republica SA, - Intertube Ltd., Bukurešť (obchodník obchodne spojený s SC Republica SA), - SC Metalexportimport SA, Bukurešť (nezávislý vývozca/obchodník), - Sota Company, Bukurešť (samostatný vývozca/obchodník). Vývozcovia v Slovenskej republike - Železiarne Podbrezová a. s., Podbrezová. Vývozcovia, ktorí podliehajú preverovaciemu vyšetrovaniu Vývozca v Maďarsku - Csepel Tubes Co. Ltd, Budapest. Vývozcovia v Poľsku - Huta Andrzej SA, Zawadzkie, - Huta Batory SA, Chorzów, - Stalexport SA (obchodne spojený obchodník), Katowice. Vývozca v Chorvátskej republike - Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak. V priebehu vyšetrovania chorvátsky vývozca informoval Komisiu, že táto spoločnosť zmenila svoj názov na Zeljezara Sisak – Sisak Tubemills Ltd. Komisia dospela k záveru, že táto zmena v názve nemala žiaden vplyv na nálezy preukázané vyšetrovaním. (9) V rámci obidvoch vyšetrovaní bol skúmaný damping za obdobie od 1. septembra 1995 do 31 augusta 1996, ďalej len "obdobie vyšetrovania". Skúmanie ujmy a pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa týkalo obdobia od januára 1992 do konca obdobia vyšetrovania. (10) Všetky zainteresované strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých vznikol zámer odporúčať zavedenie konečných opatrení alebo pozmenenie existujúcich konečných opatrení. Bola im taktiež poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli následne po týchto informáciách vyjadriť svoje stanoviská a/alebo ponúknuť záväzky. B. VÝROBOK, KTORÝ JE PREDMETOM VYŠETROVANIA 1. Príslušný výrobok (11) Výrobky, ktoré sú predmetom obidvoch vyšetrovaní, sú tieto: a) druh bezšvových rúr, zo železa alebo nelegovanej ocele, ktorý je používaný pre ropovody alebo plynovody, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm; b) bezšvové rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, iné ako presné rúrky; a c) ostatné rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, iné ako so závitmi alebo vhodné na rezanie závitov, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm v súčasnosti zatriediteľné pod číselné znaky KN 73041010, 73041030, 73043199, 73043991 a 73043993. V súlade s postojom, ktoré Rada zaujala v nariadení (EHS) č. 1189/93 a ktoré bolo potvrdené v 10 bode odôvodnenia dočasného nariadenia, všetky bezšvové rúry a rúrky, ktoré patria pod uvedené číselné znaky KN, sa pokladajú za jeden výrobok (ďalej ako "príslušný výrobok") na účely jednak nového vyšetrovania, a jednak preverovacieho vyšetrovania. 2. Podobný výrobok (12) Všetky bezšvové rúry a rúrky, ktoré sú predmetom oboch vyšetrovaní, boli uznané za podobné vo svojich základných fyzikálnych a technických charakteristických vlastností a vo svojom konečnom použití, bez ohľadu na to, či sa vyrábajú v Spoločenstve, alebo v krajinách, ktoré podliehajú vyšetrovaniam. Niektorí vývozcovia tvrdili, že ich výrobky by sa nemali pokladať za podobné výrobkom výrobcov zo Spoločenstva alebo výrobkom ostatných vyvážajúcich výrobcov, pretože existujú kvalitatívne a technické rozdiely a rozdiely v distribučných cestách, v použití a rozdiely vo vnímaní na trhu. Zistilo sa však, že príslušný výrobok sa distribuuje podobnými cestami. Základné používanie a celkové použitie sú podobné. Medzi všetkými dovážanými výrobkami, ktoré podliehajú obidvom vyšetrovaniam a výrobkami, ktoré vyrábajú výrobcovia zo Spoločenstva, je vysoký stupeň vzájomnej zameniteľnosti a následne konkurencie. Taktiež sa uviedli zistenia, že základné technické a fyzikálne vlastnosti všetkých týchto dovážaných výrobkov sú, až na malé rozdiely, totožné s uvedenými vlastnosťami výrobkov, vyrábanými výrobcami v Spoločenstve, alebo sa im veľmi podobali. Nakoniec, výrobky pochádzajúce z rôznych krajín, na ktoré sa vzťahuje vyšetrovanie, a výrobky vyrábané a predávané v Spoločenstve, sa pokladajú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. C. DAMPING PREŠETRENIE ANTIDAMPINGU 1. Česká republika a) Spolupráca (13) Spoločnosť, ktorá bola pokladaná za nespolupracujúcu, následne písomne predložila Komisii námietky proti tomuto zaobchádzaniu s odôvodnením, že ustanovenia článku 18 základného nariadenia nie sú na ňu uplatniteľné. Zdôraznila, že nemala v úmysle klamať a tvrdila, že konala podľa svojich najlepších možností; to znamená, že aj keď sa pripustilo, že zoznamy domáceho predaja a predaja na vývoz, dobropisov, údaje o obrate podľa zákazníkov a informácie o výrobných nákladoch zďaleka nie sú dokonalé, Komisia nemala tieto skutočnosti ignorovať. Spoločnosť kritizovala Komisiu taktiež za to, že nevzala dostatočne do úvahy ťažkosti, ktoré spoločnosť mala v súvislosti s privatizáciou a osobitné problémy Českej republiky pri prechode na trhové hospodárstvo. Nakoniec vyslovila argument, že v apríli 1997 došlo v spoločnosti k zmene vlastníctva (po zastavení výroby v predchádzajúcom mesiaci), a preto by bolo nespravodlivé zaviesť sankcie proti novému vlastníkovi. Dôvody, ktoré viedli Komisiu k tomu, že pokladala jednu z českých spoločností za nespolupracujúcu pri vyšetrovaní, sú uvedené v bode 14 odôvodnenia dočasného nariadenia. Oplatí sa tu pripomenúť, že pri overovaní sa zistilo, že zoznamy, predložené Komisii ako odpoveď spoločnosti na dotazník, obsahovali niekoľko stoviek domácich a vývozných transakcií, ktoré sa nikdy neuskutočnili. Táto skutočnosť bola nielen veľmi klamná, ale viedlo to tiež k tomu, že Komisia nemohla s nijakým stupňom určitosti stanoviť vierohodnú bežnú cenu, ani vierohodnú vývoznú cenu. Bez ohľadu na dôvody takéhoto postupu (a v tejto súvislosti Komisia poukazuje na to, že vysvetlenie, ktoré spoločnosť pôvodne poskytla, nebolo vôbec uspokojivé a bolo celkom odlišné od vysvetlenia, ktoré bolo písomne predložené neskôr) nemožno povedať, že by tento postoj bol v súlade so všeobecne uznávanými zásadami účtovníctva. Za daných okolností Komisia nemohla urobiť nič iné ako zamietnuť odpoveď a uplatniť článok 18 základného nariadenia, pretože postupovať iným spôsobom by znamenalo diskriminovať ostatné spoločnosti, ktoré plne spolupracujú pri vyšetrovaní. Pokiaľ ide o otázku zmeny vlastníctva, pretože sa uskutočnila po skončení vyšetrovacieho obdobia, nejde o faktor, ktorý je možné pre tento postup pokladať za rozhodujúci (pozri článok 6 ods. 1 základného nariadenia). b) Bežná cena (14) Jeden z českých výrobcov spochybnil metodiku, ktorú používa Komisia na stanovenie bežnej ceny pre jednu skupinu výrobkov (pozri bod 16 odôvodnenia dočasného nariadenia); tvrdil najmä to, že nič v základnom nariadení neospravedlňuje postup, keď Komisia vypočítava bežnú cenu iba na základe ziskových predajov, a nie na základe priemeru všetkých predajov v danej skupine výrobkov. Rovnaký výrobca mal námietky proti tomu, že Komisia pri konštrukcii bežnej ceny pre určité skupiny výrobkov používa ziskové rozpätie, dosiahnuté zo ziskových domácich predajov v iných skupinách výrobkov. Túto požiadavku nebolo možné prijať, pretože je v rozpore jednak so základným nariadením a jednak s konzistentnou praxou inštitúcií Spoločenstva. Pokiaľ ide o prvý bod, ak objem domácich predajov pod jednotkovými nákladmi predstavuje viac ako 20 % predaja, bežná cena je založená iba na ziskových predajoch, v súlade s článkom 2 ods. 4 tretí pododsek základného nariadenia. Pokiaľ ide o druhý bod, Komisia postupovala v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, keď uplatňovala ziskové rozpätie na predaje "podobného výrobku, uskutočnené v rámci bežného obchodného styku vývozcom alebo prešetrovaným výrobcom". Jeden výrobca mal taktiež námietky proti tomu, že jeho vlastné predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len "PVA") výdavky boli nahradené výdavkami inej, s ním spojenej spoločnosti (pozri bod 16 odôvodnenia dočasného nariadenia), so zdôvodnením, že takého výdavky by mali vychádzať zo "skutočných údajov", ktoré sa týkajú prešetrovaného výrobcu, v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia. Komisia dospela k názoru, že príslušné účtovné doklady, predložené výrobcom, nedostatočne potvrdzujú údaje, ktoré sú uvedené v odpovedi na uvedený dotazník. Spoločnosť potom, čo bola informovaná o zámeroch Komisie, poskytla ďalšie vysvetlenia a tabuľky, ktoré však predstavovali dodatočne neoveriteľné informácie, a preto sa nemohli zohľadniť. Obaja spolupracujúci výrobcovia požiadali o vysvetlenie v súvislosti s vyradením vzájomných predajov zo zoznamov transakcií, a to z dôvodu, že nie sú vzájomne obchodne spojení a že, aj keby boli, Komisia nepreukázala, že takýto vzťah mal vplyv na ceny. Tento argument nie je možné uznať. Keďže obidve spoločnosti majú spoločného akcionára (pozri bod 22 odôvodnenia dočasného nariadenia a bod 17 odôvodnenia ďalej), sú obchodne spojené. Okrem toho v článku 2 ods. 1 základného nariadenia sa jasne uvádza, že "ceny medzi stranami, ktoré sa javia ako vzájomne obchodne spojené (…), sa nemôžu pokladať za ceny dosiahnuté v bežnom obchodnom styku ( …), iba ak sa preukáže, že tento vzťah nemá na tieto ceny vplyv". Keďže to preukázané nebolo, sporné transakcie neboli do zoznamu znovu zaradené. V súvislosti s bežnou cenou neboli odovzdané ďalšie pripomienky a Rada preto potvrdzuje nálezy, uvedené v dočasnom nariadení. c) Vývozná cena (15) Pokiaľ ide o určenie vývoznej ceny, neboli odovzdané žiadne pripomienky. Po preskúmaní ziskových rozpätí, dosiahnutých obchodne nespojenými dovozcami počas prebiehajúceho vyšetrovania sa však vykonala malá úprava ziskového rozpätia zníženého u obchodne spojeného rakúskeho dovozcu (pozri bod 18 odôvodnenia dočasného nariadenia). d) Porovnanie (16) K tomuto bodu neboli odovzdané pripomienky a závery Komisie sa týmto potvrdzujú. e) Dampingové rozpätie (17) Spolupracujúce spoločnosti namietali proti rozhodnutiu Komisie zaviesť dampingové rozpätie na základe porovnania váženého priemeru bežných cien s individuálnymi vývoznými cenami (namiesto váženého priemeru vývozných cien), s odôvodnením, že Komisia svoj postup v bode 21 odôvodnenia dočasného nariadenia dostatočne nezdôvodnila. Komisia v uvedenom nariadení konštatovala, že oprávnenosť jej postupu je preukázaná potrebou vyjadriť celú mieru v praxi používaného dampingu a existenciou štruktúry vývozných cien, ktoré sa výrazne líšia podľa jednotlivých členských štátov a období. Komisia preskúmala svoje výpočty a došla k záveru, že rozdiely medzi krajinami v súvislosti s kolísaním vývozných cien nemajú dostatočne zreteľnú štruktúru. Komisia však trvá na svojom zistení, že existovala štruktúra vývozných cien, ktoré sa líšia podľa období a ktorá viedla k výraznému nárastu dampingu (so zreteľnou štruktúrou) po skončení platnosti množstvových obmedzení dňa 31. decembra 1995, a preto sa postup, prijatý v dočasnom nariadení, týmto potvrdzuje. Proti rozhodnutiu Komisie zaobchádzať s oboma spolupracujúcimi výrobcami ako obchodne spojenými a proti následnému zavedeniu jednotného dampingového rozpätia pre týchto výrobcov boli podané dôrazné námietky na základe argumentácie, že obidve spoločnosti majú oddelené vedenie a rozdielnu štruktúru nákladov a cenotvorby. Ďalej boli uvedené argumenty, že väčšinový akcionár (Fond národného majetku) koná iba ako zverenecký správca a nemá žiaden vplyv na obchodné vedenie spoločností. Komisia zastáva názor, že v krajine s trhovým hospodárstvom rozhoduje väčšinový akcionár, v akej právnej forme bude organizovať svoje obchodné záujmy vo vyvážajúcej krajine. Jeho kontrola alebo potenciálna kontrola takých záujmov zvyčajne nezávisí na tom, či sa tieto záujmy uskutočňujú v rámci jednej právnickej osoby, alebo v rámci rôznych právnických osôb. Presnejšie, zavedenie dampingových rozpätí pre obchodne spojené spoločnosti obsahuje v sebe riziko, že vývoz sa môže uskutočňovať prostredníctvom spoločnosti s najnižším dampingovým rozpätím. Z toho vyplynul záver, že s rozdielnymi výrobcami vo vyvážajúcej krajine sa, na účely tohto konania, musí zaobchádzať ako s jediným subjektom, ak kontrola nad všetkými týmito spoločnosťami je v rukách tohto istého akcionára. (18) na základe predbežných nálezov Komisie, opísaných v bodoch 14 až 23 odôvodnenia ustanovenia dočasného nariadenia, a berúc do úvahy úpravu, opísanú v bode 15 odôvodnenia vyššie, boli konečné dampingové rozpätia, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, pre dve spolupracujúce spoločnosti stanovené takto: – Nová huť a. s.: | 5,1 % | – Vítkovice a. s.: | 5,1 % | Výpočet zvyškového dampingového rozpätia bol revidovaný. Namiesto použitia najvyšších bežných cien, zistených pre týchto dvoch českých výrobcov, sa pri konečnom rozhodovaní použili vážené priemery bežných cien. Na tomto základe je teraz zvyškové dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, pre dve spolupracujúce spoločnosti 28,6 %. 2. Rumunsko a) Bežná cena (19) Jedna spoločnosť požadovala, aby rezervy, zahrnuté do PVA nákladov spoločnosti sa nebrali do úvahy s ohľadom na skutočnosť, že nevyužité rezervy sa na konci roka zrušujú. Ak boli tieto rezervy skutočne zrušené a neboli nahradené inými nákladmi, a v miere, v ktorej zreteľne vyplynulo z informácií obsiahnutých v odpovedi na dotazník alebo poskytnutých pri overení na mieste, že tieto rezervy nepredstavujú skutočné náklady, bol výpočet PVA nákladov upravený. Jedna spoločnosť požadovala úpravu výrobných nákladov, ktorá by odrážala neexistenciu predajných nákladov, najmä na balenie, u predajov, uskutočnených na domácom trhu. Tvrdilo sa, že pokiaľ ide o tieto predajné náklady, ktoré Komisia zahrnula do výpočtu bežnej ceny, zákazníci ich v skutočnosti spoločnosti uhradili. Komisia to prijala, a preto sa vykonala príslušná revízia výpočtu výrobných nákladov tejto spoločnosti. Jedna spoločnosť tvrdila, že keď Komisia stanovuje bežnú cenu, mala by použiť všetky predaje, vrátane predajov, ktoré neboli vykonané v rámci bežného obchodného styku, t. j. predajov uskutočnených so stratou. Komisia zastávala na základe článku 2 ods. 4 základného nariadenia ten názor, že predaje, uskutočnené so stratou, sa musia vylúčiť zo stanovenia bežnej ceny v prípade, že tieto predaje tvoria viac než 20 % všetkých domácich predajov. Žiadosť tejto spoločnosti preto nie je možné prijať, vzhľadom na podmienky základného nariadenia a k bežnej praxi orgánov Spoločenstva pri stanovovaní bežnej ceny. Dve spoločnosti argumentovali, že podľa Európskej dohody by Komisia mala pri stanovovaní bežnej ceny vždy vyberať metódu, ktorá je pre spoločnosti najvýhodnejšia, citujúc článok 34 ods. 2 uvedenej dohody. Tento argument bol zamietnutý z toho dôvodu, že článok 34 ods. 2 uvedenej dohody sa týka iba výberu opatrení, ktoré má Komisia prijať potom, čo sa uviedli zistenia o existencii dampingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, a nie skutočných metód výpočtu, používaných pri zisťovaní. Jedna spoločnosť tvrdila až vo veľmi neskorom štádiu konania (pri vypočutí pripomienok po oznámení prechodných záverov), že predaj zo zásob by sa pri výpočte bežnej ceny nemal brať do úvahy, pretože príslušný tovar nemá osvedčenie o kvalite, a preto nepredstavuje podobný výrobok, a že všetky predaje, ktoré využívajú zápočet ako prostriedok platby, by rovnako nemali byť zohľadňované, pretože sa neuskutočňujú v rámci bežného obchodného styku. Tieto tvrdenia neboli predložené vhodným spôsobom, to znamená ani ako odpoveď na dotazník, ani na mieste, ani v nasledujúcom štádiu konania, keď bola spoločnosť vyzvaná na predloženie pripomienok. V žiadnom dokumente, predloženom uvedenou spoločnosťou, Komisia nebola schopná rozlíšiť predaje zo zásob od iných predajov, ani predaje s osvedčením o kvalite od predajov bez nich. Popritom sa v priebehu vyšetrovania zistilo, že predaje, uskutočnené s využitím zápočtu, sa naozaj uskutočnili v rámci bežného obchodného styku. Z týchto dôvodov boli obidve tvrdenia zamietnuté. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky. Pri zohľadnení uvedených zmien sa potvrdzujú závery, týkajúce sa bežnej ceny, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení. b) Vývozná cena (20) Neboli vykonané žiadne zmeny metodiky, používané pri výpočte vývozných cien. Závery, ktoré sa týkajú vývozných cien, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzujú. c) Porovnanie (21) V rámci dočasných záverov Komisia zamietla žiadosť dvoch rumunských spoločností o úpravu bežnej ceny pre úverové podmienky. Obe spoločnosti svoju žiadosť zopakovali. Pri vyšetrovaní sa však zistilo, že vo veľkej väčšine prípadov v Rumunsku pri vyrovnaní transakcií nedochádza k prevodu hotovosti. Platba sa totiž zvyčajne uskutočňuje "zápočtom", čo je buď barterový obchod alebo výmena obchodných zmeniek. Článok 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia bližšie určuje, že sa musí vykonať úprava o úver, ak ide o faktor, ktorý sa berie do úvahy pri určovaní účtovaných cien. Vyšetrovanie preukázalo, že tieto náklady neboli faktorom, ktorý sa berie do úvahy pri určovaní účtovaných cien. V prípade platby formou zápočtu v skutočnosti nedošlo k prevodu peňazí, a teda to neovplyvnilo finančnú situáciu spoločností. Vyšetrovanie navyše preukázalo, že pri akýchkoľvek spôsoboch platby sa zvyčajne nedodržiava dátum splatnosti. Žiadosti o úpravu z dôvodu úveru sa preto opäť zamietli. Jedna spoločnosť tvrdila, že pre vývozné predaje, uskutočnené pre určitých zákazníkov v Spoločenstve, nebola vyplatená provízia a že vývozné ceny, účtované týmto zákazníkom, by sa nemali upravovať. Komisia svoje výpočty príslušným spôsobom upravila. Jedna spoločnosť žiadala úpravu bežnej ceny o rozdiely v úrovni obchodu. Pretože taká žiadosť nebola predložená v žiadnom okamihu v priebehu vyšetrovania pred pripomienkami spoločnosti k predbežným záverom Komisie, nebolo možné pokladať ju za platnú. Navyše nebola doložená žiadnymi dôkazmi a bola v rozpore s informáciami, ktoré spoločnosť oznámila ako odpoveď na dotazník a ktoré poskytla pri overení na mieste. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky s ohľadom na porovnanie. Predbežné závery sa preto potvrdzujú. d) Dampingové rozpätie (22) Jedna spoločnosť tvrdila, že výpočet dampingového rozpätia by sa nemal vykonávať na základe porovnania váženého priemeru bežných cien s upravenými vývoznými cenami pre každú zodpovedajúcu skupinu v jednotlivých transakciách, ale na základe porovnania váženého priemeru bežných cien a váženého priemeru vývozných cien. Toto tvrdenie bolo zamietnuté potom, čo sa prehodnotila metodika, použitá pre všetky rumunské spoločnosti, a zistilo sa, že: - u jednej spoločnosti nebol žiaden rozdiel v dampingovom rozpätí podľa obidvoch metód, pretože všetky vývozné transakcie sa uskutočnili za dampingové ceny, - u troch spoločností sa zistila štruktúra vývozných cien, ktorá sa výrazne líšila podľa miesta určenia alebo obdobia. S prihliadnutím na vyššie uvedené a v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia metóda, porovnávajúca vážený priemer bežných cien podľa období s jednotlivými upravenými vývoznými cenami v jednotlivých transakciách, bola na účely konečného určenia ponechaná. Všetci spolupracujúci rumunskí výrobcovia/vývozcovia spochybňovali skutočnosť, že Komisia zaviedla – na základe spoločného väčšinového podielu – jednotné dampingové rozpätie, a požadovali individuálne zaobchádzanie. Z dôvodov uvedených v bode 17 odôvodnenia nemohla byť táto žiadosť uznaná. Dve spoločnosti tvrdili, že Komisia im mala oznámiť všetky prvky dampingového výpočtu pre všetky spoločnosti, pretože boli použité pre stanovenie globálneho dampingového rozpätia; Komisia tým, že tak neurobila, porušila ich práva na obhajobu. Komisia v súlade s článkom 20 ods. 1 základného nariadenia podrobne vysvetlila každej spoločnosti základné fakty a úvahy, podľa ktorých vypočítala individuálne dampingové rozpätie danej spoločnosti, a ďalej vysvetlila metodiku, použitú na stanovenie jednotného dampingového rozpätia. Pretože všetky spoločnosti majú rovnakého väčšinového akcionára, môžu si prostredníctvom neho ľahko vymieňať všetky informácie, a tak plne využiť svoje práva na obhajobu. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky. Závery, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzujú. (23) Dampingové rozpätia váženého priemeru, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, boli pre štyroch spolupracujúcich výrobcov konečne stanovené takto: – SC Artrom SA: | 9,8 % | – SC Petrotub SA: | 9,8 % | – SC Republica SA Trade Company | 9,8 % | – SC Silcotub SA: | 9,8 % | Zostatkové dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, zostáva nezmenené vo výške 38,2 %. 3. Slovenská republika a) Bežná cena (24) Slovenský výrobca spochybnil metodiku, ktorú Komisia použila na určenie bežnej ceny pre dve skupiny výrobkov (pozri bod 31 odôvodnenia dočasného nariadenia); najmä tvrdil, že Komisia sa mýlila, keď počítala bežnú cenu na základe priemeru iba ziskových predajov, a nie priemeru všetkých predajov v skupinách. Ako dôvod uviedol, že skupiny boli celkovo ziskové, takže počas vyšetrovania boli všetky náklady pokryté na základe váženého priemeru. Okrem toho argumentoval, citujúc článok 34 ods. 2 Európskej dohody, že Komisia mala podľa svojho uváženia použiť metódu, ktorá "najmenej narúša fungovanie dohody". Obidva tieto argumenty boli zamietnuté z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v bode 19 odôvodnení vyššie. Pokiaľ ide o bežnú cenu, neboli odovzdané ďalšie pripomienky, a závery Komisie, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzujú. b) Vývozná cena (25) Spoločnosť namietala proti konštrukcii vývoznej ceny zo strany Komisie (pozri bod 32 odôvodnenia dočasného nariadenia), a najmä proti jej rozhodnutiu odpočítať 4 % ziskové rozpätie od cien, účtovaných talianskou dcérskou spoločnosťou. Argumentovala, že toto rozpätie je nadmerné a že Komisia mala použiť vlastné údaje talianskej spoločnosti. Ďalej tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila údaje o PVA nákladoch, predložených spoločnosťou, v dôsledku čoho bola zvýšená miera týchto nákladov, a teda aj dampingového rozpätia. Naznačila tiež, že korektnejšie by bolo konsolidovať PVA výdavky obidvoch spoločností a použiť jedinú percentuálnu mieru. Komisia založila 4 % rozpätie na priemere ziskových rozpätí dosiahnutých štyrmi obchodne nespojenými dovozcami vymenovanými v bode 6 písm. c) odôvodnenia dočasného nariadenia. Údaje však preskúmala a došla k záveru, že na účely konečného určenia by sa mala použiť upravená hodnota 3,8 %. Hoci bola vznesená námietka, že dvaja zo štyroch dovozcov sú v skutočnosti obchodne spojení s výrobcami v Spoločenstve, Komisia zastávala ten názor, že ziskové rozpätia, zistené pre tieto spoločnosti, odrážali zisk z ich predajov nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Pokiaľ ide o mieru PVA výdavkov, Komisia údaje preskúmala a došla k záveru, že výdavky boli nielen nadsadené, ale tiež že by bolo bývalo vhodnejšie konsolidovať údaje švajčiarskej a talianskej obchodnej spoločnosti, pretože mali podobný vzťah k slovenskému vývozcovi a používali väčšinou rovnaké priestory. Preto sa použila globálna miera PVA výdavkov. c) Porovnanie (26) Spoločnosť požadovala úpravu z titulu "distribučnej cesty", ktorú podľa nej Komisia nevzala do úvahy pri svojom dočasnom určení. Argumentovala, že taká úprava je odôvodnená, aby odrážala skutočnosť, že spoločnosť predávala na domácom trhu priamo obchodníkom, kým na trhu Spoločenstva predávala prostredníctvom svojej talianskej a švajčiarskej spoločnosti; tvrdila taktiež, že táto úprava je nevyhnutná, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie s vypočítanou vývoznou cenou. Táto požiadavka je už pokrytá rabatmi a množstvovými zľavami, ktoré boli spoločnosti poskytnuté. článok 2 ods. 10 základného nariadenia výslovne stanovuje, že "je potrebné vyhnúť sa akejkoľvek duplicite úprav, najmä pokiaľ ide o zľavy, rabaty, množstvo a úroveň obchodu". Pretože bežná hodnota už bola upravená smerom dolu, aby odrážala skutočnosť, že predaje v Spoločenstve sa uskutočňovali prevažne veľkým zákazníkom, nie je poskytnutie ďalšej úpravy odôvodnené. Ďalšie pripomienky neboli odovzdané a závery Komisie sa týmto potvrdzujú. d) Dampingové rozpätie (27) Spoločnosť namietala proti rozhodnutiu Komisie zaviesť dampingové rozpätie na základe porovnania váženého priemeru upravených bežných cien s upravenými individuálnymi vývoznými cenami (namiesto váženého priemeru vývozných cien) s odôvodnením, že Komisia svoj postup v bode 34 odôvodnenia dočasného nariadenia dostatočne nezdôvodnila. Hoci Komisia stojí za svojou argumentáciou, uvedenou v bode 34 odôvodnenia, avšak úpravy, ktoré odvtedy vykonala v súvislosti s údajmi, použitými na výpočet dampingového rozpätia, vedú k tomu, že rozdiel medzi obidvoma metódami už nie je taký veľký, aby ospravedlnil jej pôvodný postup. Preto na účely konečného určenia sa rozhodla vrátiť sa k metóde porovnávania váženého priemeru bežných cien s váženým priemerom vývozných cien. Predbežné zistenia boli príslušným spôsobom zmenené a doplnené. (28) Na základe predchádzajúcich nálezov Komisie, opísaných v bodoch 31 až 35 odôvodnenia dočasného nariadenia a berúc do úvahy zmeny, opísané vyššie, konečné dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, určených pre spolupracujúceho výrobcu, boli stanovené takto: – Železiarne Podbrezová a. s.: | 7,5 % | Zostatkové dampingové rozpätie sa stanovuje na rovnakej úrovni. 4. Rusko a) Spolupráca (29) Päť zo šiestich ruských spoločností písomne oznámilo Komisii námietku proti jej rozhodnutiu zaobchádzať s nimi ako s nespolupracujúcimi. Dôvody pre toto rozhodnutie Komisie sú uvedené v bode 36 odôvodnenia dočasného nariadenia. Tieto spoločnosti tvrdili, že napriek prípadným nedostatkom vo svojich odpovediach boli samé ochotné pri vyšetrovaní spolupracovať a boli pripravené doplniť akékoľvek dodatočné informácie, ktoré Komisia mohla prípadne požadovať. Niektoré spoločnosti žiadali o individuálne zaobchádzanie alebo ponúkli individuálny záväzok, alebo žiadali, aby boli vzaté do úvahy ich komparatívne výhody. Komisia však i naďalej trvá na svojom názore, že neposkytnutím informácií presných, úplných a v požadovanej podobe stratili ruské spoločnosti právo byť pokladané za strany spolupracujúce pri vyšetrovaní. Hoci niet sporu o tom, že niektoré odpovede boli podrobnejšie než iné, všetky mali jeden základný nedostatok: neumožnili Komisii dospieť k presnému určeniu bežnej ceny ani vývoznej ceny, a to pre spôsob zoskupenia jednotlivých výrobkov a transakcií. Niektoré spoločnosti predložili ďalšie informácie následne potom, čo ich Komisia informovala o svojom rozhodnutí uplatniť článok 18 základného nariadenia, a niektoré naďalej predkladali nové alebo opravené informácie aj po uverejnení dočasného nariadenia. Zostáva však skutočnosťou, že informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase uzávierky pre prekladanie odpovedí, boli pokladané za nedostatočné v súvislosti so všetkými šiestimi spoločnosťami. Bolo by diskrimináciou ostatných dotknutých strán, spolupracujúcich pri vyšetrovaní, keby sa zobrali do úvahy informácie, predložené dni, týždne a niekedy mesiace po uzávierke. Závery Komisie sa preto potvrdzujú. e) Dampingové rozpätie (30) Komisia prepočítala ruské dampingové rozpätie s použitím rovnakých bežných cien, ktoré boli použité pri revidovaní českého zostatkového rozpätia (pozri bod 18 odôvodnenia). Na tomto základe bolo stanovené dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, vo výške 26,8 %. PREVEROVACIE VYŠETROVANIE 1. Všeobecná poznámka (31) Výrobcovia/vývozcovia v Poľsku a v Maďarsku neposkytli podrobné informácie o jednotlivých výrobkoch tak, ako ich požadovala Komisia v tabuľke opisu výrobkov, uvedenej v zaslaných dotazníkoch, ale predložili ich rozdelené na skupiny výrobkov, vzťahujúce sa na určitý rozsah výrobkov, zatriedených spolu podľa určitých kritérií, napr. podľa hrúbky steny. V niektorých prípadoch preto skupiny obsahovali výrobky zatriedené do rôznych položiek číselných znakov KN. Z tohoto dôvodu a pre nemožnosť získať podrobnejšie údaje na mieste mohla Komisia založiť svoje výpočty iba na skupinách výrobkov, nie však na jednotlivých výrobkoch. 2. Maďarsko a) Bežná cena (32) Počas vyšetrovacieho obdobia predával jediný maďarský výrobca/vývozca v Európskom spoločenstve štyri výrobkové skupiny. Skupiny 1, 2 a 3 patrili celé pod číselný znak KN 73043991, kým skupina 4 zahrnovala zmes modelov, z ktorých niektoré patrili pod číselný znak KN 73043991 aniektoré pod číselný znak KN 73043993. Predložené a overené technické informácie neboli dostatočne podrobné, aby umožnili Komisii rozdeliť výrobkovú skupinu 4 do dvoch podpoložiek KN. Berúc do úvahy, že štatistika Eurostat vykázala za obdobie vyšetrovania značné dovezené množstvá, patriace pod číselný znak KN 73043993, a že iba jeden maďarský výrobca/vývozca predával v rovnakom čase príslušný výrobok do Spoločenstva, Komisia pokladala výrobkovú skupinu 4 za zatriedenú úplne pod číselný znak KN 73043993. Na mieste bolo zistené, že podrobné vývozné údaje poskytnuté spoločnosťou boli nespoľahlivé, pretože jeden zákazník zo Spoločenstva, na ktorého pripadalo 7 % vykázaných predajov príslušného výrobku do Spoločenstva, bol vynechaný a počítačový súbor s vývoznými transakciami obsahoval aj v ďalších prípadoch chyby, ktoré spoločnosť nemohla opraviť. Skúška 5 % globálnej reprezentatívnosti bola potom vykonaná porovnaním množstiev, predaných doma, s dovoznými štatistikami Eurostatu, ktoré Komisia vybrala ako nezávislý zdroj informácií v súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia. Na tomto základe bolo určené, že domáce predaje sa môžu vo všetkých prípadoch pokladať za reprezentatívne pre stanovenie bežnej ceny, ako celkovo, tak aj na úrovni skupiny výrobkov, v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Pre každú zo štyroch uvedených skupín sa ďalej určovalo, či sa domáce predaje môžu pokladať za uskutočnené v rámci bežného obchodného styku. Pre skupiny 2 a 3 predstavovali ziskové predaje menej než 10 % domácich predajov v týchto výrobkových skupinách. Pre tieto skupiny sa preto bežná cena musela vypočítať v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. To sa vykonalo na základe výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítala príslušná čiastka PVA nákladov a zisk. Na tieto účely sa zobrali do úvahy skutočné údaje výrobcu/vývozcu, týkajúce sa výroby a predajov, uskutočnených v rámci bežného obchodného styku. Pokiaľ ide o skupiny 1 a 4, domáce predaje boli ziskové z 10 až 80 %. Preto boli u týchto dvoch skupín v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia stanovené bežné ceny iba na základe ziskových predajov. Pretože štyri výrobkové skupiny, definované spoločnosťou, zodpovedajú číselným znakom KN 73043991 a 73043993, Komisia sa rozhodla určiť jednu bežnú cenu pre každý číselný znak KN. Pretože sa zistilo, že zoznam vývozných transakcií je nespoľahlivý a nedá sa použiť ako základ pre váženie prvých troch výrobkových skupín, nebolo možné určiť vážený priemer bežných cien, zistený pre tieto tri skupiny. Preto sa v súvislosti so stanovením bežnej ceny pre číselný znak KN 73043991 zobral do úvahy aritmetický priemer bežných cien, vypočítaných pre príslušné tri výrobkové skupiny. Ako už bolo vysvetlené, Komisia pokladala číselný znak KN 73043993 za zodpovedajúci výrobkovej skupine 4. Bežná cena pre číselný znak KN 73043993 sa preto určila ako bežná cena skupiny 4. b) Vývozná cena (33) Ako už bolo vysvetlené v predchádzajúcom bode odôvodnenia, počas overovacej návštevy v závode jediného dotknutého maďarského vývozcu bolo zrejmé, že údaje o vývozoch zaslané v odpovedi na dotazník vykazujú významné odchýlky od vnútorných záznamov spoločnosti. Po tejto overovacej návšteve bola spoločnosť písomne informovaná, že vzhľadom na podstatné odchýlky, zistené na mieste, a na nemožnosť riadne určiť skutočné údaje o vývoze, nebolo možné použiť zaslané informácie na určenie ceny pri vývoze do Spoločenstva a že zistenie, týkajúce sa tejto vývoznej ceny, sa budú musieť zakladať na skutočnostiach, ktoré sú dostupné podľa článku 18 základného nariadenia. Spoločnosti bola súčasne daná možnosť predložiť pripomienky. V tom okamihu bol predložený celkom nový súbor, ktorý mal údajne predstavovať správnu verziu výpisu vývozných transakcií. Tieto údaje Komisia zamietla, pretože nové informácie nebolo možné overiť. Aby určila maďarské vývozné ceny, vybrala Komisia, v súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia, ako nezávislý zdroj informácií úradné dovozné štatistiky, zverejnené Eurostatom. Do úvahy sa však zobrali iba množstvá, vykazované pre dva číselné znaky KN, ktoré tento výrobca vyváža do Európskeho spoločenstva. c) Porovnanie (34) Na účely spravodlivého porovnania bežnej ceny a vývoznej ceny na úrovni cien zo závodu boli primerane zohľadnené formou úprav rozdiely, o ktorých sa tvrdilo a bolo dokázané, že majú vplyv na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy boli vykonané v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a týkali sa dopravy, poistenia, manipulácie, vedľajších nákladov a nákladov na úvery. Pokiaľ ide o úpravy v súvislosti s: - dovoznými poplatkami a nepriamymi daňami, - zľavami, rabatmi a množstvami, - úrovňou obchodu, - menovej konverzie je potrebné poznamenať toto: Dovozné poplatky a nepriame dane Spoločnosť požadovala úpravu vo výške 8 % pre dodatočné clo, zaplatené za dovážané suroviny, v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia. V priebehu overovania na mieste však úradníci Komisie zistili, že u vyvážaných výrobkov nie je clo refundované. Preto sa táto požiadavka pokladala za neodôvodnenú. Zľavy, rabaty a množstvá Spoločnosť požadovala v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. c) základného nariadenia úpravu vo výške 4 % pre rozdiely v objeme nakupovanom domácimi zákazníkmi a zákazníkmi v Spoločenstve, a tvrdila, že u väčších zákaziek boli platené nižšie ceny. Pretože na podporu tohto tvrdenia neboli predložené žiadne dôkazy, bolo zamietnuté. Úroveň obchodu Spoločnosť požadovala v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia úpravu vo výške 12 % pre rozdiely medzi distribučnými cestami v Spoločenstve a na domácom trhu. Tvrdila, že všetci zákazníci v Spoločenstve sú nezávislí obchodníci, kým 49 % domácich zákazníkov sú koneční používatelia. Tento údaj, uvedený v dotazníku v tabuľke opisujúcej distribučné cesty v oddieli tuzemských predajov, nebol v súlade s údajmi obsiahnutými v zozname domácich zákazníkov, v ktorom boli všetci domáci zákazníci označení ako "nezávislí obchodníci", čo zodpovedá situácii prevažujúcej na trhu Spoločenstva. Vývozca tvrdil, že tento nesúlad bol zavinený "jazykovou chybou". Či to skutočne bola "jazyková chyba", je však nepodstatné, lebo popri nekonzistentnej odpovedi spoločnosti úradníci Komisie taktiež zistili, že domáce ceny, používané spoločnosťou, podliehajú rovnakej cenovej politike a/alebo rovnakému cenníku, bez ohľadu na druh zákazníka. Táto požiadavka sa preto nemohla zobrať do úvahy. Menová konverzia Pokiaľ ide o konverziu vývoznej ceny, vývozca tvrdil, že namiesto ročného kurzu sa mali použiť mesačné výmenné kurzy. Je však potrebné pripomenúť, že určenie vývoznej ceny bolo založené na údajoch Eurostatu, pretože zoznam transakcií, predložený vývozcom, nebolo možné použiť. Pretože údaje Eurostatu neberú do úvahy dátum predaja, ale dátum colnej deklarácie dovozcu, použitie mesačných údajov by neprinieslo lepší odraz predajných podmienok. Požiadavka, ktorú predložil vývozca, preto nemohla byť uznaná. d) Dampingové rozpätie (35) Porovnanie váženého priemeru bežných cien s váženým priemerom vývozných cien, vykonané na základe číselných znakov KN, preukázalo existenciu dampingu, kde dampingové rozpätie zodpovedalo čiastke, o ktorú bežná cena prevyšovala vývoznú cenu. Dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, bolo pre jediného maďarského výrobcu/vývozcu stanovené takto: – Csepel Tubes Co. Ltd: | 36,5 % | Pretože tento jediný známy výrobca predstavuje takmer celý maďarský vývoz daného výrobku do Spoločenstva, bolo zvyškové dampingové rozpätie stanovené na rovnakej úrovni. 3. Poľsko a) Spolupráca (36) Odpovede na dotazník Komisie zaslalo šesť spoločností, pričom tri odpovede (predložené dvoma výrobcami/vývozcami a jednou obchodne spojenou obchodnou spoločnosťou) sa pokladali za nedostatočné. Preto bol urobený záver, že tieto tri spoločnosti neposkytli v stanovenej lehote informácie, ktoré boli pokladané na potrebné pre vyšetrovanie, a tieto spoločnosti boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 ods. 1 základného nariadenia a založiť nálezy na dostupných skutočnostiach. Tri ďalšie spoločnosti, ktorých odpovede boli pokladané za dostatočné (dvaja výrobcovia/vývozcovia a jedna obchodná spoločnosť, obchodne spojená s jedným výrobcom/vývozcom), boli následne preverované na mieste. Z dvoch výrobcov/vývozcov však jeden odmietol poskytnúť úradníkom Komisie odpisy základných dokumentov, ako sú tuzemské predaje, zoznamy zákazníkov a cenníky, pôvodné faktúry za domáce predaje a zoznam exportných zákazníkov, zodpovedajúci číselným znakom v zozname vývozných predajov. Pri overovaní sa ďalej zistilo, že spoločnosť vo svojej odpovedi neoznámila svoje predaje do Spoločenstva počas vyšetrovania, ktoré sa uskutočnili prostredníctvom obchodne spojenej spoločnosti. Vzhľadom na tieto nedostatky a nemožnosť overiť základné súčasti informácií, ktoré spoločnosť poskytla, nemohla Komisia použiť predložené informácie na určenie bežnej ceny a vývoznej ceny do Spoločenstva. Preto bola táto spoločnosť následne informovaná, že v dôsledku jej nespolupráce založí Komisia svoje zistenia na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. b) Bežná cena Spolupracujúce strany (37) Ako je uvedené v bode 36 odôvodnenia, iba jeden poľský výrobca/vývozca a jedna poľská obchodná spoločnosť mohli byť pri tomto preverovacom vyšetrovaní pokladané za spolupracujúce strany. Pretože výpočet individuálneho dampingového rozpätia nemá význam, pokiaľ ide o obchodnú spoločnosť, stanovila sa jedna bežná hodnota pre jediného spolupracujúceho výrobcu/vývozcu. Počas obdobia vyšetrovania predával tento jediný spolupracujúci výrobca/vývozca šesť skupín výrobkov ako na domácom trhu, tak v Spoločenstve. Skúška globálnej reprezentatívnosti ukázala, že celkové množstvo daného výrobku, predané na domácom trhu, bolo v rovnakom období väčšie než dvojnásobné oproti množstvu vyvezenému do Spoločenstva. Táto 5 % skúška potom bola vykonaná podľa výrobkových skupín a vyplynulo z nej, že všetkých šesť výrobkových skupín sa predávalo na domácom trhu v dostatočnom množstve a môže sa teda pokladať za reprezentatívne pre určenie bežnej ceny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Skúška ziskovosti ukázala, že zo šiestich výrobkových skupín je možné použiť domáce ceny, platené v rámci bežného obchodného styku ako základ pre bežnú cenu u piatich z nich, v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. Zostávajúca skupina výrobkov mala nedostatočné ziskové predaje a bežná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia vypočítaná na základe výrobných nákladov, ku ktorým bola pripočítaná príslušná čiastka PVA nákladov a zisk. Na tieto účely sa zobrali do úvahy skutočné údaje výrobcu/vývozcu, týkajúce sa výroby a predajov podobného výrobku na domácom trhu, uskutočnených v rámci bežného obchodného styku. Nespolupracujúce strany Pre štyri nespolupracujúce strany bola v súlade s článkom 18 ods. 6 základného nariadenia určená bežná cena na základe výrobkovej skupiny spolupracujúceho výrobcu, ktorá zodpovedala najvyššej bežnej cene, pretože každá iná voľba by bola odmenou za nespoluprácu. To však bolo zmiernené tým, že všetky výrobky, predávané spolupracujúcim výrobcom na domácom trhu, patria do skupín výrobkov, dotknutých týmto vyšetrovaním, ktoré majú väčší priemer a sú relatívne lacnejšie než skupiny výrobkov s menším priemerom, ktoré vyvážajú výhradne nespolupracujúce strany. c) Vývozná cena Spolupracujúce strany (38) Počas obdobia vyšetrovania predával spolupracujúci výrobca daný výrobok v Spoločenstve ako priamo, tak prostredníctvom obchodne spojeného poľského sprostredkovateľa. Pri určení vývoznej ceny sa brali do úvahy ako priame transakcie, tak aj transakcie uskutočnené prostredníctvom obchodne spojených obchodných spoločností. Pokiaľ ide o transakcie, uskutočnené prostredníctvom obchodnej spoločnosti, vývozná cena bola stanovená podľa cien, ktoré tejto spoločnosti skutočne boli alebo mali byť zaplatené. Pretože funkcie obchodne spojeného obchodníka môžu byť pokladané za podobné funkcie obchodníka konajúceho za províziu, bola provízia odhadnutá na základe obchodnej marže spoločnosti overenej na mieste v jej priestoroch. Tato marža bola odpočítaná od cien, účtovaných obchodne spojenou spoločnosťou nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Nespolupracujúce strany Pokiaľ ide o troch nespolupracujúcich výrobcov/vývozcov, Komisia zvolila v súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia ako nezávislý zdroj informácií dovozné štatistiky Eurostatu pre príslušné číselné znaky KN. Vývozná cena sa potom stanovila na tomto základe po odpočítaní množstva a hodnoty tovaru, predaného spolupracujúcim výrobcom v Spoločenstve, ako priamo, tak aj prostredníctvom obchodne spojenej spolupracujúcej spoločnosti, od celkového dovozu. d) Porovnanie (39) Na účely spravodlivého porovnania bežnej ceny a vývoznej ceny na úrovni cien zo závodu boli primerane zohľadnené formou úprav rozdiely, o ktorých sa tvrdilo a bolo dokázané, že majú vplyv na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy boli vykonané v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a týkali sa fyzických charakteristických vlastností, dopravy, poistenia, manipulácie a vedľajších nákladov, provízií a nákladov na úvery. e) Dampingové rozpätie (40) Dampingové rozpätie pre spolupracujúceho výrobcu bolo stanovené podľa výrobkových skupín porovnaním váženého priemeru bežnej ceny s váženým priemerom vývozných cien v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia. Dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, bolo pre jediného spolupracujúceho výrobcu/vývozcu stanovené takto: – Huta Batory SA: | 7,1 % | Pre nespolupracujúce strany bolo zostatkové dampingové rozpätie vypočítané porovnaním bežnej ceny, stanovenej v poslednom odseku bodu 37 odôvodnenia, s vývoznou cenou, určenou v poslednom odseku bodu 38 odôvodnenia. Zostatkové dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, je vo výške 33,2 %. 4. Chorvátska republika (41) S prihliadnutím na závery o ujme, pokiaľ ide o Chorvátsku republiku (pozri body 51 a 69 odôvodnenia), nepokladalo sa nevyhnutné vo vyšetrovaní dampingu pokračovať. D. VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA (42) Rovnakí výrobcovia zo Spoločenstva spolupracovali pri obidvoch vyšetrovaniach (pozri bod 8 odôvodnenia). Tieto spoločnosti predstavovali viac než 90 % celkovej výroby výrobku, podliehajúceho vyšetrovaniu v Spoločenstve, a teda väčšinu celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. (43) Viacerí vývozcovia tvrdili, že ich výrobky nakupujú a dovážajú určití výrobcovia v Spoločenstve, ktorí podali sťažnosť. Tvrdili, že títo výrobcovia by mali byť vylúčení z určenia výrobného odvetvia Spoločenstva na účely posudzovania ujmy v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by toto tvrdenie podporil. Vyšetrovanie, vykonané Komisiou navyše preukázalo, že žiadny výrobca zo Spoločenstva príslušné výrobky nedovážal a že niektorí dovozcovia, obchodne spojení s takými výrobcami v Spoločenstve, dovážali počas obdobia vyšetrovania malé množstvo príslušných výrobkov. Tieto dovozy znovu predávali na trhu Spoločenstva výhradne títo obchodne spojení dovozcovia, u ktorých sa zistilo, že konali nezávisle a dokonca v konkurencii vo vzťahu odbytovým oddeleniam svojich obchodne spojených výrobcov. Skúmanie uvedených skutočností v každom prípade ukázalo, že objem týchto dovozov bol pre každého z výrobcov v Spoločenstve menší než 3 % celkového objemu predajov týchto výrobkov na trhu Spoločenstva. Preto sa konštatuje zistenie, že taký nízky objem dovozov nemohol spôsobiť ujmu výrobcom v Spoločenstve, a preto nie je dôvod na vylúčenie týchto výrobcov. Preto budú výrobcovia, uvedení v bode 8 odôvodnenia ďalej označovaní ako "výrobné odvetvie Spoločenstva" v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. E. UJMA 1. Úvodná poznámka (44) Je potrebné zmieniť sa o tom, že súčasné platné antidampingové opatrenia v súvislosti s Maďarskom, Poľskom a Chorvátskou republikou sú záväzkami kombinujúcimi množstvové stropy a cenové záväzky so zvyškovými sadzbami ad valorem. Ďalej je treba poznamenať, že dovozy všetkých bezšvových rúr a rúrok (teda vrátane príslušného výrobku), pochádzajúce z Českej republiky a zo Slovenskej republiky, podliehali v rokoch 1993 až 1995 systému colných kvót, t. j. boli bez cla v rámci obmedzení množstvových stropov; hneď ako bol strop dosiahnutý, vyberalo sa clo vo výške 30 %. Tento systém sa prestal používať na konci roku 1995. (45) Ďalej je treba pripomenúť, že toto nariadenie kombinuje výsledky dvoch vyšetrovaní, z ktorých jedno viedlo k zverejneniu dočasného nariadenia. Všetky závery, týkajúce sa ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, by sa preto mali chápať súčasne so závermi, ktoré sú opísané v dočasnom nariadení. 2. Spotreba (46) V bode 48 odôvodnenia dočasného nariadenia sa konštatuje, že spotreba Spoločenstva v tonách za mesiac bola 89900 rton voku 1992, 69700 v roku 1993, 84070 v roku 1994, 92730 v roku 1995 a 92130 počas obdobia vyšetrovania. Tieto závery neboli spochybnené a potvrdzujú sa. 3. Dampingové dovozy a) Kumulácia (47) Komisia dospela v dočasnom nariadení k záveru, že dampingové dovozy z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky by sa mali na účely analýzy ujmy posudzovať kumulatívne, pretože príslušné výrobky sa dovážali z každej vyvážajúcej krajiny v značnom množstve, mali významný podiel na trhu a konkurovali si navzájom i výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva. (48) Niektorí vývozcovia tvrdili, že vzhľadom na rozdiely v objemoch a mierach rastu dovozov a v podmienkach hospodárskej súťaže by sa mal vplyv týchto dovozov do Spoločenstva posudzovať jednotlivo. (49) Komisia v tejto súvislosti pripomína, že sa zistilo, že kritériá, stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia s cieľom kumulovať dovozy zo všetkých štyroch príslušných krajín, sú splnené, konkrétne: - dampingové rozpätie, stanovené pre každú krajinu a týkajúce sa každej z nich, bolo vyššie než de minimis (t. j. medzi 5,1 % a 38,2 %), - objem dovozov z jednotlivých krajín nebol zanedbateľný; žiadna z vyvážajúcich krajín nemala podiel na trhu de minimis, t. j. nižší než 1 %, lebo ich podiel na trhu sa pohyboval v rozpätí od 3 % do 8,3 %, - pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže ako medzi dovážanými výrobkami navzájom, tak aj výrobkami, predávanými výrobným odvetvím Spoločenstva, bolo zistené, že dovážané výrobky sú vzájomne zameniteľné, sledujú podobné cenové trendy, majú podobné distribučné cesty a podobnú politiku nízkych cien, ktorá má za následok vysokú mieru ponuky za nižšie ceny (t. j. medzi 17,5 a 43,2 %), sú súčasne ponúkané v rovnakých geografických územiach, a teda konkurujú si navzájom a výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva. Skutočnosť, že dovozy príslušného výrobku pochádzajúce z Českej republiky a zo Slovenskej republiky, podliehali do 31. decembra 1995 systému colných kvót, nemení nič na závere, že tieto dovozy splňujú kritériá, stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V každom prípade je potrebné poznamenať, že po skončení platnosti tohto systému sa podiel dotknutých dovozov na trhu zvýšil zo 6,7 % v roku 1995 na 9,6 % v priebehu prvých ôsmich mesiacov roku 1996, pokiaľ ide o české dovozy, a z 2,1 % na 3,4 % za rovnaké obdobie, pokiaľ ide o slovenské dovozy. Zo všetkých uvedených dôvodov vyplýva záver, že závery, ku ktorým sa dospelo v bode 49 odôvodnenia dočasného nariadenia, by sa mali zachovať. (50) Berúc do úvahy súbežnosť obidvoch vyšetrovaní sa taktiež zisťovalo, či účinky dovozov z Maďarska, Poľska a Chorvátska by sa mali posudzovať kumulatívne s dovozmi, ktoré podliehajú novému vyšetrovaniu. (51) Pokiaľ ide o dovozy z Chorvátska, zistilo sa, že ich podiel na trhu Spoločenstva sa znížil z 1,8 % v roku 1992 na 0,7 % v čase vyšetrovania. Vzhľadom na nízku a prudko klesajúcu úroveň týchto dovozov, čo je opačný prípad, než aký sa zistil u iných dovozov, nepokladalo sa za vhodné, aby sa tieto dovozy analyzovali kumulatívne. Prihliadnutím na skutočnosť, že dovozy z Chorvátska podliehajú antidampingovým opatreniam, vyplýva z toho tento záver taktiež s ohľadom na závery bodu 70 odôvodnenia nižšie o neexistencii pravdepodobnosti, že znova dôjde k ujme. (52) V súvislosti s dovozmi z Maďarska a Poľska sa zistilo, že rovnako ako u dovozov, ktoré sú predmetom nového vyšetrovania, dovážané množstvo a dampingové rozpätie boli významné. Tvrdilo sa, že dovozy pochádzajúce z Maďarska sú zanedbateľné, a preto by sa na účely kumulácie nemali v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia brať do úvahy. Vyšetrovanie však nepreukázalo, že by tieto dovozy boli skutočne zanedbateľné. Okrem toho sa v súvislosti s obidvoma vyšetrovaniami zistilo, že podmienky hospodárskej súťaže ako medzi dovážanými výrobkami navzájom, tak medzi dovážanými výrobkami a výrobkami Spoločenstva boli podobné, najmä preto, že všetky tieto výrobky boli pokladané za podobné a ponúkali sa za ceny podstatne nižšie v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva (t. j. od 17 % do 21,3 % v prípade Poľska, 25,4 % v prípade Maďarska). Skutočnosť, že tieto dovozy podliehali príslušnom období množstvovým záväzkom, nemá vplyv na záver, že sa môžu na účely skúmania ujmy kumulovať s ostatnými dovozmi, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Aj keby samozrejme existovalo obmedzenie množstva dovážaného do Spoločenstva a ich cenová úroveň bola o niečo vyššia v porovnaní s cenami vývozcov v krajinách, ktoré sú predmetom nového vyšetrovania, dovozy pochádzajúce z Maďarska a Poľska sa však aj naďalej uskutočňovali za dampingové ceny, ktoré sú výrazne nižšie v porovnaní s cenami výrobcov zo Spoločenstva. (53) Uvedené úvahy o kumulácii viedli preto k záveru, že kumulatívne hodnotenie vplyvu dampingových dovozov z krajín, ktoré sú predmetom obidvoch vyšetrovaní (ďalej len "vyvážajúce krajiny"), s výnimkou Chorvátska, bolo oprávnené. b) Kumulovaný objem a podiel na trhu dampingových dovozov (54) Predbežné zistenia, podľa ktorých kumulované dovozy klesli z 201920 ton v roku 1992 na 96080 ton v roku 1993 a potom vzrástli na 195220 ton v roku 1994, 230810 ton v roku 1995 a 268670 ton v období vyšetrovania, neboli spochybnené, a preto sa potvrdzujú. To isté platí pre príslušné podiely na trhu, ktoré boli 18,7 % v roku 1992, 11,5 % v roku 1993, 19,4 % v roku 1994, 20,7 % v roku 1995 a 24,3 % v období vyšetrovania. c) Ceny dampingových dovozov (55) Na určenie ponuky za nižšiu cenu vyvážajúcich krajín boli analyzované údaje za obdobie vyšetrovania. Na tento účel sa vykonalo porovnanie váženého priemeru predajných cien príslušných vyvážajúcich krajín s váženým priemerom predajných cien výrobcov zo Spoločenstva pre bezšvové oceľové rúrky príslušných druhov. Porovnanie cien sa vykonalo na základe predajov prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve. Na zabezpečenie porovnateľnosti sa ceny výrobcov zo Spoločenstva a ceny dovážaných výrobkov podľa potreby upravili v súvislosti s nákladmi na dopravu na úroveň cien zo závodu alebo CIF hranica Spoločenstva. Dovozné ceny sa okrem toho upravili o maržu dovozcu, vrátane nákladov colného odbavenia, manipulačných poplatkov, provízie, nákladov na financovanie a zisku na základe dostupných informácií. Výsledky porovnania preukázali miery ponuky za nižšiu cenu pre všetky dotknuté krajiny a vývozcov. Rozpätia váženého priemeru ponuky za nižšiu cenu, vyjadrené v percentách cien výrobcov zo Spoločenstva, boli takéto: – Česká republika: | od 21,2 % do 43,2 % | – Maďarsko: | 25,7 % | – Poľsko: | od 17 % do 21,3 % | – Rumunsko: | 25,8 % | – Rusko: | 41,5 % | – Slovenská republika: | 17,5 % | 4. Stav výrobného odvetvia Spoločenstva (56) Pre jednoduchosť sú výsledky, týkajúce sa situácie výrobným odvetvím Spoločenstva, ktoré už boli predložené v dočasnom nariadení, nižšie znova uvedené a potvrdzujú sa na účel konečného rozhodnutia, pretože neboli stranami spochybnené. a) Kapacita, výroba a miera využitia (57) Od roku 1992 do obdobia vyšetrovania jedenásť výrobných závodov zastavilo výrobu, čo predstavovalo zníženie asi o štvrtinu celkovej výrobnej kapacity bezšvových oceľových rúrok, ktoré existovali v Spoločenstve na začiatku tohto obdobia. Výroba výrobného odvetvia Spoločenstva klesla z 1136640 ton v roku 1992 na 996036 ton v roku 1995 a 938184 ton počas obdobia vyšetrovania. V súlade s týmto podstatným znížením kapacity sa v rovnakom čase zvýšila príslušná miera využitia kapacít zo 63,5 % na 75,9 % a klesla späť na 71,3 %. b) Objem predajov a podiel na trhu (58) Tržby výrobcov v Spoločenstve klesli z 781770 ton v roku 1992 na 775721 ton v roku 1995 a 722042 ton v priebehu obdobia vyšetrovania. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa znížil z 75,2 % v roku 1992 na 72,1 % v roku 1995 a klesol o ďalších 4,8 % na 67,3 % v priebehu obdobia vyšetrovania. c) Predajné ceny (59) Priemerné jednotkové ceny príslušného výrobku, predávaného výrobcami zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva, vyjadrené v ecu za tonu, boli 576 v roku 1992, 578 v roku 1995 a 593 v období vyšetrovania, čo zodpovedá celkovému nárastu o 3 %. d) Rentabilita (60) V priebehu predmetného obdobia vyšetrovania výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo zo svojich predajov podobného výrobku finančné straty. V rokoch 1992 až 1994 boli tieto straty v priemere 8 %. Zlepšenie rentability predajov nasledovalo v roku 1995 (–2,1 %) a v období vyšetrovania, bez dosiahnutia prahu rentability. Miera rentability sa vyvíjala takto: 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | Obdobie vyšetrovania | – 7,0 | – 12,2 | – 7,9 | – 2,2 | – 0,7 | Toto zníženie strát bolo do značné miery umožnené vďaka antidampingovým opatreniam platným v tomto odvetví. Pokiaľ by tieto opatrenia neexistovali, bolo by zníženie finančných strát menšie, ak by k nemu vôbec došlo. Okrem toho nastalo mierne zlepšenie v čase, keď prebiehalo intenzívne úsilie o reštrukturalizáciu, ktorá viedla okrem iného k už uvedenému zatváraniu závodov. Tento vývoj však nestačil na vytvorenie takej úrovne výnosov, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva potrebovalo, aby pokrylo svoje narastajúce výrobné náklady a vysoké investície do reštrukturalizácie, vytvorilo primeraný zisk, vyrovnalo straty predchádzajúcich rokov a zabezpečilo si dlhodobú životaschopnosť. e) Zamestnanosť (61) Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Spoločenstva sústavne klesala a od roku 1992 do konca obdobia vyšetrovania sa znížila asi o 35 %, čo v absolútnych číslach predstavuje stratu asi 2800 pracovných miest. 5. Konečné závery o ujme (62) Skúmanie hospodárskeho výkonu výrobného odvetvia Spoločenstva v predmetnom období ukázalo, že od roku 1992 do augusta 1996 došlo k zníženiu výroby, objemu tržieb a podielu na trhu i k zníženiu zamestnanosti, a to aj napriek značnému reštrukturalizačnému úsiliu, ktoré bolo zamerané na zníženie výrobných nákladov. Toto reštrukturalizačné úsilie a platné opatrenia umožnili výrobným odvetvím odvetviu Spoločenstva zvýšiť využitie kapacít a zlepšiť finančné výsledky, ktoré však zostali v priebehu obdobia vyšetrovania záporné (–0,7 %), t. j. pod prahom rentability, a neboli dostatočné na to, aby si výrobné odvetvie Spoločenstva zabezpečilo dlhodobú životaschopnosť. Preto sa dospelo k záveru, že v priebehu obdobia vyšetrovania utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia v podobe znížených tržieb a straty podielu na trhu, zníženia zamestnanosti a finančných strát. F. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ 1. Účinok dampingových dovozov a) Kumulovaný účinok dovozov z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky (63) Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve zostávala relatívne stabilná, trhový podiel dovozov z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky sa zvýšil asi o 5,6 percentného bodu z 18,7 % v roku 1992 na 24,3 % v období vyšetrovania. Oproti tomu sa trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva v rovnakom čase znížil o 7,9 percentného bodu zo 75,2 % na 67,3 %. S ohľadom na skutočnosť, že sa zistila ponuka s výrazne nižšími cenami u každej vyvážajúcej krajiny, a vzhľadom na to, že zvýšenie podielu predmetných dampingových vývozov na trhu sa časovo zhodovalo so zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, dospelo sa k záveru, že dovozy z predmetných šiestich krajín mali celkovo negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. b) Vplyv dovozov pochádzajúcich z Chorvátska Dovozy pochádzajúce z Chorvátska sa posudzovali oddelene a vzhľadom na ich klesajúce objemy a podiel na trhu nemožno ich pokladať za také, ktoré spôsobili vážnu ujmu výrobným odvetviam Spoločenstva. 2. Účinok iných faktorov a) Ostatné dovozy (64) Niektorí vývozcovia tvrdili, že dovozy z iných krajín, napríklad z Argentíny, sa uskutočňovali v množstvách a za ceny, ktoré boli ujmou pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Vyšetrovanie ukázalo, že trhový podiel dovozov z iných tretích krajín, ktoré neboli predmetom obidvoch vyšetrovaní, sa zvýšil z 4,3 % v roku 1992 na 6,5 % v roku 1995 a na 7,7 % počas vyšetrovania. Aj keď sa objem týchto dovozov zvyšoval, na základe dostupných štatistických údajov sa zistilo, že ich ceny boli zreteľne vyššie než ceny dampingových dovozov, a nič nenasvedčuje tomu, že by dovozy z tretích krajín, ktoré neboli predmetom obidvoch vyšetrovaní, boli dampingové. Dospelo sa preto k záveru, že tieto iné dovozy mali malý alebo žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. b) Všeobecná hospodárska situácia (65) Ako bolo uvedené v dočasnom nariadení, spotreba Spoločenstva sa v roku 1993 znížila z dôvodu svetovej hospodárskej krízy, ktorá postihla najmä odberateľov predmetných výrobkov (automobilový priemysel, stavebníctvo atď.). V uvedenom roku dosiahol objem dovozov a príslušný trhový podiel príslušných vyvážajúcich krajín takú nízku úroveň a výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo najhoršie výsledky z hľadiska predajov na trhu Spoločenstva, cien a ziskovosti. Na základe toho je zrejmé, že zhoršenie na trhu v roku 1993 malo negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem výnimočnej situácie v roku 1993 však zostávala spotreba v ostatných rokoch príslušného obdobia relatívne stabilná (1992 a od roku 1994 do obdobia vyšetrovania). Táto stabilita však prospela hlavne dampingovým dovozom z príslušných krajín, ktorých podiel na trhu sa zvyšoval, zatiaľ čo trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva sa stále znižoval. Všeobecná hospodárska situácia sa preto nedá pokladať za faktor, ktorý by trvale spôsoboval ťažkú situáciu, v ktorej sa výrobné odvetvie Spoločenstva stále nachádzalo. Naopak, vzhľadom na značné racionalizačné a reštrukturalizačné úsilie výrobcov zo Spoločenstva a na ochranné obchodné opatrenia, ktoré boli v tom čase v platnosti, sa malo výrobné odvetvie Spoločenstva v rokoch 1995 a 1996 vo väčšej miere ozdraviť a dosiahnuť uspokojivejších výsledkov. c) Reštrukturalizácia výrobného odvetvia Spoločenstva (66) Niektorí vývozcovia tvrdili, že neuspokojivý výkon výrobného odvetvia Spoločenstva v skúmanom období nebol údajne spôsobený dampingovými vývozmi, ale bol výsledkom reštrukturalizácie, ktorú tento priemysel v tom čase vykonával. Reštrukturalizačný proces, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva zaviedlo z dôvodu nadmerných kapacít, by spôsobil určitý pokles produkcie, predajov a zamestnanosti. Vzhľadom na objem a trhový podiel dampingových dovozov z príslušných krajín a na zistenú mieru ponuky za nižšie ceny je však zrejmé, že samotné dampingové dovozy zohrávali významnú úlohu pri značnej ujme, ktorú utrpeli výrobné odvetvia Spoločenstva. 3. Záver (67) Hoci celosvetová hospodárska kríza v roku 1993 a reštrukturalizácia výrobného odvetvia Spoločenstva mohli mať určitý negatívny vplyv na výkon výrobného odvetvia Spoločenstva v danom čase, je potrebné na základe uvedených úvah urobiť záver, že len samotný kumulatívny vplyv dampingových dovozov z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky spôsobil svojou výrazne nízkou cenovou ponukou a značným množstvom dampingových dovozov podstatnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, a že existujúce antidampingové opatrenia, ktoré sú predmetom prieskumu, plne nedosiahli zamýšľaný účinok. Dovozy pochádzajúce z Chorvátska, posudzované oddelene, sa nemôžu pokladať za dovozy, ktoré spôsobili podstatnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Je vhodné poznamenať, že ujma, spôsobená výrobnému odvetviu Spoločenstva dampingom, by sa iba zhoršila, keby sa opatrenia, vzťahujúce na niektoré kumulované dovozy, mali zrušiť. V Maďarsku a Poľsku sú skutočne k dispozícii vysoké kapacity pre vývoz do Spoločenstva, pretože domáca spotreba ani vývozy do tretích krajín nemôžu ďalšiu produkciu absorbovať. Ďalej je treba poznamenať, že kapacita v Poľsku vzrástla od obdobia vyšetrovania asi o 15 %. G. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY – CHORVÁTSKO (68) Maďarsko, Poľsko a Chorvátska republika boli predmetom predbežného prieskumu, ktorý sa začal súbežne s novým vyšetrovaním, aby sa situácia všetkých dovozov bezšvových rúrok do Spoločenstva preskúmala globálne. Zistila sa skutočná ujma, spôsobená dampingovými dovozmi, ktoré boli na účely určenia vplyvu posudzované kumulatívne. Preto nebolo potrebné ďalej skúmať, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu podstatnej ujmy v prípade, ak sa existujúce antidampingové opatrenia v súvislosti s dovozmi, pochádzajúcimi z Maďarska a Poľska, zrušili alebo pozmenili. V prípade dovozov, pochádzajúcich z Chorvátska, ktoré neboli kumulované s inými vyšetrovanými dovozmi, sa taký prieskum musí vykonať. (69) Po zavedení antidampingových opatrení dovozy z Chorvátska prudko klesli z 19201 ton v roku 1992 na 8077 ton počas vyšetrovania, čo predstavuje pokles podielu na trhu z 1,8 % na 0,7 %, ako je uvedené v bode 51 odôvodnenia. Počas predmetného obdobia zostali vývozy chorvátskeho výrobcu do Spoločenstva hlboko pod úrovňou množstvového záväzku, prijatého v roku 1993. Z dôvodu vojnovej situácie v Chorvátsku v ostatných niekoľkých rokoch boli zariadenia na výrobu bezšvových rúrok čiastočne poškodené a počet pracovníkov sa výrazne znížil. Z týchto dôvodov bolo možné využiť len štvrtinu teoretickej výrobnej kapacity, približne 35000 ton ročne. Výroba predmetného výrobku poklesla z asi 34000 ton v roku 1992 na 10515 ton v období vyšetrovania, čím sa znížilo využitie kapacít z 97 % na 37 %. Domáce predaje poklesli v rovnakom čase z 8000 ton na 2100 ton a vývozy do krajín mimo Spoločenstva boli zanedbateľné. Neočakáva sa žiadne významné zvýšenie objemu vývozu do Spoločenstva a akákoľvek ponuka za nižšie ceny by mala iba obmedzený účinok v podobe tlaku na ceny alebo bránenie zvyšovaniu cien výrobcov v Spoločenstve. Okrem toho by rastúce činnosti obnovy v bývalej Juhoslávii mali zvýšiť domáce predaje a sústrediť chorvátske vývozy na trhy v tejto oblasti. Keby boli opatrenia, platné pre Chorvátsko, zrušené, nezdá sa, že by existovala jasne predvídateľná hrozba zvýšenia objemov dovozu z Chorvátska. Preto nie je pravdepodobné, že by sa podstatná ujma opakovane vyskytla. Záver (70) Pokiaľ ide o Chorvátsko, predpokladá sa, že opakovaný výskyt ujmy v prípade zrušenia existujúcich antidampingových opatrení je nepravdepodobný a že preto za daných okolností už nie sú tieto opatrenia nevyhnutné. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Úvod (71) Berúc do úvahy, že ako nové antidampingové vyšetrovanie, tak aj predbežný prieskum sa vzťahujú na rovnaký trh, t. j. na trh Spoločenstva s predmetnými bezšvovými rúrkami, skúmanie otázky záujmu Spoločenstva sa vykonalo pre obidve vyšetrovania spoločne. Účelom tejto analýzy bolo určiť možný vplyv opatrení a dôsledky ich neprijatia na všetky strany, dotknuté obidvoma postupmi. (72) Je potrebné v tejto súvislosti pripomenúť, že v bodoch 68 et seq. odôvodnenia dočasného nariadenia boli preskúmané všetky záujmy rôznych strán, vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov/obchodníkov a odberateľov z priemyslu integrovaného smerom nadol. Na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase dočasného nariadenia, Komisia dospela k záveru, že neexistuje presvedčivý dôvod, prečo by sa nemali odstrániť účinky dampingu, ktorý spôsobuje ujmu a narúša obchod. (73) Po uverejnení dočasného nariadenia nepredložila žiadna z dotknutých strán pripomienky k predbežným záverom Komisie v súvislosti so záujmami Spoločenstva. Hoci však žiadne používateľské odvetvie priemyslu v priebehu predbežného vyšetrovania nespolupracovalo, Komisia vykonala prieskum, aby dokončila analýzu možných účinkov týchto opatrení na tieto odvetvia. V tomto zmysle oslovila sťažovateľov, dovozcov a federáciu rôznych spracovateľských odvetví, ktoré okrem iného využívajú predmetný výrobok. Na základe týchto zdrojov bola zistená totožnosť siedmich priemyslových odberateľov a každému z nich bol zaslaný ad hoc dotazník. Zmysluplné pripomienky alebo odpovede predložili iba štyri spoločnosti. Na základe dodatočných informácií, získaných z týchto odpovedí, a so zreteľom na neexistenciu pripomienok k záverom obsiahnutým v dočasnom nariadení, je možné dospieť k nasledujúcemu záveru. 2. Vplyv na výrobné odvetvia Spoločenstva a) Pravdepodobný vplyv zavedenia antidampingových opatrení (74) Po zavedení antidampingových opatrení sa dá očakávať, že ceny dovážaných výrobkov budú rásť. To sa odrazí v poklese objemov dovozu a v znížení ponuky na trhu, čo umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť výrobu a predaj. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva pravdepodobne budú do určitej miery rásť, avšak vzhľadom na vyššie opísané nadmerné kapacity a transparentnosť trhu istotne nie do takej miery, ako je úroveň cla. Zvýšenie objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva by viedlo k vyššej miere využitia kapacít a tým k zníženiu jednotkových výrobných nákladov na príslušný výrobok, v dôsledku čoho by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo dosiahnuť uspokojivejšiu finančnú situáciu. b) Pravdepodobný účinok nezavedenia opatrení (75) Hoci sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva v uvažovanom období do určitej miery zlepšila, zostáva neuspokojivá. Keby sa za týchto okolností antidampingové opatrenia nezaviedli alebo keby nepokračovali, dalo by sa očakávať, že by sa situácia opäť zhoršovala, čo by sa prejavilo znížením úrovne výroby a miery využitia kapacít, stratou podielu na trhu, finančnými stratami a znížením zamestnanosti. To by ďalej ohrozilo schopnosť vyrábať celú škálu výrobkov pri konkurencieschopných nákladoch. Ako bolo uvedené v bode 73 odôvodnenia dočasného nariadenia, predmetné odvetvie závisí na primeranej miere využitia kapacít. Toho je možné dosiahnuť iba uspokojivou úrovňou výroby štandardizovaných komerčných rúrok alebo rúrok na prepravu ropy, ktoré priamo konkurujú dampingovým výrobkom. Zníženie výroby týchto štandardných rúrok by ohrozilo výrobu skupín výrobkov vyššej kvality, a v dôsledku toho životaschopnosť celého odvetvia bezšvových rúrok. 3. Vplyv opatrení na dovozcov/obchodníkov (76) V bode 74 odôvodnenia dočasného nariadenia dospela Komisia k záveru, že pretože je známe, že dovozcovia v Spoločenstve vo všeobecnosti obchodujú so všetkými oceľovými výrobkami a predmetné bezšvové rúrky predstavujú iba malé percento ich obratu, je možné očakávať, že by tieto opatrenia mali len nepatrný vplyv na ich celkovú situáciu vzhľadom na širokú škálu výrobkov, s ktorými obchodujú. Pretože v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, je primerané urobiť záver, že antidampingové opatrenia budú mať skutočne len minimálny alebo žiadny vplyv na situáciu dovozcov/obchodníkov predmetného výrobku. 4. Vplyv na odberateľov z priemyslu integrovaného smerom nadol (77) Ako je uvedené v bode 71 odôvodnenia dočasného nariadenia, pre príslušný výrobok existuje niekoľko odberateľských priemyslových odvetví integrovaných smerom nadol, napr. strojárenstvo, preprava kvapalín (ropa, plyn, voda atď.), chemický a petrochemický priemysel, elektrárne (vrátane jadrových), automobilový priemysel a stavebníctvo. Z analýzy predložených pripomienok alebo odpovedí uvedených vyššie (bod 73 odôvodnenia) sa robí záver, že vplyv zvýšenia cien v dôsledku zavedenia alebo pokračovania antidampingových opatrení na náklady priemyslových odberateľských odvetví, integrovaných smerom nadol, by bol nevýznamný. Ďalej je treba poznamenať, že najmenej 85 % dampingových dovozov z krajín, ktoré boli predmetom ako nového antidampingového vyšetrovania, tak predbežného prieskumu, sa predáva veľkým obchodníkom, u ktorých sa zdá, že využívali dampingové ceny na zvýšenie svojich ziskových marží. Pokiaľ obchodníci upravia svoje marže, aby zohľadnili čiastočne alebo celkom účinky týchto opatrení, nemuseli by sa v ich predajných cenách prejaviť vôbec. So zreteľom na vyššie uvedené sa robí záver, že prípadný cenový účinok antidampingových opatrení bude pre priemyslové odberateľské odvetvia integrované smerom nadol zanedbateľný. 5. Záver (78) Na základe vyššie uvedeného sa robí záver, že neexistuje presvedčivý dôvod, prečo by sa nemali odstrániť vplyvy dampingu, ktorý spôsobuje ujmu a narúša obchod, a že zavedenie príslušných ochranných opatrení a pokračovanie v nich je v záujme Spoločenstva. I. KONEČNÉ CLO 1. Krajiny, ktoré sú predmetom nového vyšetrovania (79) Je potrebné pripomenúť z bodu 78 et seq. odôvodnenia dočasného nariadenia, že Komisia, aby zabránila ďalšej ujme, ktorá by bola spôsobená príslušnými dampingovými dovozmi v čase do skončenia konania, rozhodla sa prijať antidampingové opatrenia v podobe dočasných ciel. a) Rozpätia potrebné na odstránenie ujmy (80) Na účely určenia, aká úroveň cla by bola primeraná na odstránenie ujmy, ktorú výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobuje damping, sa rozhodlo, že sa vypočíta cena, založená na výrobných nákladoch výrobcov v Spoločenstve, a primeraná miera zisku. Zisková marža 5 % sa pokladala za rozumné minimum s ohľadom na potrebu dlhodobých investícií a návratnosti, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo primerane očakávať v prípade, že by nedochádzalo k dampingu spôsobujúcemu ujmu. Úroveň potrebná pre odstránenie ujmy bola vypočítaná porovnaním váženého priemeru dovozných cien CIF primerane upravených o maržu nezávislého dovozcu s uvedenou nepoškodzujúcou cenou výrobcov v Spoločenstve, stanovenou ako je uvedené, pri rovnakej úrovni obchodu. Výsledky tohto výpočtu boli vyjadrené v percentách tohto váženého priemeru ceny dovážaného tovaru franko hranica Spoločenstva. Rozpätie potrebné na odstránenie ujmy, vypočítané týmto spôsobom, je takéto: – Česká republika: | od 37,7 % do 97,9 % | – Rumunsko: | 48,3 % | – Rusko: | 87,8 % | – Slovenská republika: | 31 % | Pretože neboli v tejto súvislosti predložené žiadne ďalšie pripomienky, vyššie uvedené určenie miery, potrebnej k odstránenie ujmy, sa potvrdzuje. b) Konečné clo (81) Pretože rozpätie, potrebné k odstránenie ujmy, zistené vyššie, je väčšie než dampingové rozpätia, ktoré boli vypočítané, konečné antidampingové clo by sa malo stanoviť v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia na úrovni posledne uvedených hodnôt. Tieto clá, vyjadrené v percentách cien franko hranica Spoločenstva, majú tieto hodnoty: – | Česká republika: | | Vítkovice a. s.: | 5,1 % | Nová Huť a. s.: | 5,1 % | Ostatné dovozy: | 28,6 % | – | Rumunsko: | | SC Artrom SA: | 9,8 % | SC Silcotub SA: | 9,8 % | SC Petrotub SA: | 9,8 % | SC Republica SA Trade Company: | 9,8 % | Ostatné dovozy: | 38,2 % | – | Slovenská republika: | | Železiarne Podbrezová a. s.: | 7,5 % | Ostatné dovozy: | 7,5 % | – | Rusko: | | Všetky dovozy: | 26,8 % | 2. Krajiny, ktoré sú predmetom preverovacieho vyšetrovania a) Maďarsko a Poľsko (82) V dôsledku zistení týkajúcich sa Maďarska a Poľska, ktoré potvrdili, že napriek existujúcim opatreniam damping spôsobil ujmu, a vzhľadom na to, že je v záujme Spoločenstva, aby antidampingové opatrenia proti týmto dvom krajinám zostali zachované, určilo sa revidované clo. Rozpätia potrebné na odstránenie ujmy, spôsobenej dovozmi pochádzajúcimi z Maďarska a z Poľska, vypočítané na základe rovnakej metódy, aká bola použitá pre krajiny podliehajúce novému vyšetrovaniu, ako bolo vysvetlené vyššie v bode 80 odôvodnenia, sú takéto: – | pre Maďarsko: | | (Csepel Tubes Co. Ltd., jediný maďarský výrobca) | 45,9 % | – | pre Poľsko: | | Huta Batory SA: | 37,2 % | Ostatné: | 30,1 % | V súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by mala byť colná sadzba stanovená ako miera potrebná na odstránenie ujmy alebo ako zistené dampingové rozpätie, podľa toho, čo je nižšie. Dampingové rozpätia v súvislosti s Poľským výrobcom Huta Batory a jediným maďarským výrobcom boli nižšie než zistená miera, potrebná na odstránenie ujmy, a preto by sa clo malo stanoviť na tejto nižšej úrovni. Pre ostatných Poľských výrobcov je clo ohraničené zistenou mierou, potrebnou na odstránenie ujmy. (83) Na tomto základe by sa existujúce antidampingové clá, ktoré sú vo výške 10,8 % pre Poľsko a 21,7 % pre Maďarsko, mali nahradiť týmito clami: – | Maďarsko: | | (Csepel Tubes Co. Ltd.) | 36,5 % | Ostatné: | 36,5 % | – | Poľsko: | | Huta Batory SA: | 7,1 % | Ostatné: | 30,1 % | b) Chorvátska republika (84) Na základe záverov bodu 51 odôvodnenia a s ohľadom na to, že neexistuje jasne predvídateľná hrozba zvýšenia objemov dovozu z Chorvátskej republiky (pozri bod 69 odôvodnenia) a že za týchto okolností opakovaný výskyt podstatnej ujmy bezprostredne nehrozí, nebolo pre Chorvátsku republiku konečné clo určené. J. KONEČNÉ OPATRENIA (85) Uvedené závery, ktoré sa týkajú dampingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, vyžadujú konečné opatrenia, ako pre krajiny podliehajúce novému vyšetrovaniu, tak pre krajiny, ktoré sú predmetom preverovacieho vyšetrovania, s výnimkou Chorvátska, pre ktoré by sa malo byť antidampingové konanie skončiť. Tieto opatrenia by mali mať podobu ciel ad valorem, ktorých sadzby boli stanovené pre spolupracujúce spoločnosti jednotlivo. Na druhej strane pre nespolupracujúce spoločnosti by mali byť zavedené zostatkové clá. (86) Pokiaľ však ide o Maďarsko, Poľsko, Českú republiku, Rumunsko a Slovenskú republiku, s ohľadom na špecifické okolnosti predchádzajúcich antidampingových konaní, týkajúcich sa tohto výrobku, v ktorých tieto krajiny podliehali množstvovým obmedzeniam alebo colným kvótam, sa pokladá za vhodné, aby boli prijaté cenové záväzky, ktoré boli ponúknuté, až do určitého množstvového stropu, stanoveného pre spoločnosti jednotlivo. Inými slovami, k odstráneniu ujmy dochádza dvomi spôsobmi: jednak cenovým záväzkom, platným každoročne pre určité množstvo nepodliehajúce clu, jednak clom ad valorem pre zostávajúce množstvo. Aby sa zabezpečilo, že množstvo dovozov oslobodené od cla ad valorem nepresiahne množstvo, pre ktoré bol ponúknutý záväzok, toto oslobodenie by malo byť podmienené predložením platného výrobného osvedčenia colným orgánom členských štátov, v ktorom bude zreteľne uvedený výrobca, predmetný výrobok a podrobnosti vymenované v prílohe. V prípade pochybnosti by Komisia mala rozhodnúť o platnosti osvedčenia a prijať vhodné opatrenia. (87) Pokiaľ ide o Rusko, Komisia skúmala ponuku spoločného záväzku troch zo šiestich spoločností, ktoré sa v priebehu vyšetrovania prihlásili, a zvažovala možnosť, že by títo ruskí výrobcovia mohli využiť podobné formy záväzku ako výrobcovia v pridružených krajinách. Táto ponuka však nebola prijateľná, pretože neobsahovala potrebné záruky zo strany ruských orgánov, že umožnia primerané sledovanie, najmä pokiaľ ide o prah pre oslobodenie od cla. Za týchto okolností by sa malo uložiť clo ad valorem na úrovni ujmy, ktorá bola stanovená ako konečná. Rada však poznamenáva, že takéto opatrenie v súvislosti s Ruskom sa môže pozmeniť vtedy, ak by došlo k takej zmene okolností, že by boli splnené podmienky pre uznanie záväzku. K. VÝBER DOČASNÉHO CLA SO ZRETEĽOM NA KRAJINY PODLIEHAJÚCE NOVÉMU VYŠETROVANIU (88) S prihliadnutím na okolnosti tohto vyšetrovania, t. j. zmenu formy a povahy konečných opatrení v porovnaní s dočasnými clami ad valorem, uloženými na dovozy z Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky, a existujúce záväzky v súvislosti s dovozmi z Maďarska, Poľska a Chorvátskej republiky, Rada je toho názoru, že nie je vhodné vyberať dočasné clá. Rada preto rozhodla v súlade s článkom 10 ods. 2 základného nariadenia, aby čiastky zaistené formou dočasného cla, uloženého v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 981/97, na dovozy predmetného výrobku, ktoré pochádzajú z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky boli uvoľnené. L. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE (89) Komisia konzultovala s Poradným výborom v súvislosti s prijatím týchto záväzkov a vzhľadom na to, že boli predložené námietky, zaslala správu o týchto konzultáciách Rade. Pretože Rada nerozhodla proti uznaniu týchto záväzkov, ponúknuté záväzky boli prijaté v súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia rozhodnutím Komisie 97/790/ES [7], PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné antidampingové clo z dovozu, ktorý pochádza z Maďarska, Poľska, Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky pre tieto výrobky: a) bezšvové rúry zo železa, alebo nelegovanej ocele, používané pre ropovody a plynovody, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm (v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 73041010 a 73041030); b) bezšvové rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, iné ako presné rúrky (v súčasnosti patriace do položky s číselným znakom KN 73043199); c) ostatné potrubia s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, iné ako so závitom alebo vhodné na rezanie závitu, s vonkajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm (v súčasnosti patriace do položiek s číselnými znakmi KN 73043991 a 73043993). 2. Sadzby konečných antidampingových ciel, ktoré sa vzťahujú na ceny franko hranice Spoločenstva pred preclením, tú tieto: Krajina | Výrobca | Colná sadzba (%) | Doplnkový kód TARIC | Maďarsko | Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidácii) | 36,5 % | 8717 | Ostatné | 36,5 % | 8900 | Poľsko | Huta Batory S.A. | 7,1 % | 8476 | Huta Andrzej S.A | 30,1 % | 8719 | Huta Częstochowa S.A. | 30,1 % | 8482 | Huta Jedność S.A. | 30,1 % | 8493 | Ostatné | 30,1 % | 8900 | Rusko | Všetky spoločnosti | 26,8 % | | Česká republika | Vítkovice a. s. | 5,1 % | 8058 | Nová Huť a. s. | 5,1 % | 8463 | Válcovny trub Chomutov a. s. | 28,6 % | 8464 | Ostatné | 28,6 % | 8900 | Rumunsko | Artrom SA | 9,8 % | 8059 | Silcotub SA | 9,8 % | 8467 | Petrotub S.A. | 9,8 % | 8468 | Republica SA | 9,8 % | 8469 | Ostatné | 38,2 % | 8900 | Slovenská republika | Železiarne Podbrezová a. s. | 7,5 % | 8060 | Ostatné | 7,5 % | 8900 | 3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o cle. Článok 2 1. Dovozy uvedených výrobkov sú oslobodené od antidampingových ciel, stanovených v čl. 1 ods. 1, pokiaľ je výrobok vyrobený a predaný na vývoz do Spoločenstva jednou zo spoločností, vymenovaných v odseku 4, ktorých záväzky Komisia uznala, pokiaľ sú splnené podmienky, uvedené v odsekoch 2, 3 a 4. 2. Pri predložení vyhlásenia o prepustení do voľného obehu je oslobodenie od cla podmienené predložením platného originálu výrobného osvedčenia, vydaného jednou zo spoločností, vymenovaných v odseku 4, colným orgánom členských štátov. Výrobné osvedčenie musí spĺňať požiadavky na takéto osvedčenia, stanovené v záväzku uznanom Komisiou, pričom podstatné zložky takéhoto osvedčenia sú uvedené v prílohe. 3. Výrobné osvedčenie uvedené v odseku 2 sa musí predložiť do troch mesiacov od dátumu jeho vydania. Množstvá predložené colným orgánom členských štátov pre dovoz do Spoločenstva bez antidampingového cla nesmú presiahnuť množstvá určené týmto osvedčením. Ak sú množstvá stanovené v osvedčení prekročené, prebytok podlieha clu a musí sa deklarovať v súlade s príslušným doplnkovým kódom TARIC, uvedeným v článku 1 ods. 2. 4. Dovoz s výrobným osvedčením sa deklaruje pod týmito doplnkovými kódmi TARIC: Krajina | Výrobca | Doplnkový kód TARIC | Maďarsko | Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidácii) | 8521 | Poľsko | Huta Batory S.A. | 8517 | Huta Andrzej S.A | 8518 | Huta Częstochowa S.A. | 8519 | Huta Jedność S.A. | 8520 | Česká republika | Válcovny trub Chomutov a. s. | 8507 | Rumunsko | Artrom S.A. | 8508 | Silcotub SA | 8509 | Petrotub S.A. | 8514 | Republica SA | 8515 | Slovenská republika | Železiarne Podbrezová a. s. | 8516 | Článok 3 V správach členských štátov Komisii podľa článku 14 ods. 6 nariadenia (ES) č. 384/96 musí byť pre každé uvoľnenie do voľného obehu uvedený rok a mesiac dovozu, číselné znaky KN, TARIC a doplnkový kód TARIC, druh opatrenia, krajina pôvodu, množstvo, hodnota, antidampingové clo, členský štát dovozu a v prípade potreby poradové číslo výrobného osvedčenia. Článok 4 Nariadenie (EHS) č. 1189/93 sa týmto zrušuje. Článok 5 Antidampingové konanie týkajúce sa dovozov príslušného výrobku z Chorvátska sa týmto zastavuje. Článok 6 Množstvá zabezpečené pomocou dočasných antidampingových ciel uložených v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 981/97 na dovozy príslušného výrobku pochádzajúce z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky sa uvoľňujú. Článok 7 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 17. novembra 1997 Za Radu predseda J.-C. Juncker [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 2331/96 (Ú. v. ES L 317, 6.12.1996, s. 1). [2] Ú. v. ES L 120, 15.5.1993, s. 34. [3] Ú. v. ES L 120, 15.5.1993, s. 42. [4] Ú. v. ES C 253, 31.8.1996, s. 25. [5] Ú. v. ES C 253, 31.8.1996, s. 26. [6] Ú. v. ES L 141, 31.5.1997, s. 36. [7] Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 63. -------------------------------------------------- PRÍLOHA Hlavné prvky výrobného osvedčenia [1] uvedeného v článku 2 odsek 2 a) Číslo osvedčenia. b) Identifikačná značka preukazujúca, či je osvedčenie pôvodné. c) Dátum skončenia platnosti osvedčenia. d) Tento text: "Výrobné osvedčenie vydané … (názov spoločnosti) v zhode s článkom 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 na účely vývozu určitých oceľových bezšvových rúr a rúrok do Európskeho spoločenstva pod doplnkovým TARIC kódom xxxxx." e) Meno a úplná adresa spoločnosti a prípadné identifikačné číslo, ako napríklad národné registračné číslo zapísaných spoločností. f) Meno a úplná adresa zákazníka spoločnosti v Spoločenstve, ktorý tovar dováža, alebo meno a úplná adresa nezávislého obchodníka mimo Spoločenstva, ktorý tovar vyváža. g) Číslo faktúry spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje výrobné osvedčenie. h) Presný popis tovaru vrátane týchto údajov: - popis výrobku, dostatočný na identifikáciu výrobkov, ktorý musí byť totožný s popisom výrobku na faktúre, - číselný znak KN, - množstvo (v tonách). i) Meno zástupcu spoločnosti, zodpovedného vydávať osvedčenia, a toto podpísané vyhlásenie: "Ja, dole podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto osvedčenie, určený na vývoz do Európskeho spoločenstva, sa uskutočňuje v rozsahu a za podmienok záväzku (názov spoločnosti) a v rámci množstva pre dovoz do Spoločenstva, oslobodený od antidampingového cla, ako je povolené na základe záväzku, ktorý uznala Komisia v zhode s rozhodnutím 97/790/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tomto osvedčení sú úplné a správne." j) Miesto vyhradené pre príslušné orgány Spoločenstva. [1] Podľa záväzku ponúknutého a uznaného Komisiou, každá kolónka v osvedčení bude v štyroch jazykoch, jazyku krajiny výrobcu, angličtine, francúzštine a nemčine. --------------------------------------------------