Nariadenie Komisie (ES) č. 1091/94 z 29. apríla 1994, ustanovujúce určité podrobné pravidlá pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 3528/86 o ochrane lesov spoločenstva pred znečisťovaním ovzdušia



Úradný vestník L 125 , 18/05/1994 S. 0001 - 0044

Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 13 S. 0141

Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 13 S. 0141

CS.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

ET.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

HU.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

LT.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

LV.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

MT.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

PL.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

SK.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160

SL.ES Kapitola 03 Zväzok 16 S. 117 - 160



Nariadenie Komisie (ES) č. 1091/94 z 29. apríla 1994, ustanovujúce určité podrobné pravidlá pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 3528/86 o ochrane lesov spoločenstva pred znečisťovaním ovzdušia KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3528/86 zo 17. novembra 1986 o ochrane lesov spoločenstva pred znečisťovaním ovzdušia [1], naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 2157/92 [2], a na jeho článok 3, so zreteľom na rezolúciu č. 1 prvej konferencie ministrov o ochrane lesov v Európe [3] a jej nasledovanie, keďže podľa zarážok 3 a 4 článku 2 (1) nariadenia (EHS) č. 3528/86 je cieľom programu spoločenstva pomôcť členským štátom: - vykonávať intenzívne nepretržité pozorovanie lesných ekosystémov, - koordinovaným a harmonickým spôsobom založiť alebo rozšíriť sieť stálych pozorovaných pozemkov, ktoré vyžaduje takéto intenzívne nepretržité pozorovanie; keďže podľa článku 2 (2) nariadenia (EHS) č. 3528/86 predkladajú členské štáty spoločenstvu údaje zhromaždené na sieti pozorovaných pozemkov na účely intenzívneho nepretržitého pozorovania; keďže táto sieť pozorovaných pozemkov je zriadená s cieľom získať podrobné údaje o vývoji lesného ekosystému v spoločenstve; keďže tento prístup dovoľuje, aby sa vytvorila korelácia medzi variáciami environmentálnych faktorov, hlavne znečistením ovzdušia a reakciou lesných ekosystémov; keďže poskytované údaje dovoľujú lepšiu interpretáciu záverov odvodených od systematickej siete pozorovaných pozemkov, ako sa bližšie uvádza v nariadení Komisie (EHS) č. 1696/87 [4], naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (EHS) č. 836/94 [5]; keďže žiadosti o pomoc predkladané v zmysle nariadenia (EHS) č. 3528/86 s cieľom vykonávať intenzívne nepretržité pozorovanie uvedené v článku 2 (1) by mali obsahovať všetky informácie potrebné na overenie týchto opatrení vo svetle zámerov a kritérií tohto nariadenia; keďže tieto informácie by sa mali predkladať štandardnou formou, aby bolo umožnené preskúmanie a porovnanie žiadostí; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre lesníctvo, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Sieť stálych pozorovaných pozemkov zriaďujú členské štáty. Do 30. júna 1994 sa dokončí výber pozemkov a zriadi sa viac ako 50 % pozemkov podľa spoločných metód zavádzania siete stálych pozorovaných pozemkov na účelyintenzívneho nepretržitého pozorovania (pozri prílohu I). Posledné pozemky sa zriadia do 30. júna 1995. Členské štáty zašlú Komisii za všetky pozemky do 15. decembra 1994 prehľad kritérií výberu a úplný zoznam vybraných pozemkov vrátane základných informácií, ako je umiestnenie (zemepisná dĺžka, zemepisná šírka a výška) a druhy ako aj všeobecné informácie o pozemku za každý zriadený pozorovaný pozemok, štandardnou formou, ako sa bližšie uvádza v prílohe VIIa. 2. Na stálych pozorovaných pozemkoch sa vykonáva intenzívne a nepretržité pozorovanie lesného ekosystému. Toto obsahuje trvalý súpis stavu koruny, súpis stavu pôdy a listov, merania zmien prírastkov, stavu usadenín a meteorologické merania v súlade s objektívnymi metódami odberu vzoriek analyzovaných v súlade so zavedenými metódami. 3. Členské štáty do 31. decembra 1996 zašlú Komisii v štandardnej forme údaje zozbierané z rozdielnych pozorovaní vykonaných medzi rokom 1991 a 1996 za každý stály pozorovaný pozemok spolu s interpretáciou výsledkov, ako sa bližšie uvádza v prílohe VII. 4. Technické údaje súvisiace s ustanoveniami tohto článku sú stanovené v prílohách III až VI. Článok 2 1. Žiadosti o pomoc od spoločenstva: - zriadiť alebo rozšíriť sieť stálych pozorovaných pozemkov na účel intenzívneho a nepretržitého pozorovania, - vykonať súpis stavu koruny, - vykonať pôdny súpis, - vykonať súpis lístia, - vykonať merania prírastkov, - vykonať merania usadenín a - vykonať meteorologické merania, v zmysle článku 2 (1) nariadenia (EHS) č. 3528/86 obsahujú informácie a dokumenty špecifikované v prílohe II k tomuto nariadeniu. Žiadosti sa predkladajú v troch exemplároch a v súlade s prílohou II. Členské štáty každoročne do 1. novembra predložia Komisii žiadosti na každý ďalší rok. 2. Žiadosti, ktoré nespĺňajú požiadavky stanovené v odseku 1 tohto článku, sa neberú do úvahy. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníkuEurópskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 29. apríla 1994 Za Komisiu René Steichen člen Komisie [1] Ú. v. ES L 326, 21.11.1986, s. 2. [2] Ú. v. ES L 217, 31.7.1992, s. 1. [3] December 1990 Štrasburg. [4] Ú. v. ES L 161, 10.6.1987, s. 1. [5] Ú. v. ES L 97, 15.4.1994, s. 4. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I SPOLOČNÉ METÓDY ZRIADENIA SIETE STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOV NA ÚČEL INTENZÍVNEHO NEPRETRZITÉHO POZOROVANIA (Článok 2 (1) nariadenia (EHS) č. 3528/86 a jeho zmeny a doplnenia) I. Všeobecné poznámky Cieľom programu uvedeným v článku 2 (1) nariadenia (EHS) č. 3528/86 a jeho zmenách a doplneniach je zriadenie siete stálych pozorovaných pozemkov v členských štátoch spoločenstva a zhromažďovanie údajov intenzívnym a nepretržitým dlhodobým pozorovaním. Ciele programu sú: - viesť intenzívne a nepretržité pozorovanie lesných ekosystémov vo vzťahu k poškodeniu spôsobenému znečistením ovzdušia a ostatnými faktormi, ktoré ovplyvňujú stav lesov, - zdokonaliť pochopenie náhodných vzťahov medzi zmenami v lesnom ekosystéme a faktormi, ktoré ho ovplyvňujú, najmä znečistenie ovzdušia, koncentráciou rôznych meraní a pozorovaní lesných ekosystémov a ich komponentov na jednej lokalite, - získať podstatné informácie o vývoji množstva lesných ekosystémov v spoločenstve. II. Zriadenie siete stálych pozorovaných pozemkov II.1. Výber pozemkov Členské štáty najneskôr do 30. júna 1994 vyberú dostatočne veľké množstvo stálych pozorovaných pozemkov vo svojich krajinách. Maximálny počet týchto pozemkov by v princípe nemal presiahnuť 20 % z celkového počtu vnútroštátnych pozemkov mriežkovanej siete 16 x 16 km spoločenstva (nariadenie EHS č 1696/87). Členské štáty s obmedzeným množstvom pozemkov mriežkovanej siete spoločenstva môžu vybrať väčší počet stálych pozemkov za podmienky, že počet nepresiahne 15 pozemkov. Za výber týchto pozemkov sú zodpovedné členské štáty, pričom sa však musia dodržať tieto kritéria výberu: - pozemky by mali byť lokalizované tak, aby na nich boli zastúpené dôležitejšie lesné druhy a rozšírenejšie podmienky rastu, ktoré sú špecifické pre danú krajinu, - minimálny rozmer pozemku je 0,25 hektára meraný v horizontálnej rovine, - na účel minimalizovať vplyvy činností na okolitých plochách je pozemok obklopený nárazovou zónou. Skutočná šírka pásma závisí na druhu a veku lesa. Ak je územie pozemku a jeho obkolesenie jednotné vzhľadom na výšku a vekovú štruktúru, šírka nárazovej zóny môže byť len 5 alebo 10 metrov. Ak sa oblasť lesa, v ktorej sa pozemok nachádza, skladá z miešaných porastov, rozličných druhov alebo rôznej vekovej štruktúry, nárazová zóna sa zväčší až do päťnásobku potenciálnej maximálnej výšky lesa na pozemku, - keďže pozemok bude musieť byť dostupný pre dlhodobé pozorovanie, je nevyhnutné, aby rohy a/alebo hranice boli jasne vyznačené a každý strom, z ktorého sa odoberajú vzorky, bol trvale očíslovaný, - pozemok by mal byť vždy ľahko dostupný bez akýchkoľvek obmedzení týkajúcich sa dostupnosti alebo odberu vzoriek, - nemali by byť žiadne rozdiely v správe pozemku, jeho nárazovej zóne a ňou obklopeného lesa (napr. správne opatrenia by mali byť porovnateľné a narušenie z dôvodu pozorovania by malo byť čo najmenšie), - malo by sa vyhnúť priamemu znečisteniu zo známych miestnych zdrojov. Pozemky by sa nemali nachádzať v mimoriadnej blízkosti fariem, veľmi blízko hlavných ciest alebo v priamom susedstve znečisťujúceho priemyslu, - na pozemku alebo vedľa neho by malo byť k dispozícii dostatočné množstvo stromov, z ktorých sa budú odoberať vzorky, - pozemky a ich nárazové zóny by mali byť čo najjednotnejšie, čo sa týka druhov, veku, pôdy a svahu, - pozemky by sa mali nachádzať ďaleko od okraju lesa. Odporúča sa vybrať miesta, ktoré boli monitorované po predchádzajúce roky v rámci nariadenia (EHS) č. 3528/86 alebo iných programov. V prípade výberu dodatočných pozemkov sa odporúča, aby boli pozemky identické alebo umiestnené vedľa jedného z existujúcich pozemkov 16 x 16 mriežkovanej siete spoločenstva a aby boli umiestnené tak, že sa dajú využiť aj informácie z ostatných zdrojov (napr. meteorologických staníc). II.2. Zriaďovanie a dokumentovanie pozemku Členské štáty zriadia podľa možnosti všetky alebo aspoň 50 % stálych pozemkov do 30. júna 1994. V určitých prípadoch je prijateľné, aby zriadenie posledných pozemkov bolo odložené o jeden rok. Každý zriadený pozemok sa podrobne opíše. Všeobecné údaje sa stanovia a predložia do 15. decembra 1994. Podrobný opis pozemku obsahuje: presné umiestnenie pozemku, pripraví sa schematická mapa označujúca trvalé ohraničenie pozemku, počet stromov na pozemku a všetky iné trvalé podstatné prvky na alebo v blízkosti pozemku (napr. prístupová cesta, rieky). V budúcnosti sa zaznamená na tejto mape presné umiestnenie miest, z ktorých sa odoberajú vzorky (napr. pôdne jamy). II.3. Vymedzenie podpozemku Vzásade všetky stromy na celkovom pozemku sa majú zahrnúť do odberu vzoriek na hodnotenie stromov (napr. súpis korún, posúdenie prírastku). V prípade, že pozemok má mnoho stromov (t. j. hustý porast), môže sa na účely týchto meraní vymedziť podpozemok. Rozmer podpozemku v čase zriaďovania pozemku by mal byť dosť veľký, aby umožnil merania aspoň na 20 rokov, najlepšie počas celého života porastu. V tomto období by malo byť na podpozemku aspoň 20 stromov. II.4. Všeobecné informácie o každom pozemku O každom stálom pozorovanom pozemku na účel intenzívneho a nepretržitého pozorovania sa zhromaždia počas zriaďovania a prvých meraní tieto všeobecné informácie: | Zriadenie | Prvé merania | Opisný kód | Krajina Číslo pozorovaného územia Skutočná zemepisná šírka a dĺžka | | Údaje o mieste | Nadmorská výška Orientácia Celkový rozmer územia Počet stromov na pozemku Podpozemok (ak existuje) | Dostupnosť vody pre hlavné druhy Druh humusu Pôdna jednotka (odhad) | Údaje o poraste | Priemerný vek dominantného podlažia Hlavné druhy stromov Výdatnosť (odhad) | | Ostatné pozorovania | História pozemku Iná monitorovacia stanica situovaná v blízkosti | | Členské štáty do 15. decembra 1994 zašlú Komisii za každý zriadený pozemok všetky informácie zozbierané počas zriaďovania použijúc banku údajov (pozri prílohu VIIa, formulár 1a) a správy (pozri prílohu VIIa, formulár 1b). Dôležité informácie získané počas rokov monitorovania sa predložia každoročne na formulároch 1a a 1b (príloha VII). Ostatné informácie sa predložia hneď po vykonaní prvého príslušného merania a v prípade potreby sa aktualizujú. II.5. Nahradenie stáleho pozorovaného pozemku Stály pozorovaný pozemok musí byť k dispozícii počas dlhodobého pozorovania. V prípade nepredvídaných udalostí (napr. zničenie stromov na pozemku požiarom, smršťou) môže byť potrebné nahradenie pozemku. Členské štáty zašlú Komisii základné informácie o novom pozemku, ako sa bližšie uvádza v tejto prílohe. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II ŽIADOSTI O POMOC OD SPOLOČENSTVA VZHĽADOM NA OPATRENIA, KTORÉ JE POTREBNÉ VYKONAŤ PODĽA ČLÁNKU 2 NARIADENIA (EHS) č. 3528/86 A JEHO ZMIEN A DOPLNENÍ Žiadosti o pomoc musia byť predložené v súlade s prílohou A nariadenia Komisie (EHS) č. 526/87 [1] spolu so zhrnutím informácií uvedených nižšie a vyplnenou tabuľkou, ktorá je priložená k tejto prílohe ako formulár 2a. Pre každé z opatrení, ktoré je potrebné vykonať v súlade s článkom 2, sa uvedú informácie o týchto položkách: 1. Krátky opis opatrení 2. Ziadateľ Väzba medzi žiadateľom a opatreniami 3. Agentúra zodpovedná za vykonanie opatrení Objekt a rozsah hlavných činností agentúry 4. Podrobný opis opatrení, kde: a) opatrenia sa týkajú zavedenia alebo rozšírenia siete stálych pozorovaných pozemkov na účel intenzívneho a nepretržitého pozorovania 1. Opis danej situácie 2. Geografické umiestnenie a regióny zasahujúce do oblasti (+ kartografický doklad) 3. Počet stálych pozorovaných pozemkov b) opatrenia sa týkajú zavedenia alebo vykonania súpisu stavu korún na trvalých pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Počet pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do súpisu stavu korún (formulár 2a) 3. Podrobný opis postupu odberu vzoriek použitého na úrovni pozemku (počet stromov, označenia atď.) 4. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) c) opatrenia sa týkajú zavedenia alebo vykonania súpisu pôdnych podmienok na stálych pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Počet stálych pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do súpisu stavu pôdy (formulár 2a) 3. Podrobný opis postupu odberu vzoriek použitého na úrovni pozemku (počet jednotlivých vzoriek, opis pôdneho profilu atď.) 4. Podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť a analytických metód, ktoré sa majú uplatniť, vrátane jasného opisu každého kalibrovania, opráv a/alebo prepočtov potrebných na umožnenie porovnateľnosti výsledkov s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) d) opatrenia sa týkajú zavedenia a vykonania súpisu stavu lístia na stálych pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Opis stálych pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do súpisu stavu lístia (formulár 2 a) 3. Podrobný opis postupu odberu vzoriek použitého na úrovni pozemku (počet jednotlivých vzoriek, opis, atď.) 4. Podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť a analytických metód, ktoré sa majú uplatniť, vrátane jasného opisu každého kalibrovania, opráv a/alebo prepočtov potrebných na umožnenie porovnateľnosti výsledkov s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) e) opatrenia sa týkajú zavedenia a vykonania merania prírastkov na stálych pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Opis stálych pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do merania prírastkov (formulár 2a) 3. Podrobný opis postupu merania použitého na úrovni pozemku (počet meraní, opis atď.) 4. Podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť a analytických metód, ktoré sa majú uplatniť, vrátane jasného opisu každého kalibrovania, opráv a/alebo prepočtov potrebných na umožnenie porovnateľnosti výsledkov s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) f) opatrenia sa týkajú zavedenia a vykonania merania stavu usadenín na stálych pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Opis stálych pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do merania stavu usadenín (formulár 2a) 3. Podrobný opis postupu merania použitého na úrovni pozemku (počet meraní, opis atď.) 4. Podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť a analytických metód, ktoré sa majú uplatniť, vrátane jasného opisu každého kalibrovania, opráv a/alebo prepočtov potrebných na umožnenie porovnateľnosti výsledkov s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) g) opatrenia sa týkajú zavedenia a vykonania meteorologických meraní na stálych pozorovaných pozemkoch 1. Opis danej situácie 2. Opis stálych pozorovaných pozemkov, ktoré sa majú zahrnúť do meteorologických meraní (formulár 2a) 3. Podrobný opis postupu merania použitého na úrovni pozemku (počet meraní, opis atď.) 4. Podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť a analytických metód, ktoré sa majú uplatniť, vrátane jasného opisu každého kalibrovania, opráv a/alebo prepočtov potrebných na umožnenie porovnateľnosti výsledkov s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. Naznačenie časového harmonogramu vykonania plánovaných opatrení (formulár 2b) 5. Náklady na merania podľa 4a až 4g (formulár 2a) 1. Náklady na zavedenie alebo rozšírenie siete (4a) 1.1. Náklady na pozemok 1.2. Celkové náklady 1.3. Pomoc požadovaná od spoločenstva 2. Náklady na zriadenie, pozorovanie alebo odber vzoriek pri každom meraní (4b až 4g) 2.1. Náklady na pozemok 2.2. Celkové náklady 2.2. Pomoc požadovaná od spoločenstva 3. Náklady na analýzu a vyhodnotenie každého merania (4b až 4g) 3.1. Náklady na pozemok 3.2. Celkové náklady 3.3. Pomoc požadovaná od spoločenstva 4. Celkové náklady projektu (Suma nákladov na 1.2. (zavedenie), 2.2. (pozorovania a/alebo odberu vzoriek) a 3.2 (analýza a vyhodnotenie)) 5. Celková pomoc požadovaná od spoločenstva (Suma nákladov na 1.3. (zavedenie), 2.3. (pozorovania a/alebo odbery vzoriek) a 3.3. (analýza a vyhodnotenie)) 6. Vyplňte formulár 2a a 2b … dátum a podpis +++++ TIFF +++++ [1] Ú. v. ES L 53, 21.2.1987, s. 14. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU STAVU KORÚN STROMOV NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH I. Všeobecné poznámky Súpis sa vykoná na stálych pozorovaných pozemkoch v roku 1994 a každoročne sa zopakuje. II. Metodika súpisu II.1. Výber stromov, z ktorých sa budú odoberať vzorky V zásade všetky predominantné, dominantné a spoludominantné stromy (Kraft: trieda 1 až 3) sa majú monitorovať na celom pozemku. V prípade, že pozemok má veľa stromov (napr. hustý porast), počet stromov pre odber vzoriek na posúdenie korún môže byť redukovaný použitím podpozemku (pozri prílohu I (II.3)). V prípade podpozemku všetky predominantné, dominantné a spoludominantné stromy (Kraft: trieda 1 až 3) sa majú na podpozemku pozorovať. V určitých prípadoch sa môže dovoliť použitie iného, ale objektívneho a nestranného systému na redukovanie alebo vybratie počtu stromov, z ktorých sa budú odoberať vzorky. Rovnaké metódy sa uplatňujú každý rok a pri každom meraní sa ohodnotí minimálne 20 stromov. II.2. Termín ohodnocovania Súpis sa má vykonať medzi koncom formovania nového ihličia a listov a pred jesennou zmenou farby. II.3. Všeobecné informácie Zhromaždia sa tieto všeobecné informácie: - číslo pozemku, - číslo stromu, - druhy stromov, - dátum ohodnocovania. II.4. Ohodnocovanie vzoriek stromov 1. Vizuálne ohodnotenie defoliácie Defoliácia sa odhaduje v 5 % krokoch vo vzťahu k stromu s úplným lístím v miestnych podmienkach. Klasifikácia stromov do stupňov podľa defoliácie sa vykoná počas pozorovania a registruje sa v 5 % krokoch. 2. Vizuálne ohodnoteniez meny farby Klasifikácia stromov do stupňov podľa zmeny farby sa vykoná po pozorovaní. Stupne zmeny farby sú definované takto: Trieda | Zmena farby | Indikatívne percento listov so zmenou farby | 0 | Žiadna alebo zanedbateľná | 0 - 10 | 1 | Slabá zmena farby | 11 - 25 | 2 | Mierna zmena farby | 26 - 60 | 3 | Silná zmena farby | > 60 | 4 | Mŕtvy list | | 3. Dodatočné parametre Dodatočné parametre sú udané nižšie: - škody spôsobené ľahko identifikovateľnými príčinami (hmyz, huby, abiotické činitele …), - identifikácia typu poškodenia, - pozorovanie stromov na pozemku. II.5. Prenos údajov Členské štáty predložia Komisii na ročnej báze tieto informácie za každý pozemok v štandardnej forme (pozri prílohu VII, formulár 3a a 3b). -------------------------------------------------- PRÍLOHA IV SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU PÔDY NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH 1. Všeobecné poznámky Súpis sa má vykonať na všetkých stálych pozorovaných pozemkoch v období medzi 1994 a 1996. Údaje o stave pôdy, ktoré boli zozbierané a analyzované pred 1994, ale po 1. januári 1991, sa tiež môžu použiť, ak sa uplatnili metódy opísané nižšie. Súpis sa zopakuje na každom individuálnom pozemku každých 10 rokov. Táto príloha sa zakladá na výsledkoch panelu pôdnych odborníkov programu medzinárodnej spolupráce EHK OSN pri ohodnocovaní a pozorovaní vplyvov znečistenia ovzdušia na lesy (program medzinárodnej spolupráce "Lesy"). Odkazuje sa na príručku (1992) pripravenú týmto panelom špecialistov. Po dvoch obdobiach odberu vzoriek sa vykoná rozbor parametrov, ktoré sa majú analyzovať v budúcich vzorkách pôdy. II. Metodika súpisu II.1. Výber lokality odberu vzoriek Pôdne vzorky budú štatistickým reprezentantom situácie na pozemku. Pôdne vzorky sa zbierajú z profilovej jamy a/alebo sa odoberajú z vrtov. Je potrebné dať pozor, aby sa nepoškodili korene stromov, z ktorých sa vzorky odoberajú. II.2. Všeobecné informácie Zozbierajú sa tieto všeobecné informácie: - číslo pozemku, - dátum odberu vzoriek a analýzy. II.3. Pedologická a fyzikálna charakteristika pozemku, z ktorého sa budú odoberať vzorky Pedologická charakteristika sa vykoná pre každý pozemok, z ktorého sa budú odoberať vzorky. Odporúča sa robiť opis profilu podľa príručky FAO. (Príručka FAO pre pôdny opis, tretie vydanie (revidované), Rím 1990) v nárazovej zóne. Je potrebné dať pozor, aby bol opis profilu vykonaný na lokalite, ktorá je reprezentatívna pre konkrétnu oblasť, z ktorej sa odoberajú vzorky. Odporúča sa, aby suchá sypná hmotnosť bola určovaná z neporušenej pôdy na účel výpočtu celkového výživového obsahu. Ak sa suchá sypná hmotnosť neurčuje, urobí sa primeraný odhad tohto parametra. Určenie pôdnej granulometrie je dobrovoľné. Veľkosť čiastočiek frakcie je: < 2 mm, 2-63 mm, 63–2000 mm (FAO). Ak sa 50 mm použije na oddelenie prachu a piesku, musí sa urobiť konverzia na limit 63 mm. II.4. Metódy odberu vzoriek Vzorky pôdy sa odoberajú v hĺbke alebo na povrchu. Pre každú vrstvu alebo horizont, z ktorého sa odoberá vzorka, sa zozbiera aspoň jedna reprezentatívna komplexná vzorka alebo niekoľko vzoriek; pri komplexnej vzorke sa oznámi počet čiastkových vzoriek ako aj dátum odberu vzoriek. Z organických vrstiev (O- a H-) [1] sa odoberajú vzorky oddelene. Ak sa odber vzoriek vykonáva vo fixnej hĺbke, použijú sa tieto vrstvy: - 0 - 10 cm (doporučuje sa odoberať vzorku 0 - 5 a 5 - 10 oddelene), - 10 - 20 cm, - 20 - 40 cm, - 40 - 80 cm. II.5. Preprava, skladovanie a príprava Vzorky sa prepravujú a skladujú tak, aby dochádzalo k minimálnym chemickým zmenám. Postupy prepravy a skladovania (vrátane čakacej lehoty) sa oznámia. V prípade potreby sa podrobne oznámia aj problémy a odchýlky od týchto postupov. Odporúča sa skladovať časť vzorky v pôdnej banke pre porovnanie s budúcim odberom vzoriek (napr. o 10 rokov). Pred analyzovaním sa vzorky musia pripraviť. Veľké časti (>2 mm) sa musia odstrániť, vzorky sa musia vysušiť (pri maximálne 40 °C), pomlieť alebo preosiať. II.6. Metódy analýzy V "Príručke o metodike odberu vzoriek a analýze lesnej pôdy", pripravenej panelom pôdnych špecialistov programu medzinárodnej spolupráce "Lesy", sú opísané schválené metódy analýz rozličných pôdnych parametrov. Odporúča sa tieto metódy použiť. V prípade použitia iných (národných) metód je potrebné oznámiť detaily spolu s prezentáciou výsledkov analýz. Súpis stavu lesnej pôdy rozlišuje medzi povinnými a voliteľnými parametrami (pozri zoznam). Povinné a voliteľné parametre a ich príslušné schválené metódy analýzy: Parameter | Jednotky | H/O | Min | Schválené metódy | Poznámky | pH (CaCl2) | | povinné | povinné | labex 8703–01–1–1 a ISO/TC190/SC3/GT8 | | organický uhlík (C-org) | (g/kg) | povinné | povinné | suché spaľovanie | | dusík (N) | (g/kg) | povinné | povinné | suché spaľovanie | | fosfor (P) | (mg/kg) | povinné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | draslík (K) | (mg/kg) | povinné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | vápnik (Ca) | (mg/kg) | povinné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | horčík (Mg) | (mg/kg) | povinné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | organická vrstva (OrgLay) | (kg/m2) | povinné | | objem (cylindrický)-suchý-hmotnosť | | uhličitan vápenatý (CaCO3) | (g/kg) | voliteľné | povinné | AFNOR X 31-105 | ak pH (CaCl2) > 6 | vymeniteľná kyslosť (Ac-Exc) | (cmol+/kg) | voliteľné | povinné | titrácia | | vymeniteľné základné katióny (BCE) | (cmol+/kg) | voliteľné | povinné | extraktant: BaCl2 | | vymeniteľné kyselinové katióny (ACE) | (cmol+/kg) | voliteľné | povinné | extraktant: BaCl2 | | kapacita katiónovej výmeny (CEC) | (cmol+/kg) | voliteľné | povinné | bascomb | | základná nasýtenosť (BaseSat) | (%) | voliteľné | povinné | labex L8703–26–1–1 | | sodík (Na) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | hliník (Al) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | železo (Fe) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | chróm (Cr) | (mg/kg) | voliteľné | | extraktant: aqua regia | | nikel (Ni) | (mg/kg) | voliteľné | | extraktant: aqua regia | | mangán (Mn) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | zinok (Zn) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | meď (Cu) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | olovo (Pb) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | kadmium (Cd) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | ortuť (Hg) | (mg/kg) | voliteľné | | extraktant: aqua regia | | síra (S) | (mg/kg) | voliteľné | voliteľné | extraktant: aqua regia | | pH (H2O) | | voliteľné | voliteľné | elektróda pH | | elektrická vodivosť (EC) | (mS/m) | voliteľné | voliteľné | merač EC | | Členské štáty si môžu vybrať, či chcú analyzovať viac, všetky alebo časť voliteľných parametrov. II.7. Prenos údajov Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok štandardnou formou (pozri prílohu VII, formulár 4a, 4b a 4c). [1] Panel pôdnych špecialistov programu medzinárodnej spolupráce EHK OSN sa dohodol na používaní definícií, ako je stanovené v Príručke FAO pre pôdny opis (1990) a definície organických vrstiev (O- a H-) sú tieto: - H- horizonty alebo vrstvy: vrstvy, kde prevláda organický materiál formovaný akumuláciou nerozloženého alebo čiastočne rozloženého organického materiálu na povrchu pôdy, ktorý môže byť pod vodou. Všetky H- horizonty sú saturované vodou počas predĺžených období alebo boli niekedy saturované a teraz sú umelo vysušené. H- horizont môže byť na povrchu minerálnych pôd alebo v akejkoľvek hĺbke pod povrchom, ak je podzemný. - O- horizonty alebo vrstvy: vrstvy, kde prevláda organický materiál skladajúci sa z nerozložených alebo čiastočne rozložených vrstiev, ako sú listy, ihličie, vetvičky, machy a lišajníky, ktoré sa akumulovali na povrchu; môžu sa nachádzať na povrchu minerálnej alebo organickej pôdy. O- horizonty nie sú saturované vodou počas predĺžených období. Minerálna frakcia takéhoto materiálu je len malé percento objemu materiálu a všeobecne je menej ako polovica hmotnosti. O- horizont môže byť na povrchu pôdy alebo v akejkoľvek hĺbke pod povrchom, ak je podzemný. Horizont formovaný vplavením organického materiálu do organického podzákladia, nie je O- horizont, hoci niektoré horizonty takto formované obsahujú mnoho organickej hmoty. -------------------------------------------------- PRÍLOHA V SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU LÍSTIA NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH I. Všeobecné poznámky Súpis sa má vykonať na všetkých stálych pozorovaných pozemkoch. Prvý spoločný súpis sa ukončí do leta 1996. Hoci sa odporúča vykonať súpis lístia v označených obdobiach leta 1995 a zimy 1995/96, môže sa súpis rozdeliť na dva roky. Súpis sa zopakuje na každom individuálnom pozemku v dvojročnom intervale. Nasledujúce technické údaje sú založené na výsledkoch panelu špecialistov pre analýzu listov programu medzinárodnej spolupráce "Lesy". Odkazuje sa na príručku (1993) pripravenú týmto panelom špecialistov. II. Metodika súpisu II.1. Termín odberu vzoriek Opadavé druhy (vrátane smrekovca): odber vzoriek sa musí vykonať, keď sú nové listy úplne rozvinuté a pred úplným začiatkom jesenného žltnutia a starnutia. Vždyzelené druhy: odber vzoriek sa musí vykonať počas obdobia vegetačného útlmu. Od členských štátov sa vyžaduje, aby za každý región a vo vnútri každého regiónu pre nížiny a pohoria definovali najvhodnejšie obdobie pre odber vzoriek a analýzu rôznych druhov a aby sa pridržiavali tohto obdobia. II.2. Výber stromov Každý druhý rok sa odoberajú vzorky aspoň z piatich stromov z každého hlavného druhu zastúpeného na pozemku. Počet stromov potrebných na odber vzoriek sa vyberá tak, že: - stromy sú iné ako tie, ktoré boli použité pre ohodnotenie koruny, aby sa pri následnom odbere vzoriek vyhlo strate listov, - v prípade, že ohodnotenie životnosti je obmedzené na stromy v podpozemku, stromy na odber vzoriek z lístia sa vyberú zo zostávajúcej časti celkového pozemku. Ak nie je vyhradený podpozemok, stromy na odber vzoriek sa vyberú v nárazníkovej zóne. V tomto prípade stromy vybraté na odber vzoriek majú osobitné čísla (pozri prílohu VII), - stromy patria k predominantným a dominantným triedam (les s uzatvorenými korunami) alebo k stromom s priemernou výškou 20 % (les s otvorenými korunami), - stromy sú v blízkosti lokality, kde boli odobraté vzorky pôdy na analýzu; musí sa však dať pozor, aby sa pri odoberaní vzoriek pôdy nepoškodili hlavné korene stromov určených na odber vzoriek, - stromy reprezentujú priemernú úroveň straty listov na pozemku (± 5 % priemernej straty lístia), - stromy reprezentujú zdravotnú úroveň pozemku. Vzorky sa odoberajú z rovnakých stromov počas viacerých rokov; stromy musia byť očíslované. Pri stromoch s malou korunou a príliš málo ihličím (alebo listami) počas roka sa dovoľuje (ale neodporúča) vybrať medzi dvoma súbormi piatich stromov, aby sa vyhlo poškodeniu stromov, z ktorých sa odoberajú vzorky. Každý súbor musí zodpovedať hore uvedeným podmienkam. Vzorky sa odoberajú len zo stromov hlavných druhov spoločenstva (pozri prílohu VII, položku 15). U stromov, ktoré sa používajú na odber vzoriek z lístia, sa hodnotí aj stav koruny (pozri prílohu III) za použitia existujúcich alebo osobitne pridelených čísel. II.3. Všeobecné informácie Zozbierajú sa tieto informácie: - číslo pozemku, - údaje o odbere vzoriek a analýze; - druhy stromov. II.4. Výber a kvalita listov a ihličia Stromy na pozemku nemôžu byť zoťaté, čo by mohlo ovplyvniť metódy odberu vzoriek z listov alebo ihličia. Je dôležité, aby sa listy alebo ihličie, z ktorých sa odoberú vzorky, vyvinuli pri plnom svetle. Vo všeobecnosti je tohoročné lístie alebo ihličie vždyzelených druhov najlepšie pre posúdenie výživovej hranice, ale pre určité prvky môže byť zaujímavé porovnať koncentrácie elementov v staršom ihličí s ihličím bežného roka. Vzorky z listov alebo ihličia musia byť odoberané z vrchnej tretiny koruny, ale nie z úplne prvého vetvového lôžka u ihličnanov; pri porastoch, kde sa dajú jednotlivé vetvové lôžka jasne identifikovať, sa odporúča odoberať vzorky medzi siedmym a 15-tym vetvovým lôžkom. Pri opadavých druhoch sa odber vzoriek vykonáva na listoch a ihličí bežného roka. Pri vždyzelených druhoch sa odporúča odoberať vzorky aj z listov alebo ihličia bežného roka, aj z listov alebo ihličia ďalšieho roka (bežný + 1). Pri všetkých druhoch je nevyhnutné zabezpečiť, aby listy alebo ihličie, z ktorých sa odoberajú vzorky, boli plne vyvinuté, hlavne pri druhoch, ktoré vyháňajú listy niekoľkokrát do roka (napr. Pinus Halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp. Quercus sp.). Pri Larix sp. a Cedrus sp. sa vzorky odoberajú z krátkych vetvičiek predchádzajúceho roka. Odber vzoriek sa vo všeobecnosti musí vykonávať tak, aby boli zastúpené všetky orientácie v súbore stromov, z ktorých sa odoberajú vzorky. V prípade potreby sa dovoľuje odoberať vzorky z rozdielnych orientácií každého stromu súboru vzoriek. Na osobitných miestach s evidentným vplyvom jednej orientácie (napr. strmé svahy alebo silný prevládajúci vietor) sa vzorky odoberajú len z jednej orientácie, ktorá musí byť vždy rovnaká. V takýchto prípadoch je potrebné dokumentovať orientáciu. Pre analýzu hlavných prvkov a Fe, Mn, Zn, Cu sa odporúča množstvo 30 gramov čerstvého ihličia alebo listov pre každú vekovú triedu, z ktorej sa odoberajú vzorky. Každá krajina sa môže rozhodnúť odoberať väčšie množstvo vzoriek listového materiálu podľa potreby vlastných analytických metód alebo s cieľom zachovať vzorky do budúcnosti. II.5. Spôsoby odoberania vzoriek Keďže stromy nemôžu byť zoťaté, vyhovuje akýkoľvek spôsob odberu vzoriek, ktorý berie do úvahy druh a rozsah porastu atď. za predpokladu, že nedôjde ku kontaminácii vzorky, k ťažkému poškodeniu stromov alebo k ohrozeniu tímu, ktorý odoberá vzorky. II.6. Predbežné spracovanie pred odoslaním vzoriek na analýzu do laboratórií Vzorky sa odoberajú aspoň z piatich stromov každého hlavného druhu na pozemku; týchto päť vzoriek sa individuálne uchová vo vreckách; pre analýzu sa vytvorí súborná vzorka zmiešaním rovnakého množstva z každej z piatich vzoriek (v prípade, že päť stromov sa analyzuje individuálne, vypočíta sa priemerná hodnota pre každý prvok). Pri listnatých stromoch je dobré odtrhnúť listy od stopiek (a dokonca pri určitých druhoch aj malé lístky od osi), avšak toto nie je treba pri ihličí. Výhonky bežného roka a výhonky ďalšieho roka sa oddelia a uchovajú v oddelených vreckách. Odporúča sa použiť dierkované polyetylénové vrecká vysokej hustoty. Ak je to možné,vzorky sa usušia v čistej miestnosti a skladujú na studenom mieste v dierkovaných polyetylénových vreckách. Veľkú pozornosť treba venovať jasnému označeniu každej vzorky (les, číslo pozemku, druhy, vek ihličia atď.) pred odoslaním na analýzu do laboratória. Táto identifikácia musí byť udaná na vonkajšej strane vrecka (priamo na vrecku nezmazateľným atramentom alebo lístkom pripevneným k vrecku). Odporúča sa zopakovať túto identifikáciu vo vnútri vrecka na papierovom lístku písanom nezmazateľným atramentom. Lístok by mal byť zložený, aby sa vyhlo kontaminovaniu listov alebo ihličia pri kontakte s atramentom. II.7. Príprava pred analýzou Určenie množstva 100 listov alebo 1000 ihličí, ako aj množstva výhonkov, sa odporúča pre intenzívne a nepretržité pozorovanie stálych pozorovaných pozemkov a výhonkov bežného roka. Nie je nevyhnutné odtrhnúť čapíky z listov, ale v prípade zložených listov je dobré oddeliť malé lístky z osi, ak tak nebolo urobené v lese. Aby sa vyhlo kontaminácii, nepoužívajú sa popráškované plastické rukavice. Nie je potrebné pravidelne umývať listy, ale odporúča sa tak robiť v oblastiach veľkého znečistenia ovzdušia alebo pri mori. Vzorky sa umývajú vo vode bez akýchkoľvek prídavkov. Sušenie v peci sa musí robiť pri teplote menšej ako 80 °C aspoň 24 hodín. Ihličie sa odtrhne od stopky s rovnakou opatrnosťou ako pri odstraňovaní malých lístkov od osi. Suché vzorky sa pomelú, aby sa získal čo najhomogénnejší jemný prášok. Nejaké vlákna, ktoré vždy ostanú v závislosti na druhu stromu, nie sú na závadu, ak sú malé a ak sa prášok dôkladne premieša pred analýzou vzoriek. Pri určovaní Mn, Fe, Cu, Cd, Al a Pb je potrebné zabezpečiť, aby mlynček nekontaminoval vzorky. Mlynček sa môže otestovať pomletím suchej vláknitej celulózy a jej analyzovaním pred a po pomletí. II.8. Chemická analýza Určuje sa len celková koncentrácia prvkov. V "Príručke o metodológii odberu vzoriek z listov a ihličia a analýzy" pripravenej panelom špecialistov na lístie programu medzinárodnej spolupráce "Lesy" sú opísané indikatívne metódy analýz rozličných parametrov lístia. Každá krajina môže použiť svoje národné metódy. Je však nevyhnutné porovnať celkovú koncentráciu prvkov získanú národnými metódami s tou, ktorá je potvrdená na referenčných štandardných vzorkách. Súpis lístia rozlišuje medzi povinnými a voliteľnými parametrami (pozri zoznam nižšie). Parametre Povinné parametre | Voliteľné parametre | dusík (N) síra (S) fosfor (P) vápnik (Ca) horčík (Mg) draslík (K) | sodík (Na) zinok (Zn) mangán (Mn) železo (Fe) meď (Cu) olovo (Pb) hliník (Al) bór (B) | Členské štáty môžu dobrovoľne analyzovať viac, všetky alebo časť voliteľných parametrov. II.9. Prenos údajov Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok v štandardnej forme (pozri prílohu VII, formulár 5a, 5b a 5c). -------------------------------------------------- PRÍLOHA VI SPOLOČNÉ METÓDY MERANÍ ZMIEN PRÍRASTKU NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH I. Všeobecné poznámky Prvý súpis sa má vykonať na všetkých stálych pozorovaných pozemkoch v období od roku 1994 do 1996. Meranie rastu je rozdelené do dvoch častí: - periodické meranie parametrov stromu, - analýza letokruhu stromov prostredníctvom prírastku stredov a kmeňových diskov (voliteľné). Periodické merania sa zopakujú na každom individuálnom pozemku v období vegetačného útlmu roku 1999 až 2000 a následne sa zopakujú v päťročnom intervale. Odber vzoriek a analýza prírastku stredov a kmeňových diskov sa môže vykonať raz najlepšie počas inštalácie alebo hneď po nej. Nasledujúce technické údaje sú založené na výsledkoch panelu špecialistov na prírastok programu medzinárodnej spolupráce "Lesy". Odkazuje sa na manuál vypracovaný týmto panelom expertov. Opísaná metodika je neprimeraná pre macchie a podobné typy vegetácie. II. Metodika súpisu II.1. Termín odberu vzoriek Meranie by sa malo vykonať počas obdobia vegetačného útlmu. II.2. Výber stromov, z ktorých sa odoberú vzorky V princípe všetky stromy na celom pozemku sa majú monitorovať. Ak má pozemok veľa stromov (napr. hustý porast), môže sa určiť podpozemok, ktorý sa použije na ohodnotenie stromov (napr. ohodnotenie koruny a prírastok). V tomto prípade sa majú monitorovať stromy na podpozemku. Rozsah podpozemku v čase súpisu by mal byť dosť veľký na to, aby dal spoľahlivý odhad prírastku porastu počas celého obdobia merania. Presný rozsah podpozemku sa určia a oznámia. II.3. Metódy Periodické merania Každých päť rokov sa merajú všetky stromy na (pod)pozemku. Analýza letokruhu stromov (prírastok stredov a kmeňových diskov) Keďže odber vzoriek prírastku stredov môže ovplyvniť ostatné merania, tieto vzorky sa odoberajú zo stromov mimo pozemku. Keďže stromy pre odobratie vzorky musia byť zoťaté, vybrané stromy musia byť tak ďaleko od pozemku, že ich odstránenie neovplyvní monitorované stromy na pozemku. Zároveň ale stromy, z ktorých sa odoberajú vzorky musia byť reprezentantmi stromov na pozemku. Vždy, keď je to možné, sa čo najviac využijú stromy zoťaté z dôvodu bežných rozhodnutí správy lesa. II.4. Všeobecné informácie Zozbierajú sa tieto informácie: - číslo pozemku, - údaje o odbere vzoriek a analýze, - číslo stromu. II.5. Parametre, ktoré sa majú merať | Povinné parametre | Voliteľné parametre | Pravidelné merania | Druhy stromov Priemer vo výške pŕs Informácie o bežných rozhodnutiach správy lesa | Kôra Výška stromu Výška koruny Šírka koruny Odhad objemu | Analýza letokruhu stromu | | Šírka letokruhu Sledovanie priemeru stromu pod kôrou v päťročných intervaloch Odhad základnej rozlohy a objemu | Členské štáty môžu analyzovať viac alebo časť voliteľných parametrov. Členské štáty môžu použiť vlastné národné systémy a metódy. Navrhované metódy a podrobnosti o postupoch meraní sú opísané v "Pomocnej príručke o prírastkoch" pripravenej panelom prírastkov programu medzinárodnej spolupráce "Lesy". II.6. Prenos údajov Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok v štandardnej forme (pozri prílohu VII, formuláre 6a, 6b, 6c a 6d). -------------------------------------------------- PRÍLOHA VII SPOLOČNÉ USMERNENIA PRE OZNAMOVANIE VÝSLEDKOV DLHODOBÉHO POZOROVANIA NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH A ICH INTERPRETÁCIA I. Všeobecné poznámky Účelom siete stálych pozorovaných pozemkov je získať podrobné údaje o vývoji lesného ekosystému v spoločenstve a pokúsiť sa vyrovnať variácie environmentálnych faktorov, najmä znečistenia ovzdušia a reakcie lesných ekosystémov. Tento účel sa dá dosiahnuť len vyhodnocovaním výsledkov na úrovni pozemku. Porovnanie medzi výsledkami jednotlivých stálych pozemkov na úrovni regiónu alebo spoločenstva sa musí vykonávať s veľkou starostlivosťou. Odporúča sa, aby údaje obnovované po každom prieskume (alebo ukončenej časti) boli predložené Komisii v štandardnej forme podľa tejto prílohy hneď, ako sú dostupné. Členské štáty zašlú Komisii údaje zozbierané z rôznych súpisov vykonaných medzi rokom 1991 a 1996 za každý trvalý pozemok spoločne s interpretáciou výsledkov za pozemok. Všetky údaje a národná interpretácia musia byť k dispozícii Komisii v štandardnej forme do 31. decembra 1996 na účel ďalšieho vyhodnocovania. Obnovené údaje zo súpisov po roku 1996 sa budú zasielať Komisii po ukončení meraní v nových termínoch každých päť rokov (napr. 31. decembra 2001, 2006 atď.). V tejto prílohe sú prezentované podrobnosti predkladania výsledkov súpisu ako aj ich interpretácia. II. Všeobecné technické informácie pre predkladanie údajov II.1. Požiadavky na hardvér Ako médium pre prekladanie údajov bol vybraný pružný disk 3,5 "(DSDD alebo HD). Tento pružný disk sa stal svetovým štandardom a je lacný a trvanlivý. Je potrebné používať diskety dobrej kvality." II.2. Požiadavky na softvér Diskety sa majú formátovať na primeranú hustotu (DSDD = malá hustota a HD = vysoká hustota) použitím verzie DOS 2.1 alebo vyššej a mali by byť 100 % kompatibilné so systémom IBM. Všetky informácie na diskete sú v znakoch ASCII. II. 3. Súbory údajov Každá disketa (alebo rad diskiet) obsahuje pozemok a súbory údajov; súbor so sumarizovanými informáciami o pozemkoch (pozemkový súbor) a súbor(y) s výsledkami súpisu za meranie (súbory údajov). Podrobnosti o názvoch a obsahu týchto súborov sú prezentované v prílohe VIIa. II.4. Príklad na diskete Na požiadanie je možné obdržať disketu s príkladom štruktúry a obsahu súboru. --------------------------------------------------