ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5). Rada 17. decembra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/2169, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (6). Rada 28. januára 2021 prijala odporúčanie (EÚ) 2021/89, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (7). Rada 2. februára 2021 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/132, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (8) a 6. mája 2021 odporúčanie (EÚ) 2021/767 (9) o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia.
V bode 7 na začiatku prvej vety sa vkladajú slová „bez toho, aby tým bol dotknutý bod 6a“.

Za tretí odsek bodu 7 sa vkladajú tieto nové odseky, ktoré sa stávajú novým bodom 7a:

„Ak sa epidemiologická situácia v tretej krajine alebo regióne rýchlo zhorší, a najmä ak bol zistený variant vzbudzujúci obavy alebo variant vyžadujúci si pozornosť, členské štáty by výnimočne mali prijať v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s pobytom v danej tretej krajine bezodkladné, dočasné obmedzenie všetkých ciest do EÚ. Toto obmedzenie ciest by sa nemalo uplatňovať na osoby uvedené v bode 6 písm. a) a b) a na cestujúcich uvedených v bode i) a bodoch iv) až ix) prílohy II. Títo cestujúci by však mali byť podrobení vhodnému a pravidelnému testovaniu, a to aj pred odchodom, ako sa stanovuje v bode 7, a absolvovať domácu izoláciu/karanténu, a to aj vtedy, ak najneskôr 14 dní pred vstupom do regiónu EÚ+ dostali poslednú odporúčanú dávku jednej z očkovacích látok proti ochoreniu COVID-19, ktoré sú v EÚ povolené podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, resp. jednej z očkovacích látok proti ochoreniu COVID-19, u ktorých bol ukončený proces WHO na ich zaradenie do zoznamu na núdzové použitie.

Ak niektorý členský štát takéto obmedzenia uplatňuje, členské štáty zasadajúce v rámci štruktúr Rady by mali koordinovaným spôsobom a v úzkej spolupráci s Komisiou túto situáciu bezodkladne preskúmať. Takéto obmedzenia by sa mali aspoň raz za dva týždne preskúmať, pričom by sa malo prihliadať na vývoj epidemiologickej situácie.“

Štvrtý a piaty odsek bodu 7 sa vkladajú za bod 7a a stáva sa z nich prvý a druhý odsek nového bodu 7b.
(1)

Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5). Rada 17. decembra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/2169, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (6). Rada 28. januára 2021 prijala odporúčanie (EÚ) 2021/89, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (7).
(11)

Skrátený oznamovací formulár by sa mal používať pri určitých kategóriách návrhov opatrení opakujúcej sa a/alebo technickej povahy v záujme zníženia administratívnej záťaže pre všetky dotknuté strany. Národné regulačné orgány často menia technické podrobnosti uložených nápravných opatrení v snahe zohľadniť zmeny relevantných ekonomických ukazovateľov alebo faktorov (napr. zmeny nákladov na vybavenie, nákladov na prácu, miery inflácie či nákladov na prenájom nehnuteľností) alebo aktualizovať prognózy či predpoklady. Pomocou skráteného oznamovacieho formulára by sa mali oznamovať len zmeny alebo aktualizácie, ktoré nemenia povahu alebo všeobecný rozsah pôsobnosti už existujúcich nápravných opatrení. Posúdenie týchto typov navrhovaných opatrení by mohlo byť menej komplexné, a preto (ako ukazujú skúsenosti z minulosti) ho Komisia dokáže skompletizovať za kratší čas, než je stanovená jednomesačná lehota. Podobne z praxe Komisie v minulosti vyplýva, že posúdenie takýchto typov navrhovaných opatrení málokedy viedlo k tomu, že by Komisia v súlade s článkom 32 ods. 3 kódexu adresovala národným regulačným orgánom pripomienky. Preto sa v odporúčaní objasňuje, v akých situáciách možno použiť skrátený oznamovací formulár.
30.

Niektorí rómski občania migrujúci v EÚ, ktorí sa usadia alebo sa dočasne zdržiavajú v inom členskom štáte, ako je členský štát ich pôvodu, a to aj preto, aby využili sezónne alebo krátkodobé pracovné príležitosti, sú v zraniteľných postaveniach. V prípade potreby by členské štáty mali podporovať vytváranie vhodných foriem nadnárodnej spolupráce na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni vrátane dvojstranných alebo viacstranných projektov a dohôd a aktívnu účasť na uvedených formách, pričom sa bude rešpektovať právny rámec Únie a platné vnútroštátne právo. Súčasťou tohto úsilia by mohla byť napríklad spolupráca v otázkach týkajúcich sa prístupu rómskych detí k vzdelávaniu, ich skúseností a výsledkov, ako aj potreby a výzvy na úrovni obcí. Do takejto spolupráce by sa mali zapojiť aj samotní Rómovia.
13.

Členské štáty sa vyzývajú, aby sa zapojili do úsilia, ktoré vyvíja Komisia v úzkej spolupráci s Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a inými agentúrami Únie s cieľom zabezpečiť, aby sa vymieňali najlepšie postupy a výsledky, ktoré umožnia primerané a včasné reakcie v oblasti verejného zdravia, ako aj informácie o výklade alebo spôsoboch využívania takýchto výsledkov. Na tento účel sa členské štáty dôrazne vyzývajú, aby sa zapojili do európskej platformy pre výmenu informácií, ktorú zriadi Komisia a ktorá sa bude zameriavať na: a) zhromažďovanie a výmenu najlepších postupov z členských štátov aj mimo nich; b) zber výsledkov činností dohľadu nad odpadovými vodami; c) uverejňovanie a pravidelnú aktualizáciu metód odberu vzoriek a ich analýzy; d) vytvorenie dobrovoľného zoznamu odborníkov zapojených do dohľadu nad odpadovými vodami, ako aj do prevencie a kontroly chorôb prostredníctvom dohľadu nad odpadovými vodami; e) pestovanie prostredia uľahčujúceho spoluprácu, podporu vzájomnej kalibrácie prístupov a výmenu najlepších postupov.
6.

Členské štáty by mali využívať stimuly na prijímanie do zamestnania a zmenu pracovného miesta na podporu vytvárania kvalitných pracovných miest a zamestnateľnosti pracovníkov, ktoré majú sprevádzať prechod na trhu práce od upadajúcich odvetví k rozvíjajúcim sa odvetviam vrátane ekologických a digitálnych odvetví. Tieto systémy by mali byť cielené a časovo obmedzené, pričom podpora by sa mala ukončovať postupne, a mali by obsahovať primerané záruky, aby sa zabezpečilo, že novovytvorené pracovné miesta budú životaschopné a zachovajú sa aj po ukončení stimulov. Zvyčajne by mali zahŕňať aj silnú zložku odbornej prípravy relevantnej pre trh práce a v prípade potreby zohľadniť regionálny rozmer potrieb na trhu práce.
6.

Nový bod 7 sa nahrádza takto: „Členské štáty by mali vyžadovať, aby osoby cestujúce z akéhokoľvek nevyhnutného alebo nepodstatného dôvodu, funkcie alebo potreby, s výnimkou dopravy a cezhraničných pracovníkov, mali negatívne výsledky testu na ochorenie COVID-19 na základe testu polymerázovej reťazovej reakcie (PCR), ktorý sa vykonal najskôr 72 hodín pred odchodom, a aby predložili príslušný dôkaz o takomto výsledku testu vo forme určenej orgánmi. Ak nie je možné vykonať test pri odchode, osoby uvedené v bode 6 písm. a) a b) by mali mať možnosť vykonať takýto test po príchode v súlade s vnútroštátnymi postupmi. Tým nie je dotknutá žiadna povinnosť podrobiť sa po príchode akýmkoľvek ďalším opatreniam vrátane karantény. Členské štáty môžu navyše vyžadovať samoizoláciu, karanténu a vyhľadávanie kontaktov počas obdobia najviac 14 dní, ako aj prípadné ďalšie testovanie na ochorenie COVID-19 počas rovnakého obdobia za predpokladu, že pri cestovaní z tej istej tretej krajiny ukladajú rovnaké požiadavky svojim vlastným štátnym príslušníkom. Pri cestujúcich prichádzajúcich z tretej krajiny, v ktorej sa zistil variant vírusu vzbudzujúci obavy, by členské štáty mali stanoviť takéto požiadavky, a najmä karanténu po príchode a dodatočné testovanie pri alebo po príchode. Pokiaľ ide o cesty uskutočnené v súvislosti s nevyhnutnou funkciou alebo potrebou, ako sa uvádza v prílohe II: — členské štáty sa môžu koordinovaným spôsobom rozhodnúť upustiť od niektorých alebo všetkých uvedených opatrení v prípadoch, keď by takéto opatrenie bránilo samotnému účelu cesty, — pokiaľ ide o pracovníkov v oblasti dopravy, námorníkov a cezhraničných pracovníkov, členské štáty by nemali vyžadovať, aby vstup do regiónu EÚ+ bol podmienený iným než negatívnym výsledkom rýchleho antigénového testu pri príchode. V špecifickom prípade dopravného personálu prichádzajúceho z krajiny, v ktorej sa zistila vysoká incidencia variantov vírusu vzbudzujúcich obavy, môžu členské štáty pred odchodom požadovať negatívny výsledok rýchleho antigenového testu; — posádky lietadiel by mali byť oslobodené od akéhokoľvek testovania, ak ich pobyt v tretej krajine bol kratší než 12 hodín, pokiaľ neprídu z tretej krajiny, v ktorej bol zistený variant vzbudzujúci obavy, pričom v takom prípade by mali podstúpiť primeraný test. Tým nie sú dotknuté všeobecné požiadavky na verejné zdravie, ktoré môžu členské štáty uložiť, ako napríklad obmedzenie fyzického kontaktu a požiadavka nosiť rúško.“
„19b.

Členské štáty by popri výnimkách uvedených v bode 19a nemali vyžadovať, aby osoby, ktoré žijú v pohraničných regiónoch a cestujú cez hranice denne alebo často na účely práce, podnikania, vzdelávania, rodiny, zdravotnej starostlivosti alebo poskytovania starostlivosti, absolvovali test alebo karanténu/samoizoláciu, a to najmä osoby, ktoré vykonávajú kritické funkcie alebo sú zásadne dôležité pre kritickú infraštruktúru. Ak sa v týchto regiónoch zavedie požiadavka na testovanie v súvislosti s cezhraničným cestovaním, frekvencia testovania takýchto osôb by mala byť primeraná. Ak je epidemiologická situácia na oboch stranách hranice porovnateľná, nemala by sa stanoviť žiadna požiadavka na testovanie v súvislosti s cestovaním. Od osôb, ktoré tvrdia, že ich situácia patrí do rozsahu pôsobnosti tohto bodu, by sa mohlo vyžadovať poskytnutie listinných dôkazov alebo predloženie vyhlásenia v tomto zmysle.“.
(1)

Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5). Rada 17. decembra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/2169, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (6).
6.

Zvážiť použitie rýchlych antigénových testov najmä v týchto situáciách a prostrediach: a) Diagnostika ochorenia COVID-19 medzi symptomatickými prípadmi bez ohľadu na prostredie alebo situáciu. Rýchle antigénové testy by sa mali používať v prvých piatich dňoch po tom, ako sa objavia príznaky, keď je vírusová záťaž najvyššia. Pacienti prijatí do nemocníc alebo obyvatelia prijatí do zariadení sociálnej starostlivosti, u ktorých sa prejavia príznaky zodpovedajúce ochoreniu COVID-19, by sa mali podľa možnosti testovať hneď pri prijatí. b) Kontakty potvrdených prípadov: rýchle antigénové testovanie asymptomatických kontaktov by sa malo uskutočniť čo najskôr v prvých siedmich dňoch po kontakte v súlade s platnými usmerneniami. c) Klastre nákazy kvôli včasnému odhaleniu a izolovaniu prípadov. V tejto súvislosti je dôležitý skríning symptomatických aj asymptomatických prípadov. d) Skríning v oblastiach s vysokým rizikom a v uzavretých prostrediach, ako sú nemocnice, iné zdravotnícke zariadenia, zariadenia dlhodobej starostlivosti, ako sú domovy dôchodcov a opatrovateľské zariadenia, prípadne rezidenčné zariadenia pre osoby so zdravotným postihnutím, školy, väznice, zariadenia určené na zaistenie alebo záchytné tábory pre žiadateľov o azyl a migrantov a zariadenia na prijímanie bezdomovcov. Opakovaný skríning by sa mal vykonávať podľa možnosti každé 2 až 4 dni a prinajmenšom prvý pozitívny výsledok zistený rýchlym antigénovým testovaním by sa mal potvrdiť RT-PCR testom. e) V epidemiologických situáciách alebo oblastiach, kde je podiel pozitívnych testov vysoký alebo veľmi vysoký (napr. > 10 %), sa rýchle antigénové testy môžu v súlade s vnútroštátnymi právomocami použiť na celoplošný skríning, pričom treba zohľadniť a zaviesť adekvátny hodnotiaci systém na meranie dosahu. Na tento účel je potrebné určiť konkrétne intervaly opakovaného testovania. ECDC v tejto súvislosti podporí členské štáty vydaním aktualizovaných usmernení k testovaniu na COVID-19, kde uvedie výhody, ale aj problémy celoplošného testovania a používania rýchlych antigénových testov v tejto súvislosti.
(3)

V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách a opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.
(18)

V súčasnej situácii v Rumunsku takéto osobitné okolnosti existujú. Ak by sa Rumunsku poskytol jeden rok navyše, čo je v súlade s pravidlom stanoveným v článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by si to veľmi výrazné fiškálne úpravy, ktorých výsledkom by boli značné straty produkcie, v dôsledku čoho by bola ohrozená hospodárska obnova po pandémii ochorenia COVID-19. Aj keď si postup úprav s lehotou na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 stále vyžaduje značné ročné úpravy, predstavoval by postupné úsilie a nájdenie primeranej rovnováhy medzi fiškálnou konsolidáciou a podporovaním hospodárskej obnovy. V novom postupe úprav sa takisto zohľadňuje zmenená fiškálna situácia, ako aj vývoj rozpočtu v roku 2020 a nová rozpočtová stratégia, ktorú zaviedla rumunská vláda. Pri zabezpečovaní trvalej nápravy nadmerného deficitu by pomohli reformy vrátane tých, ktoré zlepšujú riadenie verejných financií. Vzhľadom na tieto skutočnosti a v súlade s usmerneniami fiškálnej politiky uvedenými v oznámení Komisie z 3. marca 2021 je stanovenie lehoty na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 odôvodnené.
(3)

V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.
(4)

Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných vysokokvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.
(12)

Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.
f)

Špecifické údaje a informácie o rybolove V rámci plánov spoločného nasadenia a na základe medzinárodných záväzkov získava agentúra EFCA od príslušných orgánov členských štátov a od medzinárodných organizácií celý rad údajov a služieb súvisiacich s rybolovom. — Systém monitorovania plavidiel Systém monitorovania plavidiel (VMS) je satelitný monitorovací systém, ktorý v pravidelných intervaloch poskytuje orgánom pre rybolov vlajkového štátu údaje o polohe, kurze a rýchlosti rybárskych plavidiel. V EÚ je používanie tohto systému povinné pre rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac (7). Tieto rybárske plavidlá sú vybavené palubným terminálom znemožňujúcim neoprávnený zásah. Týmto terminálom sa prostredníctvom satelitu prijímajú údaje o polohe z globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) a potom sa ním prostredníctvom satelitu vysielajú údaje VMS, a to zvyčajne každú hodinu alebo (najviac) dve hodiny, do pozemnej rádiokomunikačnej stanice, odkiaľ sa prenášajú ďalej do príslušného strediska monitorovania rybolovu. Systém je navrhnutý na úplne automatickú prevádzku bez toho, aby bol potrebný manuálny zásah. Systém VMS slúži na kontrolu polohy rybárskeho plavidla takmer v reálnom čase a histórie jeho polohy s cieľom zabezpečiť súlad so záznamami o úlovku, podporovať vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a poskytovať pomoc pri funkciách pobrežnej stráže. V rámci plánu spoločného nasadenia prijíma agentúra EFCA údaje VMS od všetkých členských štátov EÚ, ktoré sa podieľajú na jednotlivých plánoch spoločného nasadenia. Členské štáty zasielajú agentúre EFCA aj údaje VMS, ktoré prijali od plavidiel tretích krajín, ktoré sú oprávnené vykonávať rybolov v ich vodách. Keďže agentúra EFCA koordinuje aj plány spoločného nasadenia v medzinárodných vodách, organizácie pre riadenie rybárstva odosielajú do systému VMS agentúry EFCA údaje z rybárskych plavidiel tretích krajín, ktoré v týchto oblastiach pôsobia. — Systém elektronického nahlasovania Systém elektronického nahlasovania (ERS) slúži na automatickú výmenu údajov o rybolovných činnostiach. Rybárske plavidlá nahlasujú tieto údaje vnútroštátnym orgánom vlajkového štátu, pričom sa výmena týchto údajov uskutočňuje prostredníctvom systému ERS s využitím štandardného formátu a protokolu medzi vlajkovým štátom a inými stranami (pobrežný štát, štát vykonávajúci kontrolu, EFCA). Systém ERS sa používa pre rybárske denníky EÚ (vrátane vyhlásení o úlovkoch a o vykládke atď.), pričom agentúra EFCA prijíma údaje za vopred určený zoznam plavidiel.
(4)

V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.