SK Úradný vestník Európskej únie L 201/109

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1227

z 23. júla 2014

o štátnej pomoci SA.22614 (C 53/07) poskytnutej Francúzskom v prospech Obchodnej a priemyselnej komory v Pau-Béarn a spoločností Ryanair, Airport Marketing Services a Transavia

[oznámené pod číslom C(2014)5085]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Listom z 25. januára 2007 francúzske orgány oznámili Komisii v súlade s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) opatrenie v prospech spoločnosti Airport Marketing Services Limited (ďalej len „AMS“) – 100 % dcérskej spoločnosti leteckej spoločnosti Ryanair Limited (ďalej len „Ryanair“) – vo forme zmluvy o marketingových službách uzavretej s touto spoločnosťou. Francúzske orgány oznámili toto opatrenie ako štátnu pomoc. Keďže francúzske orgány už predmetné opatrenie vykonali, Komisia ho zapísala do registra neoprávnenej pomoci pod č. NN 12/07.

(2) Na žiadosť francúzskych orgánov sa 20. februára 2007 a 16. júla 2007 uskutočnili pracovné stretnutia s útvarmi Komisie.

(3) Listom z 26. februára 2007 Komisia vyzvala francúzske orgány, aby poskytli doplňujúce informácie. Pre chýbajúcu odpoveď v stanovenej lehote bola francúzskym orgánom 15. júna 2007 zaslaná upomienka. Listom z 12. júla 2007 francúzske orgány poskytli požadované informácie.

(4) Listom z 28. novembra 2007 Komisia oznámila francúzskym orgánom rozhodnutie začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

(5) Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie15. februára 2008 (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenému opatreniu.

(6) V dňoch 18. decembra 2007 a 29. januára 2008 francúzske orgány požiadali o predĺženie lehoty, ktorá im bola poskytnutá, na predloženie pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. Listami zo 4. januára 2008 a 1. februára 2008 Komisia súhlasila s predĺžením lehoty do 28. februára 2008.

(7) Pripomienky francúzskych orgánov boli oznámené Komisii 2. júna 2008.

(8) Komisia dostala pripomienky od Obchodnej a priemyselnej komory v Pau-Béarn (ďalej len „CCIPB“) 25. februára 2008 (4), od AMS (5), od leteckej spoločnosti Ryanair a od Asociácie európskych leteckých spoločností (ďalej len „AEA“) listami zo 14. marca 2008 a od leteckej spoločnosti Air France 19. marca 2008 (6). Komisia poslala tieto pripomienky Francúzsku na vyjadrenie pripomienok listom z 11. júna 2008.

(9) Listom zo 7. júla 2008 francúzske orgány informovali Komisiu, že nemajú žiadne pripomienky k pripomienkam tretích strán.

(10) Na žiadosť francúzskych orgánov sa 4. novembra 2008 uskutočnilo pracovné stretnutie so zástupcami CCIPB a útvarmi Komisie. Komisia na stretnutí informovala francúzske orgány, že uzavrela zmluvu s nezávislým poradcom na pomoc pri analýze dotknutých zmlúv (ďalej len „poradca“). Poradca predložil svoju správu 30. marca 2011.

(11) Listom zo 17. marca 2011 Komisia požiadala francúzske orgány o doplňujúce informácie. Listom z 13. apríla 2011 francúzske orgány požiadali o predĺženie lehoty do 1. júna 2011, s čím útvary Komisie súhlasili listom zo 6. mája 2011. Francúzske orgány poskytli odpoveď listom z 30. mája 2011.

(12) Listom z 11. apríla 2011 Komisia vyzvala spoločnosť Ryanair, aby poskytla doplňujúce informácie. Spoločnosť Ryanair odpovedala listom z 31. augusta 2011. Listom z 11. októbra 2011 Komisia poslala uvedené pripomienky Francúzsku na vyjadrenie pripomienok. Listom z 21. novembra 2011 francúzske orgány informovali Komisiu, že nemajú záujem vyjadriť sa k týmto pripomienkam.

(13) Listom z 25. januára 2012 Komisia oznámila Francúzsku svoje rozhodnutie rozšíriť formálne vyšetrovacie konanie začaté v roku 2007 na rôzne opatrenia v prospech leteckých spoločností využívajúcich letisko v Pau, ako aj v prospech správcu letiska. Rozhodnutie Komisie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie31. marca 2012 (7). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedeným opatreniam.

(14) Listom z 22. februára 2012 Komisia požiadala francúzske orgány o doplňujúce informácie. Dňa 28. februára 2012 francúzske orgány požiadali o predĺženie lehoty, ktorá im bola poskytnutá, na predloženie pripomienok k rozhodnutiu z 25. januára 2012, a lehoty, ktorú im poskytla Komisia listom z 22. februára 2012. Komisia súhlasila s predĺžením lehôt do 27. marca 2012. Listom z 29. marca 2012 francúzske orgány poskytli odpoveď na list Komisie z 22. februára 2012 a svoje pripomienky k rozhodnutiu o rozšírení konania.

(15) Komisii boli v rámci rozšírenia konania doručené pripomienky CCIPB 30. apríla 2012 (8), spoločnosti AMS 30. apríla 2012 (9) a leteckej spoločnosti Ryanair 30. apríla 2012 (10). Listom z 31. mája 2012 Komisia poslala uvedené pripomienky Francúzsku na vyjadrenie pripomienok. Listom z 13. júna 2012 Francúzsko uviedlo, že nemá žiadne pripomienky.

(16) Listom z 26. apríla 2012 Komisia požiadala francúzske orgány o doplňujúce informácie. Francúzske orgány poskytli odpoveď listom z 10. mája 2012.

(17) Listom z 10. apríla 2013 spoločnosť Ryanair poslala Komisii dve poznámky vypracované spoločnosťou Oxera a analýzu, ktorú vypracoval prof. Damien P. McLoughlin. Listom z 3. mája 2013 Komisia poslala uvedené dokumenty francúzskym orgánom na vyjadrenie pripomienok. Listom zo 7. júna 2013 Francúzsko uviedlo, že nemá žiadne pripomienky.

(18) Listom zo 14. novembra 2013 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie.

(19) Listom zo 16. decembra 2013 Komisia poslala francúzskym orgánom správu poradcu na vyjadrenie pripomienok. Francúzsko neposkytlo žiadne pripomienky v stanovenej lehote.

(20) Dňa 19. decembra 2013 Francúzsko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď na žiadosť o doplňujúce informácie zo 14. novembra 2013. Komisia súhlasila s predĺžením lehoty do 23. januára 2014. Keďže Francúzsko do tohto termínu neodpovedalo, Komisia mu listom z 24. januára 2014 poslala upomienku so stanovením dodatočnej lehoty desať pracovných dní. Francúzsko poskytlo odpoveď listom zo 6. februára 2014.

(21) Komisii boli doručené pripomienky spoločnosti Ryanair 20. decembra 2013, 17. januára 2014 a 31. januára 2014. Tieto dodatočné pripomienky boli zaslané Francúzsku listami z 9. januára 2014, 23. januára 2014 a 4. februára 2014. Listami z 29. januára 2014, 3. februára 2014 a 21. mája 2014 Francúzsko informovalo Komisiu, že nemá ďalšie pripomienky v tejto veci.

(22) V dňoch 24. februára, 13. marca a 19. marca 2014, v nadväznosti na prijatie usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (11) (ďalej len „nové usmernenia“), Komisia vyzvala Francúzsko a zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uplatňovaniu nových usmernení v tejto veci. Francúzsko predložilo svoje pripomienky 19. marca 2014.

(23) Okrem toho bolo 15. apríla 2014 v Úradnom vestníku Európskej únie (12) uverejnené stanovisko s výzvou pre členské štáty a zainteresované strany, aby v súvislosti s nadobudnutím účinnosti nových usmernení predložili svoje pripomienky vrátane pripomienok k tejto veci. Spoločnosť Air France, mimovládna organizácia Transport & Environment a CCIPB predložili svoje pripomienky v stanovenej lehote. Listom z 28. mája 2014 Komisia poslala uvedené pripomienky francúzskym orgánom. Listom zo 6. júna 2014 Francúzsko informovalo Komisiu, že nemá ďalšie pripomienky v tejto veci.

(24) Listom z 27. februára 2014 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Dňa 17. marca 2014 Francúzsko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď na žiadosť o doplňujúce informácie z 27. februára 2014. Komisia súhlasila s predĺžením lehoty do 27. apríla 2014. Francúzsko poskytlo odpoveď listom z 25. apríla 2014 (13).

(25) Listom zo 16. mája 2014 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Francúzsko odpovedalo listom zo 6. júna 2014.

2. ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O LETISKU

(26) Ako je uvedené v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, letisko Pau-Pyrénées (ďalej len „letisko v Pau“) sa nachádza v departemente Pyrénées-Atlantiques, v regióne Akvitánia.

(27) Toto letisko bolo pôvodne vo vlastníctve štátu, ktorý jeho prevádzkou poveril CCIPB prostredníctvom koncesie na verejné vybavenie udelenej do 31. decembra 2015 medziministerským výnosom z 12. marca 1965 (ďalej len „výnos z roku 1965“), ktorého prílohu tvorí špecifikácia, v ktorej sú stanovené príslušné povinnosti štátu a CCIPB. Medziministerský výnos a špecifikácia koncesie boli postupne zmenené štyrmi dodatkami.

(28) CCIPB je súčasťou siete obchodných a priemyselných komôr. Vo Francúzsku sú obchodné a priemyselné komory verejnými administratívnymi inštitúciami. Vo všeobecnosti obchodná a priemyselná komora zastupuje všeobecné záujmy obchodu, priemyslu a služieb poskytovaných v rámci jej správneho obvodu. Úlohy a právomoci obchodných a priemyselných komôr sú stanovené zákonom a podliehajú správnemu a finančnému dohľadu zo strany štátu, prostredníctvom ministerstva financií a infraštruktúry a ministerstva pre štátne plánovanie a územnú správu, v rámci ich právomocí. Podľa článku R.712-2 obchodného zákonníka: „Dohľad nad regionálnymi a miestnymi obchodnými a priemyselnými komorami zabezpečuje prefekt regiónu, ktorému pomáha vedúci oddelenia verejných financií.“ Dozorný orgán musí byť v tejto súvislosti informovaný o určitých dôležitých kategóriách rozhodnutí stanovených predpismi (napr. rozhodnutia týkajúce sa rozpočtu, pôžičky, poskytnutia záruk tretím stranám, predajov, finančnej účasti alebo jej rozšírenia v občianskych alebo obchodných spoločnostiach atď.). Tieto rozhodnutia sú vykonateľné iba po ich oznámení dozornému orgánu, ktorý má právo vzniesť námietku. V čele obchodných a priemyselných komôr stojí zhromaždenie volené spomedzi zástupcov podnikov v rámci ich správnych obvodov.

(29) Správa letiska v Pau je predmetom samostatného účtovníctva, ktoré je oddelené od hlavného účtovníctva CCIPB.

(30) Dňa 1. januára 2007 štát v rámci uplatnenia článku 28 zákona 2004-809 z 13. augusta 2004 o slobodách a zodpovednostiach miestnych samospráv previedol vlastníctvo letiska na skupinu miestnych územných celkov, t. j. na subjekt Syndicat mixte de l’aéroport Pau-Pyrénées (ďalej len „Syndicat mixte“), ktorého členmi sú Conseil régional d’Aquitaine, Conseil général des Pyrénées-Atlantiques, Communauté d’agglomération de Pau Porte des Pyrénées a 14 združení obcí. Na tento účel bol podpísaný dohovor medzi štátom a subjektom Syndicat mixte, ktorý nadobudol platnosť 1. marca 2007. Tento dohovor bol zmenený dodatkom z 12. augusta 2009.

(31) Syndicat mixte sa stal vlastníkom letiska a nahradil štát na mieste zadávateľa. Syndicat mixte na základe ustanovení článku 28-VI-2o uvedeného zákona z 13. augusta 2004 prevzal na seba predchádzajúce zmluvy vrátane koncesnej zmluvy s CCIPB. CCIPB tak zostala prevádzkovateľom letiska aj po prevode vlastníctva na subjekt Syndicat mixte.

(32) Letisko sa využíva pre civilné aj vojenské lietadlá. V nasledujúcej tabuľke je uvedený celkový počet cestujúcich, ktorí využili letisko v období rokov 2000 – 2013 v rámci odletov a príletov. Tabuľka 1 – Objem prepravy letiska v Pau (počet cestujúcich) v období 2000-2013 Rok Spolu 2000 6 13 333 2001 6 00 084 2002 5 85 410 2003 6 82 428 2004 7 20 588 2005 7 29 409 2006 7 63 942 2007 7 63 018 2008 8 17 511 2009 6 91 037 2010 6 73 697 2011 6 41 496 2012 6 09 535 2013 6 45 577 Zdroj: údaje, ktoré poskytlo Francúzsko a webové sídlo CCIPB.

(33) Spoločnosť Ryanair začala svoju činnosť na letisku v Pau v apríli 2003. Počas posudzovaného obdobia (2003-2011) spoločnosť Ryanair prevádzkovala letecké spojenia do Londýna, Charleroi, Bristolu a Beauvais.

(34) V roku 2010 sa v rámci letov prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair prepravilo približne 16 % cestujúcich letiska. Spoločnosť Ryanair zrušila svoje lety na letisko v Pau po uplynutí svojich zmluvných záväzkov s letiskom, t. j. 1. apríla 2011.

(35) Ďalšou hlavnou komerčnou leteckou spoločnosťou využívajúcou letisko v Pau je spoločnosť Air France. Táto spoločnosť prevádzkuje väčšinu letov z Pau a tvorí hlavnú časť objemu dopravy tohto letiska (približne 80 % cestujúcich).

(36) Počas posudzovaného obdobia využívali letisko aj ďalšie letecké spoločnosti, predovšetkým Transavia CV (ďalej len „Transavia“), dcérska spoločnosť skupiny Air France KLM.

3. OPATRENIA, KTORÉ BOLI PREDMETOM ROZHODNUTIA O ZAČATÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA, A SPRÁVA PORADCU

(37) Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, sa týkali predovšetkým prevádzkovania leteckého spojenia medzi letiskami v Pau a Londýn Stansted. Na jednej strane išlo o zmluvu o marketingových službách uzatvorenú v roku 2005 medzi CCIPB a AMS a na druhej strane o zmluvu o letiskových službách uzatvorenú v ten istý deň medzi CCIPB a spoločnosťou Ryanair. Obidve uvedené zmluvy (ďalej len „zmluvy z roku 2005“) boli podpísané 30. júna 2005 a uzatvorené na obdobie piatich rokov s možnosťou predĺženia na ďalších päť rokov.

3.1. ZMLUVY Z ROKU 2005 UZATVORENÉ MEDZI AMS A SPOLOČNOSŤOU RYANAIR

3.1.1. ZMLUVA O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH UZATVORENÁ S AMS PRE LETECKÉ SPOJENIE PAU – LONDÝN STANSTED

(38) AMS je dcérska spoločnosť Ryanair s výhradnou licenciou na poskytovanie marketingových služieb na webovom sídle spoločnosti Ryanair www.ryanair.com. V zmluve o marketingových službách poskytovaných na internete uzatvorenej s AMS (ďalej len „zmluva o marketingových službách z roku 2005“) a oznámenej Francúzskom sa uvádza: „Táto zmluva je založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať každodenné letecké spojenie medzi Pau a Londýnom (Stansted)“ (článok 1). Predmetom zmluvy o marketingových službách je „stanoviť podmienky, za ktorých Airport Marketing Services poskytne CCIPB konkrétne marketingové služby zamerané na propagáciu rôznych turistických a obchodných atrakcií v regióne miest Pau a Béarn.“ V zmluve sa ďalej uvádza, že „hlavným nástrojom, ktorý slúži na poskytovanie marketingových služieb v zmysle tejto zmluvy, je webové sídlo www.ryanair.com, ktoré priamo nasmeruje potenciálnych cestujúcich nízkonákladovej leteckej spoločnosti Ryanair.“ (článok 1.1).

(39) V zmluve o marketingových službách z roku 2005 sa vymedzujú podmienky, za ktorých AMS vykonáva niektoré reklamné služby na webovom sídle spoločnosti Ryanair (14). Všetky uvedené služby sa zakladajú na: — „vhodnom priestore na stránke zodpovedajúcej destinácii Pau na webovom sídle http://www.ryanair.com v rozsahu päť (5) odsekov po 150 slov v sekcii ‚Airport marketing Services Top Five Things To Do‘ (päť vecí, ktoré treba vidieť v meste Pau) (cena za jeden odsek na rok podľa cenníka: 20 000 EUR)“, — „vhodnom priestore na pravom bočnom banneri stránky zodpovedajúcej destinácii Pau na webovom sídle http://www.ryanair.com na uvedenie jedného (1) odkazu na webové sídlo určené CCIPB (cena za jeden odkaz na rok podľa cenníka: 15 000 EUR)“, — „vhodnom priestore v sekcii ‚Top Five Things To Do‘ stránky zodpovedajúcej destinácii Pau na webovom sídle http://www.ryanair.com na uvedenie siedmich (7) odkazov na webové sídlo určené CCIPB (cena za jeden odkaz na rok podľa cenníka: 10 000 EUR)“, — „umiestnení počas 45 (štyridsiatich piatich) dní ročne odkazu na webové sídlo určené CCIPB na domovskej stránke v anglickom jazyku na webovom sídle http://www.ryanair.com (cena za jeden deň podľa cenníka: 6 000 EUR) (článok 3)“.

(40) Na základe tejto zmluvy sa CCIPB zaviazala vyplatiť 4 37 000 EUR za rok spoločnosti AMS každý rok počas celého trvania zmluvy.

3.1.2. ZMLUVA O LETISKOVÝCH SLUŽBÁCH UZATVORENÁ SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR PRE LETECKÉ SPOJENIE PAU – LONDÝN STANSTED

(41) V zmluve o letiskových službách (ďalej len „zmluva o letiskových službách z roku 2005“) uzatvorenej so spoločnosťou Ryanair sú vymedzené podmienky poskytnutia infraštruktúr letiska v Pau v prospech dopravcu, najmä pokiaľ ide o služby pozemnej obsluhy a poskytnutie súkromných priestorov. Táto zmluva sa vzťahuje na letecké spojenie Londýn Stansted – Pau otvorené v apríli 2003. Uvedenou zmluvou sa nahrádza pôvodná zmluva uzatvorená 28. januára 2003, ktorú zrušil Tribunal administratif de Pau 3. mája 2005.

(42) Predmetom zmluvy je „stanoviť súčasne prevádzkové a finančné podmienky, za ktorých sa spoločnosť Ryanair zaväzuje poskytovať medzinárodné komerčné lety z letiska a na letisko. Okrem toho […] v zmluve sa vymedzujú podmienky pre pristávanie, podporu a iné služby poskytované spoločnosti Ryanair letiskom“ (články 1.1 a 1.2).

(43) Podľa článku 4 zmluvy o letiskových službách z roku 2005 Ryanair bude poskytovať pravidelnú dennú leteckú dopravu na leteckom spojení Londýn – Pau a bude platiť letiskové poplatky podrobne uvedené v článkoch 7.1 (regulované letiskové poplatky) a 7.2 (neregulované letiskové poplatky).

3.2. SPRÁVA PORADCU

(44) Poradca vo svojej správe posudzoval najmä druh marketingových služieb a podrobnosti týkajúce sa letiskových služieb, na ktoré sa vzťahujú zmluvy uzatvorené medzi CCIPB a leteckými spoločnosťami vrátane zmlúv z roku 2005, ktoré CCIPB uzatvorila so spoločnosťami Ryanair a AMS (15).

3.2.1. ZMLUVY O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH UZATVORENÉ SO SPOLOČNOSŤAMI RYANAIR A AMS

(45) Poradca zhrnul všetky zmluvy o marketingových službách letiska v Pau, ktoré CCIPB podpísala so spoločnosťami Ryanair a AMS v rokoch 2003 – 2008, pričom iba zmluvy z roku 2005 boli predmetom rozhodnutia o začatí konania.

(46) Poradca predovšetkým: — overoval, do akej miery sa ceny stanovené v zmluvách o marketingových službách zhodovali s cenami zverejnenými na webovom sídle spoločnosti AMS (http://airportmarketingservices.com/pdfs/ratecard.pdf). Podľa poradcu sú ceny určené na webovom sídle spoločnosti AMS v súlade s cenami stanovenými v zmluve o marketingových službách z roku 2005, — analyzoval vzťah medzi sumami fakturovanými spoločnosťou AMS a mierou aktivity spoločnosti Ryanair na letisku v Pau. Podľa poradcu ceny za marketingové služby pravdepodobne zodpovedajú počtu uskutočnených letov, — porovnal služby, ktoré AMS poskytovala CCIPB, s inými marketingovými službami poskytovanými cez internet, ktoré sú dostupné bežne a za podobných podmienok.

(47) Poradca spochybnil záujem CCIPB podpísať zmluvu na nákup takýchto marketingových služieb, a to z nasledujúcich dôvodov. Po prvé webové sídlo spoločnosti Ryanair slúži v prvom rade na predaj leteniek a nie na všeobecný predaj zájazdov. Podľa poradcu je preto webové sídlo spoločnosti Ryanair porovnateľné predovšetkým s webovými sídlami iných leteckých spoločností, ktoré zvyčajne obsahujú málo platenej reklamy a kde letiská neinzerujú. Po druhé poradca konštatuje, že letiská nie sú porovnateľné s inými potenciálnymi inzerentmi na webových sídlach leteckých spoločností ako Ryanair, lebo služby, ktoré letisko poskytuje cestujúcim, sú z povahy veci neoddeliteľné od služieb samotnej spoločnosti Ryanair, na rozdiel od doplnkových služieb ako ubytovanie alebo prenájom vozidiel. Poradca napokon vo všeobecnosti spochybňuje racionalitu správania letísk, ktoré platia vlastné prostriedky leteckým spoločnostiam s cieľom prilákať zákazníkov na lety z nich prevádzkované, pričom získaní dodatoční cestujúci prinášajú priamy zisk týmto leteckým spoločnostiam.

(48) Poradca preto dospel k záveru, že inzerovať na webovom sídle spoločnosti Ryanair je pre letisko málo podnikateľsky zaujímavé.

(49) Poradca si na druhej strane myslí, že za predpokladu, ak takýto záujem existuje, nie je posudzovaný letiskom ani spoločnosťou Ryanair. Poradca tiež uviedol, že marketingové informácie nachádzajúce sa na webovom sídle spoločnosti Ryanair sú pomerne stručné a jednoduché a že ak by táto reklama bola považovaná za účinnú (letiskom alebo spoločnosťou Ryanair), investovalo by sa do zlepšenia jej kvality a vizuálnej stránky. Poradca z toho usudzuje, že podnikateľská hodnota marketingových služieb nemá zásadný význam pre účastníkov zmluvy.

(50) Naopak podľa názoru poradcu, cieľový región môže skutočne ťažiť z reklamných služieb nabádajúcich zákazníkov spoločnosti Ryanair k dlhšiemu zotrvaniu v danej oblasti a k väčšej spotrebe. Poradca sa však domnieva, že prípadné výhody pre región sa nesmú brať do úvahy pri posudzovaní zmluvy, keďže zmluva bola uzatvorená medzi CCIPB a spoločnosťou Ryanair alebo jej dcérskou spoločnosťou.

(51) Poradca si myslí, že rozpor medzi vysoko nestálou povahou on-line marketingového trhu a pevným cenníkom spoločnosti AMS vyvoláva otázku týkajúcu sa skutočného cieľa tejto spoločnosti. Podľa spoločnosti Ryanair je dohoda s AMS nepovinná a správcovia letiska by ju nepodpísali, ak by bola podnikateľsky nezaujímavá. Poradca si však kladie otázku týkajúcu sa tlaku vyvíjaného spoločnosťou Ryanair pri rokovaniach s letiskom v súvislosti s prevádzkovaním leteckých spojení, najmä ak sa viacero blízkych letísk (napr. Tarbes a Biarritz v prípade letiska v Pau) ocitlo vo vzájomnej konkurencii pre prijatie spoločnosti Ryanair.

(52) Podľa poradcu z uvedeného vyplýva, že skrytou stratégiou spoločnosti Ryanair pri uzatváraní zmlúv o marketingových službách je získanie dotácie od letiska na udržanie nízkej úrovne cien.

3.2.2. ZMLUVY O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH UZATVORENÉ SO SPOLOČNOSŤOU TRANSAVIA

(53) Poradca tiež preskúmal zmluvu o marketingových službách uzatvorenú v roku 2006 medzi CCIPB a leteckou spoločnosťou Transavia. Táto zmluva nebola predmetom rozhodnutia o začatí konania.

3.2.3. ZMLUVY O LETISKOVÝCH SLUŽBÁCH

(54) Poradca vykonal analýzu rôznych zmlúv o letiskových službách podpísaných medzi CCIPB a rôznymi leteckými spoločnosťami (t. j. Ryanair, Air France a Transavia) v období rokov 2003 – 2005.

(55) Podľa poradcu sa ceny letiskových služieb vyvíjajú takto: výška regulovaných poplatkov (poplatok za svetelné návestidlá, pristávací poplatok, poplatok za parkovanie) vyplýva z cenníka platného pre všetky letecké spoločnosti. Jednotlivé poplatky sa aktualizujú každý rok prostredníctvom sadzby, ktorá závisí od rokovaní v rámci hospodárskeho poradného výboru letiska. Podľa poradcu preto nemôžu byť žiadne rozdiely v cenách regulovaných služieb medzi leteckými spoločnosťami.

(56) Podľa poradcu sa cena neregulovaných poplatkov (podporné služby letiska) mení v závislosti od leteckej spoločnosti a vyplýva z dvojstranných obchodných rokovaní.

(57) Poradca porovnal neregulované služby fakturované spoločnosti Ryanair a rovnaké služby fakturované ostatným leteckým spoločnostiam (Air France a Transavia). Toto porovnanie sa zakladá na druhu služby a na cene.

(58) Poradca zistil, že podporné služby ustanovené v zmluvách týchto dvoch spoločností sa zdajú byť dodržané a že existuje skutočný rozdiel, pokiaľ ide o povahu služieb poskytovaných rôznym spoločnostiam. Letecká spoločnosť Air France využíva komplexnejší súbor služieb. Okrem toho má Ryanair zároveň nižší paušál (ale pre väčší objem činnosti) ako Transavia.

(59) Podľa poradcu, ktorý porovnal ceny účtované paušálne spoločnostiam Ryanair a Transavia a cenu pre Air France za porovnateľné služby, Ryanair platí za porovnateľnú spoločnú službu nižšiu cenu ([…] (16) EUR) ako Air France ([…] EUR) alebo Transavia ([…] EUR). Cena hradená spoločnosťou Ryanair predstavovala približne […] % sumy pre ostatné spoločnosti.

(60) Podľa Francúzska porovnanie letiskových služieb, t. j. neregulovaných služieb, ktoré vykonal poradca, nezahŕňa správne výsledky jednotlivých rokovaní vedených CCIPB. Francúzsko uviedlo niekoľko prípadov odôvodňujúcich tieto ceny, osobitne preto, že Ryanair nevyužíva niektoré služby, ktoré má k dispozícii Air France.

4. OPATRENIA, KTORÉ BOLI PREDMETOM ROZHODNUTIA O ROZŠÍRENÍ KONANIA

(61) Komisia sa domnievala, že formálne vyšetrovacie konanie treba rozšíriť a preskúmať všetky zmluvy uzatvorené CCIPB s AMS a Ryanair v období, počas ktorého spoločnosť Ryanair vykonávala svoju činnosť na letisku v Pau (2003 – 2011) s cieľom určiť, či zmluvy, ktoré CCIPB uzatvorila s AMS a Ryanair obsahovali štátnu pomoc.

(62) Komisia sa zároveň rozhodla rozšíriť formálne vyšetrovacie konanie na zmluvu, ktorú CCIPB podpísala 23. januára 2006 s leteckou spoločnosťou Transavia, ako aj na rôzne finančné príspevky poskytnuté verejnými subjektmi v prospech letiska počas posudzovaného obdobia, ktorých zoznam poslalo Francúzsko Komisii listom z 30. mája 2011.

(63) Tieto opatrenia sú podrobne uvedené ďalej v oddieloch 4.1 až 4.3.

4.1. ZMLUVY UZATVORENÉ MEDZI CCIPB A RYANAIR A AMS

(64) Rozhodnutie o rozšírení konania sa vzťahuje na rôzne zmluvy, ktoré CCIPB uzatvorila s Ryanair a AMS v rokoch 2003 – 2011.

4.1.1. ZMLUVA Z 28. JANUÁRA 2003

(65) Zmluva podpísaná 28. januára 2003 bola uzatvorená medzi CCIPB a priamo spoločnosťou Ryanair (a nie spoločnosťou AMS). Táto zmluva obsahuje ustanovenia týkajúce sa letiskových a marketingových služieb.

(66) V článku 2 zmluvy sú uvedené povinnosti spoločnosti Ryanair voči CCIPB a výška letiskových poplatkov. V článku 3 zmluvy sú špecifikované povinnosti CCIPB a súčasne sa doslovne uvádza, že CCIPB musí plne na vlastné náklady: a) „poskytovať alebo zabezpečiť poskytovanie služieb terminálov/letiskových infraštruktúr pre služby opísané osobitne v prílohe A; b) vykonávať funkcie opísané osobitne v prílohe B v oblasti PR a marketingu; c) zaplatiť spoločnosti Ryanair po podpise zmluvy paušálnu sumu vo výške osemdesiattisíc EUR (80 000 EUR) za spustenie tohto nového leteckého spojenia; d) so zreteľom na propagáciu letiska v Pau prostredníctvom internetových odkazov poskytnutých CCIPB na webovom sídle spoločnosti Ryanair, reklamy v tlači pre nízkonákladové lety z letiska v Pau a na letisko v Pau a prostredníctvom ďalších prostriedkov ako reklama v rozhlase, televízii a vonkajšia reklama, zvolených spoločnosťou Ryanair, zaplatiť spoločnosti Ryanair sumu jedenásť EUR (11 EUR) za jedného cestujúceho z letiska v Pau každý mesiac spätne a/alebo po odpočítaní platieb, ktoré je spoločnosť Ryanair povinná uhradiť CCIPB podľa uvedených ustanovení článku 2 písm. b), pričom strop je stanovený na štyristotisíc EUR (4 00 000 EUR) za rok a každodennú rotáciu letových služieb; e) táto zmluva je platná iba pre letecké spojenie Pau – Londýn Stansted s minimálnym základom jeden let denne počas 364 dní v roku. Ak sa letecké spojenie Pau – Londýn rozvinie do takej miery, že bude ponúkať niekoľko letov denne, CCIPB nebude platiť žiadne ďalšie poplatky. Ak budú po vzájomnej dohode otvorené ďalšie trasy do Nemecka, Belgicka, Írska alebo Talianska, uplatní sa táto zmluva a po ich spustení sa uhradí rovnaká minimálna suma osemdesiattisíc EUR (80 000 EUR) obmedzená do výšky štyristotisíc EUR (4 00 000 EUR) za rok a vypočítaná na základe sumy jedenásť EUR (11 EUR) za jedného cestujúceho odlietajúceho z letiska. Každé nové spojenie bude predmetom novej zmluvy alebo dodatku k tejto zmluve…“

(67) Príloha A k zmluve obsahuje zoznam služieb pozemnej obsluhy a súvisiacich služieb vzťahujúcich sa na lety prevádzkované spoločnosťou Ryanair. Príloha B obsahuje ustanovenia týkajúce sa funkcií PR, predaja a marketingu letiska. V časti venovanej predaju a marketingu sa uvádza: „Letisko poskytne spoločnosti Ryanair podporu a pomoc pri pravidelnom predaji v spádovej oblasti letiska vrátane bezplatného poskytnutia kancelárie, telefónu a faxu pre tím spoločnosti Ryanair. Letisko preskúma všetky možnosti reklamy (vonkajšia reklama, tlač, televízia, rozhlas atď.), o ktorých si myslí, že by mohli byť zaujímavé pre Ryanair v tomto regióne…“

(68) Túto zmluvu zrušil Tribunal administratif de Pau 3. mája 2005 (17) z týchto dôvodov: „Nevyváženosť […] zistená medzi vzájomnými záväzkami zmluvných strán so zreteľom na nejasnosť povinností spoločnosti Ryanair Limited v súvislosti s propagáciou cestovného ruchu mesta Pau v zahraničí a takisto v súvislosti s tým, že v zmluve sa neustanovuje žiadne, ani čiastočné vrátenie peňazí v prípade nerealizovania stanovených cieľov, vedie k záveru, že na napadnuté rozhodnutie sa možno pozerať ako na finančnú pomoc v prospech spoločnosti Ryanair Limited“. „Napadnuté rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje dohoda o finančnej pomoci v prospech spoločnosti Ryanair Limited, je pri neexistencii predchádzajúceho oznámenia tohto rozhodnutia Komisii Európskych spoločenstiev nezákonné a musí byť zrušené“.

(69) Tribunal administratif de Pau vo svojom rozsudku z 3. mája 2005 pripomenul, že CCIPB, ktorá spravuje letisko v Pau, sa zaviazala „bez protihodnoty“ uhradiť spoločnosti Ryanair sumu 80 000 EUR za otvorenie jej leteckého spojenia Londýn Stansted – Pau v roku 2003. CCIPB sa rovnako zaviazala vyplatiť spoločnosti Ryanair sumu 11 EUR za jedného cestujúceho až do výšky ročného stropu 4 00 000 EUR „za protihodnotu opatrení zameraných na propagáciu mesta Pau“. Správny súd dospel k záveru, že dohoda predstavuje „finančnú pomoc v prospech spoločnosti Ryanair“.

(70) Táto zmluva z roku 2003 bola preto nahradená dvoma zmluvami z roku 2005, ktoré sú predmetom rozhodnutia o začatí formálneho vyšetrovacieho konania.

4.1.2. ZMLUVY Z ROKU 2005 (18)

(71) Zmluvy z roku 2005 posudzovala Chambre régionale des comptes d’Aquitaine (ďalej len „CRC“).

(72) Správa o konečných skutočnostiach CRC týkajúca sa CCIPB bola prerokovaná 19. októbra 2006 a týka sa účtovného obdobia 2001 a nasledujúcich. Jedna časť tejto správy sa týka „ pomoci pre nízkonákladovú leteckú spoločnosť “ (kapitola 3 tejto správy). Tejto správe predchádzalo preskúmanie zmluvy o marketingových službách zo strany CRC. CRC vo svojej správe o konečných skutočnostiach vzniesla tieto pripomienky:

„CCI […] využila, aby sa vyhla účinkom rozhodnutia správneho súdu [ktorý dospel k záveru, že dohoda z roku 2003 so spoločnosťou Ryanair viedla k neoprávnenej štátnej pomoci], novú právnu štruktúru.“

„Spoločnosť AMS je iba zástupcom spoločnosti Ryanair pod vedením dvoch manažérov spoločnosti Ryanair.“

„Aby sme sa vrátili k úvahám správneho súdu (TA de Strasbourg, 24. júla 2003, spoločnosť Brit Air/CCI de Strasbourg et du Bas-Rhin, CAA de Strasbourg, 18. decembra 2003, CCI de Strasbourg et du Bas-Rhin/spoločnosť Brit Air), nerovnováha medzi záväzkami jednotlivých strán dohody je zjavná. Z propagácie na webovom sídle ťaží rovnako spoločnosť Ryanair, a preto ju nemožno považovať za priamu protihodnotu za finančné záväzky konzulárnej komory [CCIPB].“

(73) Podľa správy o skutočnostiach sa zdá, že ide o „nerovnováhu […] zistenú medzi vzájomnými záväzkami zmluvných strán.“

(74) V správe sa uvádza, že CRC napriek argumentom, ktoré predložili spoločnosti AMS a Ryanair „trvá na svojom stanovisku“. CRC dospela k týmto záverom:

(75) Správa sa tiež zaoberá efektívnosťou (kapitola 3.2) a účinnosťou pomoci (kapitola 3.3). Uvádza sa, že ekonomický prínos leteckého spojenia Pau – Londýn Stansted pre región Béarn je nesporný:

(76) Pokiaľ ide o účinnosť pomoci, v správe sa uvádza, že „celkové náklady CCI na letecké spojenie v roku 2004, ktoré berú do úvahy príjmy z tejto činnosti, sa odhadujú zhruba na 3 60 000 EUR.“

(77) CRC si kladie otázky v súvislosti s možnosťou pre CCIPB dosiahnuť rovnaké výsledky pre hospodársky rozvoj regiónu Béarn aj pri poskytnutí menšej finančnej pomoci pre leteckú spoločnosť Ryanair. V tejto súvislosti správa odkazuje na podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach Spoločenstva o financovaní letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (19) z roku 2005 (ďalej len „usmernenia z roku 2005“). V správe sa v tejto súvislosti konštatuje, že tieto podmienky nie sú splnené.

4.1.3. ZMLUVY UZATVORENÉ MEDZI LETISKOM A RYANAIR A AMS PO ROKU 2005

(78) Podľa francúzskych orgánov jednotlivé zmluvy alebo dodatky ku zmluvám z roku 2005 uzatvorené medzi CCIPB a Ryanair a AMS po roku 2005 sú: — Zmluva o marketingových službách uzatvorená 25. septembra 2007 na počiatočné obdobie päť rokov odo dňa podpísania zmluvy, pričom obidve strany sa dohodli „že sa stretnú, aby prerokovali ďalšiu spoluprácu medzi CCIPB a AMS“„najmenej šesť mesiacov pred uplynutím počiatočného obdobia“. Táto propagácia je spojená s leteckým spojením Pau – Charleroi s tromi letmi týždenne počas celého roka prevádzky. Ako protihodnotu za internetový odkaz na webové sídlo určené CCIPB na belgickej a holandskej domovskej stránke webového sídla spoločnosti Ryanair (www.ryanair.com) CCIPB vyplatí spoločnosti AMS sumu […] EUR za rok. Letecké spojenie bolo otvorené 30. októbra 2007. Táto zmluva bola zmenená na základe výmeny korešpondencie zo 16. júna 2009 úpravou sumy za propagáciu na […] EUR od 1. januára 2009 bez zmeny služieb. — K zmluve o letiskových službách z roku 2005 bol uzatvorený dodatok v podobe listu o prijatí z 25. septembra 2007, na základe ktorého CCIPB súhlasí s uplatnením podmienok stanovených v zmluve o letiskových službách z roku 2005 na letecké spojenie Pau – Charleroi na obdobie piatich rokov. — K zmluve o letiskových službách z roku 2005 bol uzatvorený dodatok v podobe listu o prijatí zo 17. marca 2008, na základe ktorého CCIPB súhlasí s uplatnením podmienok stanovených v zmluve o letiskových službách z roku 2005 na letecké spojenie Pau – Bristol na obdobie jedného roka. — Zmluva o marketingových službách uzatvorená 31. marca 2008 na obdobie od 16. mája 2008 do 13. septembra 2008, pričom obidve strany sa dohodli, „že sa stretnú, aby prerokovali ďalšiu spoluprácu medzi CCIPB a AMS najmenej tri mesiace pred uplynutím počiatočného obdobia.“ Propagačné aktivity stanovené touto zmluvou sú spojené so záväzkom spoločnosti Ryanair prevádzkovať letecké spojenie Pau – Bristol s tromi letmi týždenne počas toho istého obdobia. Ako protihodnotu za internetový odkaz na webové sídlo určené CCIPB na anglickej domovskej stránke www.ryanair.com počas ôsmich dní CCIPB vyplatí spoločnosti AMS sumu […] EUR. — Rozhodnutím z 15. júna 2009 CCIPB poverila svojho predsedu obmedzením sumy v zmluve o marketingových službách z roku 2005 na […] EUR na rok 2009 v súvislosti so znížením počtu letov plánovaných spoločnosťou Ryanair na leteckom spojení Pau – Londýn na 211. — K zmluve o letiskových službách z roku 2005 bol uzatvorený dodatok v podobe listu o prijatí zo 16. júna 2009, na základe ktorého CCIPB súhlasí s uplatnením podmienok stanovených v zmluve o letiskových službách z roku 2005 na letecké spojenie Pau – Bristol na letnú sezónu 2009. — Zmluva o marketingových službách uzatvorená 16. júna 2009 na obdobie od 1. apríla 2009 do 24. októbra 2009 s možnosťou predĺženia na základe dohody tri mesiace pred ukončením jej platnosti. Propagačné aktivity ustanovené touto zmluvou sú spojené s prevádzkovaním leteckého spojenia Pau – Bristol s dvomi letmi týždenne a predpokladanými 60 letmi počas toho istého obdobia. Ako protihodnotu za internetový odkaz na webové sídlo určené CCIPB na anglickej domovskej stránke www.ryanair.com počas deviatich dní CCIPB vyplatí spoločnosti AMS sumu […] EUR. Letecké spojenie bolo ukončené v októbri 2009. — Zmluva o marketingových službách uzatvorená 28. januára 2010„na počiatočné obdobie začínajúce dňom podpisu a končiace jeden rok po otvorení leteckých spojení“, s možnosťou „predĺženia na ďalšie obdobie jedného roka“. Propagačné aktivity ustanovené touto zmluvou sú spojené s leteckým spojením Pau – Londýn Stansted od 30. marca 2010 s tromi letmi týždenne a s minimálnym počtom 220 letov, Pau – Charleroi od rovnakého dňa s tromi letmi týždenne a s minimálnym počtom 100 letov a Pau – Beauvais od apríla 2010 s tromi letmi týždenne a s minimálnym počtom 100 letov. Ako protihodnotu za internetový odkaz na webové sídlo určené CCIPB na anglickej, belgickej, holandskej a francúzskej domovskej stránke www.ryanair.com na obdobie 25 alebo 45 dní CCIPB vyplatí spoločnosti AMS sumu […] EUR.

(79) Služby ponúkané spoločnosťou AMS a ich finančné podmienky sú uvedené v článku 3 jednotlivých zmlúv o marketingových službách. Podľa francúzskych orgánov sa sumy vyplácané spoločnosti AMS menili na základe podpisu nových zmlúv v súvislosti s novými leteckými spojeniami (Charleroi, Bristol) a na základe zmien predpokladaného počtu letov najmä v prípade leteckého spojenia Pau – Londýn Stansted. Po ukončení platnosti predĺžených zmlúv z 30. júna 2005 a 25. septembra 2007 bola uzatvorená nová zmluva s prihliadnutím na všetky letecké spojenia prevádzkované po 30. marci 2010.

(80) Podľa francúzskych orgánov nebola po ukončení platnosti zmlúv o letiskových službách z roku 2005 v apríli 2010 uzatvorená žiadna nová zmluva o letiskových službách. Preto sa pre spoločnosť Ryanair v období od apríla 2010 do apríla 2011 uplatnili sadzby prijaté v rámci hospodárskeho poradného výboru pre regulované poplatky a sadzby ustanovené zmluvou z roku 2005 pre pozemnú obsluhu, keďže rokovania o novej zmluve boli neúspešné. Francúzske orgány uviedli, že iba marketingové služby boli predmetom novej zmluvy.

(81) Podľa Francúzska boli letecké spojenia Pau – Londýn, Pau – Charleroi a Pau – Beauvais, na ktoré sa vzťahovala zmluva o letiskových službách, otvorené 30. marca 2010 v prípade prvých dvoch spojení a v apríli 2010 v prípade tretieho spojenia. Koniec počiatočného obdobia sa teda zhodoval s koncom zimného programu 2010/2011. Listom zo 14. februára 2011 CCIPB „s konštatovaním, že zmluva nebola v stanovenej lehote predĺžená o ďalšie obdobie jedného roka“ požiadala spoločnosť AMS, aby „zobrala do úvahy automatické ukončenie platnosti zmluvy k 1. aprílu 2011.“

(82) Vo svojich listoch z 30. mája 2011 a 10. mája 2012 Francúzsko predložilo prehľad súm vyplatených spoločnosti AMS (alebo spoločnosti Ryanair v prípade zmluvy z 28. januára 2003) komorou CCIPB a ďalšími verejnými subjektmi počas rokov 2003 – 2011. Celková výška týchto platieb na základe zmlúv uvedených v odôvodneniach 64 až 81 v rokoch 2003 – 2011 bola [4 – 6] miliónov EUR. Presné sumy vyplatené spoločnosti AMS (alebo spoločnosti Ryanair) komorou CCIPB a ďalšími verejnými subjektmi sú uvedené ďalej v tabuľke 2. Tabuľka 2 – Dotácie v prospech AMS alebo Ryanair na každé prevádzkované spojenie (v tis. EUR) Dotácia vyplatená spoločnosti AMS alebo Ryanair na každé prevádzkované spojenie 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Spolu Pau – Londýn […] […] […] 437 […] […] […] […] […] […] Pau – Charleroi […] […] […] […] […] […] Pau – Bristol […] […] […] Pau – Beauvais […] […] […] Celkové platby v prospech spoločnosti AMS alebo Ryanair […] […] […] 437 […] […] […] […] […] [4 000 – 6 000] Zdroj: listy Francúzska z 30. mája 2011 a 10. mája 2012 ().

4.2. ZMLUVA UZATVORENÁ MEDZI CCIPB A TRANSAVIA

(83) CCIPB podpísala zmluvu s leteckou spoločnosťou Transavia 23. januára 2006. Táto zmluva bola uzatvorená na obdobie troch rokov od 26. apríla 2006, keď sa začalo prevádzkovanie spojenia Pau – Amsterdam, s možnosťou predĺženia o ďalšie dva roky. Zmluva bola automaticky predĺžená v apríli 2009, ale jej platnosť bola v októbri 2009 ukončená v nadväznosti na rozhodnutie spoločnosti Transavia ukončiť poskytovanie svojich služieb.

(84) V tejto zmluve sú stanovené platby za marketingové služby vo výške 2 50 000 EUR za prvé dva roky a 156 odletov ročne. V prípade, ak je počet letov nižší ako 156 za rok, platba sa musí úmerne prispôsobiť. Platba v treťom roku je […] EUR za každého odlietajúceho cestujúceho (s ročným stropom vo výške […] EUR).

(85) Zmluva súčasne obsahuje možnosť predĺženia o ďalšie dva roky s platbou […] EUR za každého odlietajúceho cestujúceho v štvrtom roku a […] EUR za každého odlietajúceho cestujúceho v piatom roku.

(86) Na základe zmluvy CCIPB uhradila spoločnosti Transavia platby v celkovej výške [700 000 – 9 00 000] EUR za marketingové služby poskytnuté touto spoločnosťou v období od 26. apríla 2006 do 29. októbra 2009.

4.3. FINANČNÉ PRÍSPEVKY LETISKU V PAU OD RÔZNYCH VEREJNÝCH SUBJEKTOV

(87) Vo svojom liste z 30. mája 2011 Francúzsko predložilo Komisii prehľad všetkých dotácií poskytnutých letisku z verejných finančných prostriedkov. Opatrenia, ktoré sú predmetom rozšírenia konania, sú opísané v odôvodneniach 88 až 107. Podľa Francúzska letisko nie je príjemcom žiadnej štátnej dotácie ani verejnej pomoci, ktorá by bola určená na vyváženie prevádzky letiska.

(88) Na účely posúdenia podľa ustanovení platných pre štátnu pomoc je potrebné rozlišovať medzi dotáciami „na vybavenie“ od rôznych verejných subjektov a dotáciami od štátu určenými na pokrytie nákladov, ktoré podľa francúzskych orgánov patria medzi úlohy štátnej správy. Tabuľka 3 Letisko Pau-Pyrénées: Finančné príspevky prijaté letiskom od rôznych verejných subjektov v období rokov 2000 – 2010 (v tis. EUR) Druh dotácie 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Spolu Štátne dotácie FIATA (úlohy štátnej správy) 396 11 400 300 1 107 Štátne dotácie na vybavenie (dotácie na investície patriace do právomoci štátu) 166 (priestory SSLIA (21)) 1 782 (2 skenery + vozidlo) SSLIA 466 (vozidlo SSLIA) 2 414 Celkové dotácie na vybavenie pre úlohy štátnej správy 166 2 178 466 11 400 300 3 521 Conseil Général Pyrénées-Atlantiques (dotácia na vybavenie) 1 326 (nákladný terminál) 91 (materiálu na vzletovú a pristávaciu dráhu) 478 (práce na rolovacej dráhe) 1 895 Conseil Régional d’Aquitaine 1 413 (nákladný terminál) 2 164 (terminál pre cestujúcich) 232 (terminály) 479 (práce na rolovacej dráhe) 4 288 Syndicat des Communes a Agglomération Pau 1 479 (nákladný terminál a terminál pre cestujúcich) 1 683 (terminál pre cestujúcich) 643 (terminál pre cestujúcich) 5 (terminály) 3 810 EFRR 1 559 (terminál pre cestujúcich) 1 184 (terminály) 291 (terminál pre cestujúcich) 653 (práce na rolovacej dráhe) 3 687 Gaz de France 38 (kogeneračná elektráreň) 38 Syndicat mixte de l’Aéroport de Pau Pyrénées 4 030 (oprava vzletovej a pristávacej dráhy a svetelných návestidiel) 100 (oprava vzletovej a pristávacej dráhy a svetelných návestidiel) 4 130 Celkové dotácie na vybavenie (okrem úloh štátnej správy) 4 218 5 406 2 150 334 1 610 4 030 100 17 848 Conseil Général Pyrénées-Atlantiques (splatenie istiny úveru) 97 272 113 122 98 77 779 Investície 3 470 8 656 5 781 1 352 272 2 744 260 315 416 5 419 167 28 852

4.3.1. DOTÁCIE „NA VYBAVENIE“

(89) V období rokov 2000 – 2010 letisko prijalo platby (ďalej len „dotácie na vybavenie“) od subjektu Syndicat mixte, štátu, rôznych miestnych územných celkov, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Gaz de France na financovanie rôznych investícií (terminál, oprava vzletovej a pristávacej dráhy, oprava svetelných návestidiel, nákladná železničná stanica, kogeneračná elektráreň atď.) v celkovej výške cca 17,8 milióna EUR (pozri vyššie tabuľku 3).

(90) Conseil général des Pyrénées-Atlantiques poskytla letisku „dotáciu na vybavenie“ vo výške 1,895 milióna EUR na financovanie nákladného terminálu, materiálu na vzletovú a pristávaciu dráhu a prác na úrovni rolovacej dráhy. Francúzsko tiež uviedlo, že Conseil général des Pyrénées-Atlantiques vyplatila v rokoch 2000-2005 sumu 7 79 000 EUR na splatenie istiny úveru. Francúzsko uviedlo, že toto opatrenie vychádza z protokolu o pláne financovania letiska v Pau uzatvoreného 5. novembra 1990 medzi miestnymi územnými celkami a CCIPB. Tento plán v maximálnej výške 5,680 milióna EUR zahŕňal práce na modernizácii odbavovacích plôch a svetelných návestidiel, ako aj rozšírenie terminálu. Podľa protokolu mohli miestne územné celky poskytnúť financovanie vo forme dotácií na vybavenie vo forme splácania úverov poskytnutých prevádzkovateľovi na financovanie investícií alebo tiež kombináciou týchto spôsobov financovania. Uvedená suma 7 79 000 EUR zodpovedá splateniu istiny úveru, ktorú sa Conseil général des Pyrénées-Atlantiques zaviazala pokryť na základe protokolu z roku 1990 a ktorej splatnosť mala vypršať v roku 2005.

(91) Letisko prijalo štyri dotácie od Conseil régional d’Aquitaine v celkovej výške 4,288 milióna EUR na financovanie nákladného terminálu, terminálu pre cestujúcich a prác na rolovacej dráhe.

(92) Syndicat des Communes a Communauté d’Agglomération de Pau Pyrénées poskytli letisku 3,810 milióna EUR na financovanie nákladného terminálu a terminálu pre cestujúcich.

(93) Z EFRR sa financovalo rozšírenie terminálu pre cestujúcich a práce na rolovacej dráhe vo výške 3,687 milióna EUR.

(94) Spoločnosť Gaz de France tiež poskytla letisku v Pau v roku 2003 sumu 38 000 EUR na financovanie vybavenia kogeneračnej elektrárne. V čase poskytnutia týchto prostriedkov bola spoločnosť Gaz de France verejným subjektom priemyselnej a obchodnej povahy.

(95) Napokon, subjekt Syndicat mixte financoval investičný program vo výške 4,130 milióna EUR zahŕňajúci opravu vzletovej a pristávacej dráhy a svetelných návestidiel, ako aj rozšírenie parkoviska.

(96) Ďalej uvedená tabuľka 4 obsahuje prehľad jednotlivých opatrení, inak povedané, jednotlivých právnych úkonov, na základe ktorých boli poskytnuté dotácie na vybavenie opísané vyššie. Pre jednotlivé opatrenia sú v nej uvedené dátumy poskytnutia dotácie na vybavenie, druh financovaných investícií a celkové náklady na investície, celková výška dotácií na vybavenie prijatých na základe týchto opatrení, ako aj obdobia, počas ktorých boli tieto sumy vyplatené. Tabuľka 4 Prehľad opatrení, na základe ktorých boli poskytnuté dotácie na vybavenie Dátum poskytnutia dotácie Verejné subjekty, ktoré poskytli dotáciu Druh investícií Celkové investičné náklady (v miliónoch EUR) Celková výška dotácií (v miliónoch EUR) Obdobie vyplatenia dotácie 1999 – 2000 Conseil général Conseil régional Syndicat des communes et agglomération de Pau Gaz de France Nákladný terminál a terminál pre cestujúcich, materiál na vzletovú a pristávaciu dráhu, kogeneračná elektráreň 15,3 11,9 2000-2003 2004 Conseil général Conseil régional Európska únia (EFRR) Práce na rolovacej dráhe 2,6 1,6 2005 2009 Syndicat mixte Oprava vzletovej a pristávacej dráhy, oprava svetelných návestidiel, rozšírenie parkoviska 5,1 (22) 4,1 2009-2010 Zdroj: dokumenty poskytnuté Francúzskom.

4.3.2. ŠTÁTNE DOTÁCIE URČENÉ PODĽA FRANCÚZSKA NA FINANCOVANIE ÚLOH ŠTÁTNEJ SPRÁVY – SYSTÉM FINANCOVANIA ÚLOH ŠTÁTNEJ SPRÁVY NA FRANCÚZSKYCH LETISKÁCH

(97) V tabuľke 3 sú uvedené aj štátne dotácie určené podľa Francúzska na financovanie úloh štátnej správy. Ide o (pozri riadky 1 a 2 tabuľky, obdobie rokov 2000-2010): — dotácie z intervenčného fondu pre letiská a leteckú dopravu („FIATA“) vo výške 1,107 milióna EUR, — dotácie na vybavenie vo výške 2,414 milióna EUR.

(98) Celkovo letisko v Pau prijalo v tejto súvislosti v období rokov 2000-2010 dotácie v celkovej výške 3,521 milióna EUR.

(99) Podľa Francúzska tieto dotácie pokrývajú náklady na úlohy štátnej správy. Podľa francúzskej právnej úpravy plnenie týchto úloh prináleží správcom letísk a financovanie štátu. Dotknuté úlohy sú financované z letiskovej dane a z dodatočného mechanizmu. História a podmienky týkajúce sa týchto mechanizmov, ako aj druhy úloh, ktoré sú z nich financované, sú opísané v odôvodneniach 100 až 108.

(100) V roku 1998 Conseil d’État (Štátna rada) rozhodla v rozsudku SCARA (23), že bezpečnostné a ochranné úlohy v rámci letísk patria do právomoci a zodpovednosti štátu, a preto používatelia letísk nemôžu znášať s nimi súvisiace náklady prostredníctvom letiskových poplatkov. Po vynesení tohto rozsudku bola na základe zákona č. 98-1171 z 18. decembra 1998 o organizovaní určitých leteckých dopravných služieb a článku 136 zákona č. 98-1266 z 30. decembra 1998 (zákon o rozpočte na rok 1999) (24) zavedená letisková daň s účinnosťou od 1. júla 1999. Ide o účelovo viazanú daň v tom zmysle, že výnos z nej sa môže použiť výhradne na financovanie určitých výdavkov, v danom prípade nákladov súvisiacich s úlohami, ktoré Francúzsko považuje za úlohy štátnej správy v rámci letísk. Prostredníctvom uvedených ustanovení sa zároveň zaviedol dodatočný mechanizmus určený na financovanie týchto úloh opísaný v odôvodneniach 105 až 107.

(101) Právne predpisy stanovené právnou úpravou presne vymedzujú úlohy oprávnené na financovanie z letiskovej dane. Tieto úlohy zahŕňajú záchranu a protipožiarnu ochranu lietadiel, predchádzanie nebezpečenstvám vyplývajúcim z prítomnosti zvierat (25), detekčnú kontrolu podanej batožiny, detekčnú kontrolu cestujúcich a príručnej batožiny, kontrolu spoločného prístupu do vyhradených priestorov (26), environmentálne kontrolné opatrenia (27), ako aj automatizovanú kontrolu na hraniciach pomocou biometrickej identifikácie. Odkaz na automatizovanú kontrolu na hraniciach pomocou biometrickej identifikácie sa do právnych predpisov začlenil v roku 2008. Okrem tejto úpravy sa rozsah úloh oprávnených na financovanie z letiskovej dane od zavedenia tohto mechanizmu nezmenil a zodpovedá úlohám uvedeným v rozsudku vo veci SCARA. V rôznych vnútroštátnych a európskych právnych predpisoch sa vymedzujú povinnosti prevádzkovateľov letiska, ktoré sa týkajú plnenia týchto úloh. Napríklad pokiaľ ide o záchranu a protipožiarnu ochranu lietadiel, v právnej úprave sa presne vymedzujú ľudské a materiálne zdroje, ktoré je potrebné podľa parametrov letiska zabezpečiť.

(102) Letiskovú daň v prípade určitého letiska musí hradiť každá letecká spoločnosť, ktorá používa letisko. Vzťahuje sa na počet cestujúcich a hmotnosť nákladu a pošty na palube lietadla. Sadzba letiskovej dane na jedného cestujúceho alebo na tonu nákladu alebo pošty sa určuje ročne, osobitne pre každé letisko, na základe odhadovaných nákladov na plnenie úloh financovaných prostredníctvom uvedeného mechanizmu.

(103) Prevádzkovatelia letísk každoročne vypracujú ročný výkaz o nákladoch a objeme dopravy. V tomto výkaze sa za predchádzajúci rok zobrazuje zistená úroveň dopravy a zistené náklady na plnenie bezpečnostných a ochranných úloh, ako aj sumy prijaté v rámci letiskovej dane a dodatočného mechanizmu určeného na financovanie týchto úloh. Zároveň obsahuje odhad objemu dopravy, nákladov a príjmov súvisiacich s bezpečnostnými a ochrannými úlohami na daný rok a nasledujúce dva roky. Tieto výkazy overujú správne úrady, ktoré môžu okrem iného vykonať kontroly na mieste. Na základe výsledkov týchto kontrol sa následne stanoví sadzba letiskovej dane prostredníctvom medziministerského výnosu.

(104) Keďže sadzby letiskovej dane sa vypočítavajú na základe odhadovanej výšky nákladov a objemu dopravy, zaviedol sa mechanizmus dodatočnej úpravy s cieľom zabezpečiť, aby výnos letiskovej dane, prípadne zvýšený o poskytnuté finančné prostriedky pridelené v rámci dodatočného mechanizmu, ktorý je uvedený v odôvodneniach 105 až 107, neprevyšoval skutočne vynaložené náklady na príslušné úlohy. Uvedené náklady zahŕňajú prevádzkové a personálne náklady na plnenie úloh, dotácie na amortizáciu zodpovedajúce investíciám uskutočneným v rámci týchto úloh, ako aj časť všeobecných nákladov spojených s plnením týchto úloh (28). Prevádzkovatelia sú počas viacerých rokov povinní viesť účet príjmov, ktoré pochádzajú z letiskovej dane a z dodatočného mechanizmu, ako aj účet nákladov vynaložených na plnenie príslušných úloh. Hneď ako sa zistí kladný zostatok, prevedie sa na účty kumulované z predchádzajúcich rokov, čo môže mať za následok kladnú alebo zápornú bilanciu a tento zostatok sa zohľadní pri stanovení sadzby letiskovej dane na nasledujúci rok. Akýkoľvek kladný zostatok je navyše ovplyvnený finančnými nákladmi, ktoré hradí prevádzkovateľ.

(105) Mechanizmus financovania z letiskovej dane bolo od jeho vzniku potrebné doplniť o dodatočný mechanizmus. Náklady na bezpečnosť a ochranu totiž nie sú úmerné s letovou prevádzkou, na rozdiel od príjmov z letiskovej dane. V tejto súvislosti sa zistilo, že v prípade málo využívaných letísk by sa náklady na bezpečnosť a ochranu vyvážili zvýšením sadzby letiskovej dane, ktorú by však používatelia hradili len s ťažkosťami. V prípade týchto letísk sa preto rozhodlo, že budú môcť stanoviť letiskovú daň na nižšej úrovni, než je požadovaná úroveň na pokrytie nákladov, a zároveň budú môcť využiť dodatočný mechanizmus financovania na prípadné financovanie úloh, ktoré sú oprávnené na financovanie z letiskovej dane.

(106) Následne sa vystriedali rôzne dodatočné mechanizmy. V prvom rade francúzske orgány využívali finančné prostriedky zo zvereneckého fondu, z intervenčného fondu pre letiská a leteckú dopravu [Fonds d’intervention pour les aéroports et le transport aérien, (ďalej len „FIATA“)], ktorý sa zriadil súbežne s letiskovou daňou a, ako v prípade letiskovej dane, už citovaným zákonom č. 98-1266 z 30. decembra 1998. Tento fond, financovaný podielom dane z civilného letectva, nahradil vyrovnávací fond pre odvetvie leteckej dopravy [Fonds de péréquation des transports aériens, (ďalej len „FPTA“)], ktorý bol pôvodne vyhradený na finančnú podporu leteckých spojení, ktoré slúžia na regionálny rozvoj a územné plánovanie. Z fondu FIATA sa pokrývali rovnaké úlohy ako z fondu FPTA a tento rozsah financovania sa rozšíril o úlohy financované z letiskovej dane, aby sa tak poskytli doplňujúce finančné prostriedky pre malé letiská. Konkrétne boli úlohy financované z fondu FIATA prevažne rozdelené do dvoch rôznych „častí“: do časti „letiská“ zameranej na doplnkové financovanie bezpečnostných a ochranných úloh na malých letiskách a do časti „letecká doprava“ zameranej na dotácie na rozbeh leteckých spojení, ktoré slúžia na regionálny rozvoj a územné plánovanie. Rozhodnutie o vyplácaní dotácií z fondu FIATA určených na doplnkové financovanie bezpečnostných a ochranných úloh sa prijalo po prijatí stanovísk riadiaceho výboru časti „letiská“ fondu FIATA.

(107) V roku 2005 bol fond FIATA zrušený a príslušné financovanie bolo počas dvoch rokov zabezpečené priamo zo štátneho rozpočtu podľa rovnakých zásad fungovania zahŕňajúcich najmä stanoviská riadiaceho výboru. Od roku 2008 štát nahradil tento mechanizmus zvýšením letiskovej dane, čo malo za následok stanovenie dane na vyššej úrovni, než je potrebné na pokrytie nákladov na plnenie bezpečnostných a ochranných úloh v prípade určitých letísk. Takto vytvorený prebytok sa prerozdelí malým letiskám s cieľom doplniť výnos z vybratej letiskovej dane.

(108) Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, ročné výkazy prevádzkovateľov letísk, ktoré podliehajú kontrolám zo strany správnych úradov, obsahujú predpokladanú a skutočnú výšku nákladov, ako aj predpokladanú a skutočnú výšku príjmov plynúcich z letiskovej dane a z dodatočného mechanizmu. Takisto ročná účtovná závierka prevádzkovateľov, na základe ktorej sa vypočíta rozdiel skutočných nákladov a príjmov, ktorý povedie, ak je kladný, k zníženiu dane a k pripísaniu finančných prostriedkov uhrádzaných prevádzkovateľmi, zahŕňa výnos z letiskovej dane a finančné prostriedky prijaté v rámci dodatočného mechanizmu. Mechanizmus pre výkaz, kontrolu a dodatočnú úpravu, ktorého cieľom je predísť vyplácaniu verejných prostriedkov prevyšujúcich skutočne vynaložené náklady, sa vzťahuje na letiskovú daň, ako aj na dodatočný mechanizmus.

5. DÔVODY NA ZAČATIE A ROZŠÍRENIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

5.1. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

(109) Komisia v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania konštatuje v súlade s oznámením Francúzska, že platba na základe zmluvy o marketingových službách z roku 2005 predstavuje dotáciu komory CCIPB v prospech spoločnosti AMS. Komisia so zreteľom na verejnoprávnu povahu komory CCIPB dospela k záveru, že zmluva zahŕňa použitie štátnych prostriedkov.

(110) Pokiaľ ide o existenciu hospodárskej výhody v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa CCIPB pri uzatváraní zmlúv s AMS a Ryanair správala ako obozretný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve v súlade s globálnou alebo odvetvovou štrukturálnou politikou, ktorý sa riadil výhľadmi viac či menej dlhodobej návratnosti.

(111) Komisia v tejto súvislosti na základe dostupných informácií dospela k predbežnému záveru, že zmluva o marketingových službách z roku 2005 bola uzatvorená, bez ohľadu na skutočne poskytované služby, na dotovanie dopravného spojenia Pau – Londýn Stansted a že prostredníctvom dcérskej spoločnosti AMS poskytovala spoločnosti Ryanair hospodársku výhodu, ktorú by nezískala za obvyklých trhových podmienok. Komisia sa domnievala, že predmetné opatrenie mohlo predstavovať štátnu pomoc vyplatenú CCIPB v prospech AMS, na ktorú sa vzťahuje principiálny zákaz článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Toto posúdenie sa zakladalo na analýze informácií, ktoré poskytlo Francúzsko a na základe okolností súvisiacich s uzatvorením tejto zmluvy.

(112) V súvislosti so zmluvou o letiskových službách z roku 2005 Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa existencie hospodárskej výhody pre spoločnosť Ryanair prostredníctvom znížených letiskových poplatkov.

(113) Napokon Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa zlučiteľnosti týchto opatrení s vnútorným trhom pri uplatnení usmernení z roku 2005.

5.2. ROZHODNUTIE O ROZŠÍRENÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

(114) Pokiaľ ide o zmluvy uzatvorené medzi CCIPB a spoločnosťami Ryanair a AMS (t. j. zmluvy o letiskových službách a zmluvy o marketingových službách), Komisia sa v rozhodnutí o rozšírení konania domnievala, že zmluvy o letiskových službách a zmluvy o marketingových službách uzatvorené súčasne by sa mali posudzovať spoločne, keďže Ryanair a AMS v skutočnosti predstavovali toho istého príjemcu dotknutých opatrení. Komisia preto dospela k záveru, že pri určovaní, či tieto zmluvy predstavovali štátnu pomoc, je potrebné uplatniť kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve na jednotlivé dátumy, keď boli zmluvy uzatvorené (29), t. j.: — 28. január 2003 (letecké spojenie Pau – Londýn Stansted), — 30. jún 2005 (letecké spojenie Pau – Londýn Stansted) a 16. jún 2009 – zmena zmluvy, — 25. september 2007 (letecké spojenie Pau – Charleroi) a 16. jún 2009 – zmena zmluvy, — marec 2008 (zmluva o letiskových službách zo 17. marca 2008, zmluva o marketingových službách uzatvorená 31. marca 2008) (letecké spojenie Pau – Bristol), — 16. jún 2009 (letecké spojenie Pau – Bristol), — 28. január 2010 (letecké spojenie Pau – Londýn, Pau – Charleroi, Pau – Beauvais).

(115) Komisia dospela k záveru, že na základe dostupných informácií nemôže vylúčiť, že spoločnostiam Ryanair a AMS bola v rámci skúmaných zmlúv poskytnutá štátna pomoc, ale napriek tomu sa domnievala, že nemala k dispozícii dostatok informácií, aby mohla vydať konečné rozhodnutie v tejto veci. S cieľom vykonať takéto posúdenie Komisia usúdila, že na základe dostupných údajov by sa správanie služby CCIPB vykonávajúcej správu letiska, samotnej CCIPB a ostatných verejnoprávnych subjektov malo posudzovať v rámci ich vzťahu k spoločnostiam Ryanair a AMS.

(116) Komisia podobne vyjadrila pochybnosti týkajúce sa súladu zmluvy uzavretej so spoločnosťou Transavia s kritériom súkromného investora v trhovom hospodárstve.

(117) Pokiaľ ide o zlučiteľnosť možnej pomoci v prospech leteckých spoločností (30), Komisia rozlíšila opatrenia, ktoré nadobudli účinnosť pred usmerneniami z roku 2005, a neskoršie opatrenia.

(118) Pokiaľ ide o prvú kategóriu, Komisia dospela k záveru, že kritériá na posúdenie zlučiteľnosti predmetnej možnej pomoci s vnútorným trhom sú: — opatrenie prispieva k realizácii cieľa všeobecného záujmu, t. j. otvoreniu nových udržateľných leteckých spojení s inými letiskami v EÚ, — výška pomoci je nevyhnutná a primeraná k dodatočným nákladom spojeným s otvorením nových leteckých spojení a opatrenie má motivačný účinok, — opatrenie je poskytnuté transparentne a nediskriminačne, — súčasťou opatrenia sú sankcie v prípade neplnenia povinností zo strany leteckej spoločnosti, — opatrenie nemá taký vplyv na hospodársku súťaž, ktorý je v rozpore s verejným záujmom.

(119) Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o splnenie uvedených kritérií, ako aj zlučiteľnosť tejto možnej prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom.

(120) Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení uplatnených po nadobudnutí účinnosti usmernení z roku 2005, Komisia použila predovšetkým kritériá stanovené v týchto usmerneniach pre pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti. Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa splnenia týchto kritérií.

(121) Pokiaľ ide o dotácie na vybavenie v prospech CCIPB, Komisia vyjadrila pochybnosti, či verejné orgány pri poskytnutí týchto dotácií konali ako obozretný investor. Komisia preto uviedla, že nemôže vylúčiť, že tieto opatrenia sú štátnou pomocou.

(122) Pokiaľ ide o zlučiteľnosť tejto možnej pomoci s vnútorným trhom, Komisia použila kritériá stanovené v usmerneniach z roku 2005 pre investičné pomoci letiskám. Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa zlučiteľnosti tejto možnej pomoci s vnútorným trhom.

6. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH TRETÍCH STRÁN

6.1. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH TRETÍCH STRÁN PO ZAČATÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

(123) Komisia prijala pripomienky od piatich zainteresovaných tretích strán:

6.1.1. OBCHODNÁ A PRIEMYSELNÁ KOMORA V PAU-BÉARN (CCIPB)

6.1.1.1. Zmluva o letiskových službách uzatvorená so spoločnosťou Ryanair

(124) Podľa CCIPB so zreteľom na objektívne a nediskriminačné podmienky, za ktorých boli letiskové poplatky uplatnené na spoločnosť Ryanair a na všetky letecké spoločnosti využívajúce letisko v Pau, zmluva o letiskových službách neobsahuje prvky štátnej pomoci.

(125) CCIPB konštatuje, že letisko v Pau samofinancuje svoju prevádzku zo svojich príjmov a domnieva sa, že nie je príjemcom nijakej pomoci ani financovania od štátu na vyváženie svojej prevádzky.

(126) Pokiaľ ide o letiskové poplatky uplatnené na spoločnosť Ryanair, CCIPB potvrdzuje, že sú výsledkom použitia sadzieb platných pre Ryanair a každú inú leteckú spoločnosť.

(127) CCIPB konštatuje, že existujú tri kategórie letiskových poplatkov: — regulované letiskové poplatky, — neregulované poplatky za služby pozemnej obsluhy, — štátne dane.

(128) Po prvé CCIPB potvrdzuje, že uplatňuje regulované letiskové poplatky (štyri: pristávací poplatok, poplatok za parkovanie, poplatok za svetelné návestidlá, poplatok za odbavenie cestujúcich) na letecké spoločnosti objektívnym a nediskriminačným spôsobom. Výška poplatkov sa stanovuje v rámci paritného výboru, ktorého členmi sú prevádzkovatelia a letecké spoločnosti, ale aj dozorný orgán.

(129) CCIPB uvádza, že neoslobodzuje spoločnosť Ryanair od poplatkov za parkovanie a svetelné návestidlá, ale že v zmluve sa iba uvádza, že „spoločnosť Ryanair by za normálnych okolností nemala platiť“ tieto poplatky. CCIPB konštatuje, že poplatok za parkovanie sa uplatňuje iba vtedy, ak lietadlo parkuje na letisku viac ako dve hodiny, zatiaľ čo čas odbavenia lietadiel Ryanair je zvyčajne obmedzený na 25 minút. CCIPB konštatuje, že pokiaľ ide o poplatok za svetelné návestidlá, lety spoločnosti Ryanair sú v ponuke iba cez deň, čo znižuje pravdepodobnosť platenia tohto poplatku pre Ryanair.

(130) Po druhé pokiaľ ide o neregulované poplatky za služby pozemnej obsluhy (napríklad podporné služby letiska alebo kotvenie lietadiel), CCIPB konštatuje, že sadzby sú predmetom obchodného rokovania s každou leteckou spoločnosťou, pričom sa zohľadňuje jej špecifická situácia. Akékoľvek čisto matematické porovnávanie medzi leteckými spoločnosťami nemusí byť nevyhnutne relevantné, keďže bez ohľadu na rovnakú veľkosť lietadiel sa berie do úvahy mnoho ďalších kritérií ako celkový ročný objem prepravy realizovaný leteckou spoločnosťou, jej frekvencia, čas (v špičke alebo mimo špičky) prevádzkovania letov cez deň, zvýšenie cien pri nočných letoch, meškania, odmrazovanie, čistenie lietadiel atď.

(131) Po tretie CCIPB zdôrazňuje, že štátne dane (dve: letisková daň a daň z civilného letectva) sa uplatňujú presne rovnako na všetky letecké spoločnosti. CCIPB nezasahuje do určovania ich výšky, ktorú stanovuje regulačný orgán.

6.1.1.2. Zmluva o marketingových službách uzatvorená so spoločnosťou AMS

(132) Podľa CCIPB sumy, ktoré vyplatila spoločnosti AMS, nepredstavujú štátnu pomoc. CCIPB poznamenáva, že ako koncesionár letiska v Pau sa v súlade s usmerneniami z roku 2005 rozhodla uverejniť v časopise Air & Cosmos z decembra 2007 výzvu na predkladanie projektov (plánovalo sa osem častí) s cieľom nájsť jednu alebo niekoľko leteckých spoločností, ktoré s finančnou podporou otvoria nové európske destinácie z letiska v Pau. Skonštatovala však, že k 31. januáru 2008, t. j. konečnému termínu na prijímanie projektov, nebola leteckými spoločnosťami predložená žiadna ponuka.

(133) CCIPB sa tiež domnieva, že jej rozhodnutie uzatvoriť zmluvu o marketingových službách so spoločnosťou Ryanair nie je pripísateľné štátu. Podľa CCIPB verejné ani správne orgány sa v žiadnom momente nezúčastnili rokovaní so spoločnosťou Ryanair ani uzatvárania obchodnej spolupráce s touto spoločnosťou.

(134) CCIPB sa domnieva, že obchodné a priemyselné komory (ďalej len „CCI“) prevádzkujú letiskové zariadenia „podľa podmienok súkromného práva“.

(135) CCI sú podľa CCIPB „veľmi špecifickou kategóriou verejných inštitúcií […], ktorých cieľom je voľne zastupovať obchodné a priemyselné záujmy svojho obvodu pred verejnými orgánmi.“ CCIPB dodáva, že „skutočnosť, že sú spojené so štátom, neznamená sama o sebe […] žiadnu podriadenosť.“ CCIPB pri prevádzkovaní letiska, a teda aj pri uzatváraní partnerstva so spoločnosťou Ryanair, koná nezávisle od svojho štátneho dozoru a bez priameho alebo nepriameho zasahovania zo strany štátu.

6.1.1.3. Kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve

(136) CCIPB uvádza, že prijala ponuku leteckej spoločnosti Ryanair zameranej na pokračovanie prevádzkovania leteckého spojenia Pau – Londýn Stansted po tom, ako Tribunal administratif de Pau zrušil 3. mája 2005 zmluvu z 28. januára 2003.

(137) Pokiaľ ide o prevádzkovú stránku leteckého spojenia, CCIPB uzatvorila so spoločnosťou Ryanair zmluvu o letiskových službách, ktorá podľa CCIPB neobsahuje žiadne podstatné rozdiely v zaobchádzaní medzi spoločnosťou Ryanair a ostatnými leteckými spoločnosťami využívajúcimi letisko v Pau. CCIPB dodáva, že s cieľom obchodného rozvoja letiska uzatvorila zmluvu o marketingových službách na internete so 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Ryanair, t. j. spoločnosťou AMS. Pokiaľ ide o túto zmluvu, CCIPB sa domnieva, že konala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve z piatich dôvodov, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 138 až 142.

(138) Po prvé ako protihodnotu k cene, ktorú hradí CCIPB, AMS poskytuje skutočné obchodné služby vrátane mnohých odkazov na webovom sídle ryanair.com, ktoré umožňujú priame presmerovanie používateľov internetu na webové sídla spoločnosti CCIPB, letiska, regionálnych infraštruktúr (autobusy, vlaky, taxi), organizácie cestovného ruchu Office de tourisme du Béarn atď.

(139) Po druhé webové sídlo ryanair.com je v súčasnosti nepochybne najvýznamnejším európskym webovým sídlom na rezerváciu ciest a zďaleka jedným z najvyhľadávanejších cez vyhľadávač Google. Použitie stránok ryanair.com na reklamu v prospech letiska v Pau predstavuje skutočnú príležitosť pre letisko v Pau alebo miestne územné celky, ktoré ho využívajú. Letiská a ďalšie tretie strany (autopožičovne, hotely, regióny atď.) sú ochotné zaplatiť cenu stanovenú v cenníku zverejnenom na webovom sídle spoločnosti AMS. Niektoré čisto súkromné letiská súhlasili so zaplatením uvedených súm. CCIPB poukazuje na pridanú hodnotu reklamy na webovom sídle ryanair.com s odvolaním sa na štúdiu spoločnosti Planet Work, v ktorej sa konštatovalo, že reklama zakúpená na webovom sídle ryanair.com znamená pre letisko v Pau a jeho región väčší počet kliknutí používateľov internetu ako reklama na webovom sídle voyages-sncf.com. CCIPB na základe uvedeného dospela k záveru, že ceny, ktoré spoločnosť AMS účtuje za poskytnuté služby a ktoré platí komora CCIPB, zodpovedajú „trhovým cenám“.

(140) Po tretie komora CCIPB si nemyslí, že paušálna povaha ceny platenej za poskytnuté služby by mala byť rozhodujúcim faktorom pri určovaní existencie štátnej pomoci.

(141) Po štvrté sumy platené na základe zmluvy Pau – Charleroi umožňujú CCIPB získať iné služby ako v prípade zmluvy Pau – Londýn. CCIPB preto neplatí dvakrát za tú istú službu, čo pomáha preukázať, že platby nie sú dotáciami na otvorenie leteckého spojenia. CCIPB ďalej uvádza, že ak by uvedená suma bola určená na podporu štrukturálneho deficitu prevádzky leteckého spojenia, bola by zjavne nedostatočná.

(142) Po piate CCIPB sa domnieva, že pre „verejnoprávny subjekt, ktorý nie je určený na dosahovanie zisku“, je ťažké dokázať, že […] EUR poskytnutých spoločnosti AMS „vynieslo“ komore CCIPB […] EUR. CCIPB si je však istá, že pokiaľ ide o známosť a/alebo atraktívnosť, odkaz na webovom sídle www.ryanair.com (pri neexistencii ďalších blízkych destinácií na webovom sídle) stál za uvedenú investíciu.

6.1.1.4. Narušenie hospodárskej súťaže

(143) CCIPB sa domnieva, že sumy, ktoré zaplatila ako protihodnotu za marketingové služby poskytnuté spoločnosťou AMS, nemajú vplyv na hospodársku súťaž.

(144) O lety na letisko v Pau sa spontánne nezaujímala iná letecká spoločnosť ako Air France a napriek úsiliu letiska sa objavila iba spoločnosť Ryanair pre lety do Londýna a spoločnosť Transavia pre lety do Amsterdamu.

(145) CCIPB konštatuje, že príchod nízkonákladových liniek neovplyvnil linky Air France, ktorá od roku 2003 zintenzívnila dopravu z letiska v Pau.

6.1.2. ASOCIÁCIA EURÓPSKYCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ (ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES – „AEA“)

(146) AEA sa považuje za zúčastnenú stranu v predmetnej veci. Medzi jej členov totiž patrí jedna z leteckých spoločností využívajúcich letisko v Pau (Air France). Všeobecne povedané, AEA zastupujúca záujmy európskych dopravcov „v rámci siete“ sa domnieva, že dodržiavanie usmernení z roku 2005 je jej prirodzeným záujmom. Podľa AEA dopravcovia, ktorí neoprávnene využívajú určité zľavy z poplatkov, prispievajú k narušeniu hospodárskej súťaže v rámci spoločného trhu na úkor ostatných dopravcov, ktorí musia znášať náklady na svoju činnosť.

(147) AEA sa domnieva, že obidve zmluvy, ktoré CCIPB uzatvorila so spoločnosťou Ryanair a jej 100 % dcérskou spoločnosťou AMS, t. j. 1. zmluva o letiskových službách týkajúca sa leteckého spojenia Londýn Stansted – Pau a 2. zmluva o internetových marketingových službách, za ktoré AMS dostáva paušálnu sumu 4 37 000 EUR ročne, sú dostatočným dôvodom na vážne obavy.

(148) Podľa nej skutočnosť, že Ryanair je jediným používateľom letiska, ktorý má osobitnú zmluvu na letiskové služby, je veľmi diskutabilná. Navyše sa domnieva, že spoločnosť Ryanair by nemala byť oslobodená od poplatkov za parkovanie a svetelné návestidlá a ak čas medzi príletom a odletom leteckej spoločnosti presahuje dve hodiny, mali by sa na ňu uplatňovať rovnaké poplatky ako na iné letecké spoločnosti.

(149) AEA tvrdí, že rôzne francúzske súdy všeobecne uznali, že zmluva o marketingových službách uzatvorená so spoločnosťou AMS vytvorila mimoriadne priaznivé podmienky pre Ryanair (31). Poukazuje na použitie takých výrazov ako „nevyváženosť“ v rozhodnutí správneho súdu Tribunal administratif de Pau z mája 2005, ktorý mohol iba skonštatovať, že takýto typ zmlúv predstavuje finančnú pomoc pre spoločnosť Ryanair. AEA nespochybňuje prax marketingových služieb ako takú, ale pochybuje, že v predmetných zmluvných ustanoveniach boli dodržané štandardné trhové podmienky.

6.1.3. RYANAIR

(150) Ryanair tvrdí, že podmienky zmluvy o letiskových službách z roku 2005 sú v súlade s trhovými podmienkami a že zmluva neposkytuje spoločnosti žiadnu selektívnu výhodu, a preto nenarúša hospodársku súťaž ani neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(151) Spoločnosť zdôrazňuje, že okrem provízií z predaja leteniek a poplatkov za nadlimitnú batožinu platí štandardné letiskové poplatky a dane platné na letisku v Pau. Uvádza, že tieto poplatky sú podobné tým, ktoré sa uplatňujú na iných porovnateľných letiskách alebo na ostatných leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku v Pau. Podľa jej vedomostí CCIPB jej neposkytuje žiadne výhodnejšie zaobchádzanie ako to, na ktoré majú právo ostatné letecké spoločnosti.

(152) Podľa spoločnosti Ryanair sa podmienené zľavy poskytnuté na poplatky za parkovanie a svetelné návestidlá a na náklady za manipuláciu podľa článkov 7.1.3 a 7.2 zmluvy o letiskových službách z roku 2005 zakladajú na objektívnych kritériách stanovených v zmluve, t. j. bez osvetlenia cez deň, bez parkovania alebo ťažkej manipulácie so zreteľom na čas medzi príletom a odletom, ktorý v prípade spoločnosti Ryanair predstavuje 25 minút, a súhrnnú povahu služieb, ktoré ponúka svojim cestujúcim. Ryanair poznamenáva, že tieto výnimky sa vzťahujú aj na iné podobné letecké spoločnosti a že v článku 3 zmluvy o letiskových službách z roku 2005 sa výslovne uvádza povinnosť komory CCIPB poskytovať podmienky poskytnuté spoločnosti Ryanair aj ostatným porovnateľným leteckým spoločnostiam (32).

(153) Ryanair zdôrazňuje, že podmienky, ktoré jej boli ponúknuté, nie sú tajné a že na rozdiel od bežnej praxe v odvetví zmluva o letiskových službách z roku 2005 výslovne splnomocňuje komoru CCIPB zverejniť jej obsah pre ostatné letecké spoločnosti.

(154) Ryanair tvrdí, že jej CCIPB v rámci zmluvy o letiskových službách neposkytla žiadnu neoprávnenú výhodu a že transparentný vzťah, ktorý je predmetom tejto zmluvy, sa vyznačuje neexistenciou selektívnosti, ktorá je zásadnou podmienkou (aj keď nepostačujúcou) pri posudzovaní opatrenia ako štátnej pomoci. Ďalej tvrdí, že ostatné podmienky nevyhnutné pre existenciu štátnej pomoci (napr. vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušenie hospodárskej súťaže) predmetné opatrenia nespĺňajú.

6.1.4. AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

(155) AMS uvádza, že ponúka reklamný priestor na webovom sídle spoločnosti Ryanair za bežných trhových podmienok a so sadzbami zverejnenými na svojom vlastnom webovom sídle.

(156) Spoločnosť sa domnieva, že zmluva o marketingových službách na internete (WMS) s CCIPB nepatrí do pôsobnosti pravidiel EÚ v oblasti dopravy, keďže ide o typickú zmluvu o obchodnej reklame podobnú so zmluvami, ktoré sa často uzatvárajú s tlačou, televíznymi a rozhlasovými stanicami, externými poskytovateľmi reklamy atď.

(157) Podľa AMS podmienky, za ktorých CCIPB zakúpila reklamný priestor na webovom sídle spoločnosti Ryanair, sú odrazom trhových podmienok, s ktorými sú v súlade. Pokiaľ ide o hodnotu reklamného priestoru na webovom sídle spoločnosti Ryanair, AMS zdôrazňuje, že ceny, ktoré určuje za tento priestor, odrážajú narastajúci obchodný úspech týchto stránok a ich neporovnateľnú schopnosť slúžiť ako médium pre reklamu oslovujúcu vysokocielenú verejnosť.

(158) AMS tvrdí, že webové sídlo spoločnosti Ryanair je oveľa viac vyhľadávaný reklamný priestor než akékoľvek iné sídlo z oblasti cestovania z ktoréhokoľvek všeobecného portálu, ktorý Komisia použila na porovnanie. Uvádza, že webové sídlo spoločnosti Ryanair eviduje viac ako 300 miliónov zobrazených stránok každý mesiac.

(159) AMS tvrdí, že CCIPB kúpila reklamný priestor za rovnakých podmienok ako súkromní zákazníci. Podľa nej ceny stanovené v zmluve o marketingových službách na internete zodpovedajú bežným cenám, ktoré účtovala v čase platnosti zmluvy a ktoré boli rovnaké pre všetkých verejných aj súkromných zákazníkov. Spoločnosť uvádza, súkromní správcovia letísk (napríklad […] a […]) podpísali s AMS podobné zmluvy, ako uzatvorila CCIPB.

(160) AMS spochybňuje relevantnosť nevyhnutnosti predmetného obchodu, na ktorú poukázala Komisia v rozhodnutí o začatí konania: „[…] Komisia sa pýta, či sú dohodnuté marketingové služby nevyhnutné pre CCIPB a či zmluva o marketingových službách nebola uzatvorená iba na dotovanie leteckého spojenia Pau – Londýn Stansted.“ (33)

(161) Podľa AMS takýto typ transakcie uskutočnenej za trhových podmienok vylučuje existenciu pomoci a neexistuje žiadny právny precedens, pokiaľ ide o posudzovanie „nevyhnutnosti“. AMS však pripomína, keďže Komisia naďalej trvá na spochybnení tejto nevyhnutnosti, že úlohou CCIPB je propagovanie regiónu Pau-Béarn a prevádzky letiska v Pau. So zreteľom na tieto dva ciele sa domnieva, že reklama na webovom sídle spoločnosti Ryanair je logická z obchodného hľadiska.

(162) Pokiaľ ide o nákup reklamného priestoru na propagovanie regiónu, AMS zdôrazňuje, že francúzske priemyselné a obchodné komory si navzájom konkurujú a musia využívať „územný marketing“, aby sa ich región presadil medzi konkurenciou.

(163) Spoločnosť AMS zastáva názor, že reklamný priestor zakúpený na webovom sídle spoločnosti Ryanair pomáha zvyšovať viditeľnosť letiska v Pau. Podľa nej je v priamom obchodnom záujme CCIPB konať takýmto spôsobom, lebo nárast počtu cestujúcich, ktorý z toho vyplýva, priťahuje ďalšie firmy na letisko a zvyšuje jeho príjmy.

(164) AMS tvrdí, že CCIPB nekupuje reklamu na webovom sídle spoločnosti Ryanair s cieľom dotovať letecké spojenie Pau – Londýn, ale že priestor na webovom sídle spoločnosti Ryanair, ktorý AMS poskytuje CCIPB, predstavuje cenný zdroj, pre ktorý existuje dokázateľný dopyt od iných inzerentov vrátane súkromného sektora. Je teda nepresné opisovať predaj tohto priestoru ako zámienku na vyplatenie dotácií.

(165) Podľa AMS zmluva o marketingových službách na internete nepredstavuje štátnu pomoc, lebo jej podmienky zodpovedajú podmienkam typickej obchodnej zmluvy a neposkytujú spoločnosti AMS (alebo spoločnosti Ryanair) žiadnu výhodu. Táto spoločnosť si preto myslí, že uvedená zmluva nenarúša hospodársku súťaž a neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.5. AIR FRANCE

(166) Spoločnosť Air France ponúka z letiska v Pau približne päť denných letov na letisko Paris Orly, tri denné lety na letisko Paris Roissy Charles de Gaulle a štyri denné lety na letisko Lyon (prostredníctvom dcérskej spoločnosti).

(167) Air France konštatuje, že výhody poskytnuté spoločnosti Ryanair a jej dcérskej spoločnosti AMS, pričom Air France takýmito výhodami nedisponuje, významným spôsobom znižujú prevádzkové náklady spoločnosti Ryanair. Podľa Air France to má vplyv na priamu konkurenciu medzi spoločnosťami Ryanair a Air France v prípade letov z letiska v Pau a späť, ale aj na konkurenciu na všetkých trasách v rámci Spoločenstva. Dochádza tak k priamemu ovplyvňovaniu obchodu medzi členskými štátmi.

6.1.5.1. Letiskové poplatky

(168) Air France poznamenáva, že podľa cenníka z roku 2007 zverejneného CCIPB je verejná sadza poplatku za parkovanie stanovená na 0,16 EUR t/hod. Tento poplatok sa platí vtedy, ak lietadlo parkuje dlhšie ako dve hodiny na odbavovacej ploche letiska. Podľa Air France nie je nezvyčajné, ak Ryanair neplatí tento poplatok za čas medzi príletom a odletom v trvaní 25 minút, ale ak tento čas prekročí dve hodiny, spoločnosť Ryanair by mala podliehať platbe.

(169) Air France poznamenáva, že podľa cenníka z roku 2007 zverejneného CCIPB je verejná sadza poplatku za svetelné návestidlá stanovená na 35,18 EUR za pohyb lietadla. Tento poplatok sa účtuje vtedy, ak sa na „pohyb lietadla“, t. j. pristátie alebo vzlet cez deň alebo v noci, použije vybavenie na svetelné návestidlá. Neúčtovanie tohto poplatku spoločnosti Ryanair pod zámienkou toho, že vykonáva iba denné spiatočné lety, preto nie je v súlade so všeobecnými podmienkami uplatňovania tohto poplatku.

(170) Air France zdôrazňuje, že uvedené verejné sadzby sa zvyčajne v priebehu času revidujú a domnieva sa, že na Ryanair, podobne ako na ostatných dopravcov prevádzkujúcich lety z letiska v Pau a späť, by sa mali vzťahovať prípadné zmeny výšky uvedených poplatkov.

6.1.5.2. Podporné letiskové služby

(171) Air France uvádza, že poskytovanie pozemnej obsluhy na letisku v Pau v jej prospech je predmetom formálneho uzavretia zmluvy. Air France konštatuje, že podľa usmernení z roku 2005 „správca letiska konajúci ako poskytovateľ odbavovacích služieb môže, samozrejme, uplatňovať rozdielne tarify za vzniknuté náklady fakturované leteckým spoločnostiam, ak tieto rozdiely v tarifách odrážajú rozdiely v nákladoch, ktoré sú spojené s charakterom alebo rozsahom poskytnutých služieb.“ Air France poukazuje na skutočnosť, že Tribunal administratif de Pau vo svojom rozsudku z 3. mája 2005 konštatoval, že neodôvodnené zľavy zo sadzieb za služby pozemnej obsluhy poskytnuté spoločnosti Ryanair predstavujú štátnu pomoc, ktorá by sa mala považovať za neoprávnenú, keďže nebola oznámená.

(172) Air France poznamenáva, že poskytuje oveľa viac služieb z letiska v Pau a späť ako spoločnosť Ryanair. Air France za týchto podmienok usudzuje, že sadzby, ktoré CCIPB poskytla spoločnosti Ryanair za poskytovanie podporných letiskových služieb, by nemali byť výhodnejšie ako sadzby poskytnuté spoločnosti Air France.

6.1.5.3. Zmluva o marketingových službách uzatvorená so spoločnosťou AMS

(173) Air France konštatuje, že takýto typ zmlúv medzi správcom letiska a dcérskou spoločnosťou AMS sa ukazuje ako bežná prax spoločnosti Ryanair na letiskách, z ktorých sa rozhodne otvoriť letecké spojenie. Air France uvádza, že francúzske správne súdy už uplatnili sankcie proti takýmto opatreniam, lebo údajné propagačné služby sa nezrealizovali alebo sa zrealizovali za mimoriadne priaznivých podmienok v prospech spoločnosti Ryanair.

(174) Air France cituje „nevyváženosť“, ktorú skonštatoval Tribunal administratif de Pau vo svojom rozsudku z 3. mája 2005 medzi vzájomnými záväzkami strán zmluvy uzatvorenej v roku 2003 medzi CCIPB a spoločnosťou Ryanair. Air France sa domnieva, že je prípustné spochybniť vyváženosť medzi povinnosťami strán zmluvy z roku 2005 so spoločnosťou AMS. Podľa Air France nič nenasvedčuje tomu, že by spoločnosť Ryanair musela túto sumu alebo jej časť vrátiť v prípade zatvorenia príslušného leteckého spojenia alebo v prípade neuskutočnenia stanovených propagačných cieľov.

(175) Air France nespochybňuje skutočnosť, že niektoré „marketingové“ pomoci môžu byť prípustné podľa pravidiel EÚ. Air France sa však domnieva, že je iba málo pravdepodobné, že zmluva o „marketingových službách“ spĺňa podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

6.1.5.4. Záver

(176) Air France si želá, aby sa zastavili podľa jej názoru neoprávnené platby poskytované spoločnosti Ryanair na letisku v Pau od roku 2005 a aby sa nariadilo vymáhanie neoprávnene poskytnutej pomoci od spoločnosti Ryanair.

6.2. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN PO ROZŠÍRENÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

6.2.1. OBCHODNÁ A PRIEMYSELNÁ KOMORA V PAU-BÉARN (CCIPB)

(177) CCIPB sa domnieva, že zmluvy o marketingových službách a zmluvy o letiskových službách, ktoré uzatvorila s leteckými spoločnosťami a/alebo ich dcérskymi spoločnosťami, neobsahujú žiadny prvok štátnej pomoci.

(178) CCIPB dospela k záveru, že pokiaľ ide o zmluvy, ich povaha a predmet sú radikálne odlišné a musia sa analyzovať oddelene. Nie je podstatné, že tieto zmluvy mohli byť uzatvorené v rovnaký deň, keďže každá z nich má iný cieľ. Cieľom zmluvy o letiskových službách je stanoviť podmienky, podľa ktorých letisko v Pau sprístupňuje leteckým spoločnostiam letiskové vybavenie a poskytuje im rôzne letiskové služby za odplatu. Naopak cieľom zmluvy o marketingových službách je vymedziť podmienky, podľa ktorých má letecká spoločnosť za odplatu propagovať na svojom webovom sídle letisko v Pau a turistické atrakcie či obchodné prednosti regiónu Pau a regiónu Béarn. Tieto dva druhy zmlúv by teda nemali byť vzájomne prepojené. Hoci podmienky a náležitosti, podľa ktorých letisko zabezpečuje letiskové služby a letisková spoločnosť alebo niektorá z jej dcérskych spoločností vykonáva marketingové služby, môžu byť uvedené v jednej a tej istej zmluve, nemusí to hneď znamenať, že právna analýza existencie štátnej pomoci sa musí venovať týmto dvom druhom služieb, ktoré by „sa nekompenzovali“.

(179) Pokiaľ ide o konanie CCIPB a ostatných verejných subjektov, CCIPB sa domnieva, že nie je dôvod na ich spoločné posudzovanie, prinajmenšom v súvislosti so zmluvami o marketingových službách (čo o to viac opodstatňuje oddelené preskúmanie zmlúv), keďže o týchto zmluvách CCIPB rokovala a uzatvorila ich na prísne samostatnom základe bez zásahu iných verejných subjektov.

6.2.1.1. Zmluvy o marketingových službách uzatvorené CCIPB

Pripísateľnosť

(180) Podľa CCIPB platby vykonané v súvislosti so zmluvami o marketingových službách nie sú pripísateľné štátu, lebo CCIPB má voči dozorným orgánom úplnú autonómiu, pokiaľ ide o riadenie letiska. Rozhodnutia o úhrade súm za marketingové služby na jednej strane v prospech spoločnosti Ryanair a následne AMS a na druhej strane v prospech spoločnosti Transavia prijala CCIPB samostatne a individuálne bez priameho alebo nepriameho zásahu štátu.

Hospodárska výhoda udelená leteckým spoločnostiam

(181) CCIPB sa domnieva, že zjavne konala tak, ako by konal obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve. Konkrétne, spoločnosť AMS a spoločnosť Transavia poskytli skutočné obchodné služby, predovšetkým odkazy na svojom webovom sídle, ktoré umožňujú návštevníkom priame presmerovanie na webové sídlo CCIPB, pričom odplata za tieto služby bola v súlade s trhovou cenou. CCIPB v tejto súvislosti poukazuje na vysokú návštevnosť webového sídla spoločnosti Ryanair a spoločnosti Transavia.

(182) CCIPB ďalej poznamenáva, že ceny uplatnené spoločnosťou AMS sa odvíjajú od sadzby, ktorá je určená vo verejnom cenníku dostupnom na jej webovom sídle. Táto sadzba bola bez rozdielu uplatnená na všetkých letiskových zákazníkov spoločnosti AMS vrátane niektorých úplne sprivatizovaných britských letísk. Spoločnosť Transavia zabezpečovala marketingové služby pre súkromné letisko v Taliansku.

(183) CCIPB ďalej uvádza, že niektoré francúzske letiská, ktoré spravujú súkromné podniky (poverené vykonávaním verejnej služby), uzatvorili zmluvu o marketingových službách so spoločnosťou AMS, konkrétne letisko Tarbes-Lourdes-Pyrénées, ktoré spravuje kanadská spoločnosť SNC-Lavalin. CCIPB to považuje za dôkaz súladu jej konania s konaním súkromného hospodárskeho subjektu.

(184) CCIPB okrem iného poznamenáva, že paušálna povaha ceny zaplatenej za poskytnuté služby nie je určujúcim kvalifikačným kritériom štátnej pomoci a že sumy zaplatené podľa zmluvy Pau – Charleroi umožňujú získanie iných služieb, ako sú služby, ktoré CCIPB využíva na základe zmluvy Pau – Londýn, čo znamená že CCIPB nezaplatila dvakrát za tú istú službu. CCIPB sa domnieva, že uhradené sumy nepostačujú na otvorenie leteckej linky.

(185) CCIPB sa domnieva, že nákupom marketingových služieb za ceny uvedené v zmluvách získala nesporné hospodárske protihodnoty, a to z dvoch hľadísk. Po prvé marketingové služby mali priaznivý vplyv na prevádzkové príjmy letiska, najmä vďaka väčšiemu prílevu cestujúcich na letisku. Doplnkovo boli tieto protihodnoty prospešné aj pre celé mesto Pau a okolitý región.

(186) CCIPB nesúhlasí s názorom poradcu, podľa ktorého „stratégiou spoločnosti Ryanair v súvislosti s uzatvorením zmlúv o marketingových službách je získať letiskovú dotáciu, aby mohla zachovať nízke ceny“. Na rozdiel od poradcu sa CCIPB domnieva, že nákup týchto služieb má veľký obchodný význam, lebo letisko v Pau je regionálne letisko, ktoré nemá prirodzený prílev cestujúcich v dostatočne veľkom objeme na zabezpečenie vyvážených prevádzkových účtov. CCIPB uvádza, že vďaka príchodu spoločnosti Ryanair na letisko a reklamnému úsiliu vyvinutému na jej webovom sídle sa značne zvýšilo využívanie letiska v Pau.

(187) CCIPB napokon uvádza, že odmietla obnoviť zmluvu o marketingových službách so spoločnosťou AMS, lebo nové ceny, o ktorých sa rokovalo, boli príliš vysoké. Toto rozhodnutie by malo potvrdiť, že nebola pripravená najať spoločnosť Ryanair za každú cenu.

Narušenie hospodárskej súťaže

(188) Podľa CCIPB sumy uhradené za marketingové služby nijako neovplyvnili hospodársku súťaž medzi leteckými spoločnosťami ani medzi letiskami. CCIPB zdôrazňuje, že musí rozvíjať reklamnú činnosť, keďže len s veľkými ťažkosťami je schopná prilákať letecké spoločnosti, ktoré sa radšej premiestňujú na letiská s príťažlivejším okolím z pohľadu cestovného ruchu a voľného času. CCIPB uvádza letisko Biarritz-Anglet-Bayonne, ktoré obsluhuje región známy svojimi plážami, a letisko Tarbes-Lourdes, ktoré má výhodu pútnického miesta Lurdy.

(189) CCIPB poznamenáva, že konkurencia zo strany nízkonákladových spoločností na letisku v Pau nijako neovplyvnila činnosť spoločnosti Air France, ktorá zaznamenávala nepretržitý rast až do roku 2008, keď vypukla hospodárska kríza. CCIPB okrem iného zdôrazňuje, že pred príchodom spoločnosti Ryanair v roku 2003 žiadna letecká spoločnosť neprevádzkovala medzinárodné letecké spojenie z letiska v Pau, a teda tento príchod neovplyvnil hospodársku súťaž medzi existujúcimi spojeniami.

6.2.1.2. Zmluvy o letiskových službách

(190) CCIPB poznamenáva, že všetky letiskové poplatky sa prísne a rovnako uplatňujú na všetkých používateľov, ako aj na všetky letecké spoločnosti pôsobiace v leteckom uzle Pau. CCIPB v tejto súvislosti odmieta výskyt akýchkoľvek diskriminačných postupov.

(191) Na druhej strane, CCIPB nesúhlasí s názorom poradcu, podľa ktorého sa bez opodstatnených dôvodov rôznia neregulované poplatky pre jednotlivé letecké spoločnosti. CCIPB uvádza, že sadzby neregulovaných služieb podliehajú rokovaniam s jednotlivými leteckými spoločnosťami a závisia od ich osobitnej situácie. CCIPB na základe týchto tvrdení konštatuje, že žiadna zo zmlúv o letiskových službách, ktoré Komisia skúma, neobsahuje žiadny prvok štátnej pomoci.

6.2.1.3. Dotácie pre letisko

(192) CCIPB sa nazdáva, že žiadna z „dotácií“, ktoré letisko v Pau získalo v období rokov 2000 – 2010 a na ktoré sa zameriava formálne vyšetrovacie konanie, neobsahuje prvok štátnej pomoci.

Dotácie štátnej správy

(193) CCIPB tvrdí, že dotácie vo výške 3,521 milióna EUR uvedené v oddiele 4.3.1 boli určené na financovanie úloh, ktoré boli zákonom zverené prevádzkovateľom letiska, pričom za bežných okolností patria do zodpovednosti štátu v rámci výkonu jeho právomocí orgánu verejnej moci. Tieto úlohy teda nemajú hospodársku povahu, a preto dané dotácie nepatria do rámca pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

Dotácie na vybavenie

(194) CCIPB sa nazdáva, že dotácie na vybavenie, ktoré poskytli subjekt Syndicat mixte a miestne územné celky, neobsahujú žiadny prvok štátnej pomoci. Tieto sumy poslúžili na financovanie investícií, ktoré vykonali vlastníci letiskovej infraštruktúry na jej údržbu a zlepšenie, inak povedané na zvýšenie hodnoty svojho majetku. Tieto investície sa teda vykonali výlučne v prospech ich vlastníkov. Tieto sumy naopak nepriniesli žiadnu hospodársku výhodu CCIPB, pretože neodľahčili prevádzkové náklady, ktoré musí bežne znášať ako správca letiska. Tieto sumy len „prešli“ cez CCIPB, ktorej bola z titulu správcu verejného vybavenia zverená úloha uskutočniť dané údržbové práce, práce na dosiahnutie súladu s normami a zlepšovacie práce.

(195) CCIPB preto tvrdí, že úhradou dotácií na vybavenie zadávateľ a miestne verejnoprávne subjekty prirodzene zasahujú v postavení vlastníkov letiskovej infraštruktúry v rámci koncesie na verejné vybavenie s cieľom zabezpečiť práce na dosiahnutie súladu s normami, údržbové práce a zlepšovacie práce na verejnej letiskovej službe a v záujme zvýšenia hodnoty svojho majetku. Ide teda o investície, ktoré prirodzene prislúchajú vlastníkovi verejného vybavenia, a nie jeho prevádzkovateľovi.

(196) CCIPB ďalej poznamenáva, že po skončení koncesie (koniec roka 2015) bude musieť vrátiť danú letiskovú infraštruktúru jej vlastníkom spoločne s vykonanými investíciami.

(197) Predmetné dotácie nijako nenarušili hospodársku súťaž medzi susednými letiskami (Tarbes-Lourdes-Pyrénées a Biarritz-Anglet-Bayonne), lebo aj tieto letiská dostali podobné dotácie od svojich zadávateľov.

(198) Pokiaľ ide o sumu vo výške 38 000 EUR, ktorú v roku 2003 poskytla spoločnosť Gaz de France, CCIPB poznamenáva, že toto opatrenie nie je pripísateľné štátu, keďže ho samostatne prijala spoločnosť Gaz de France. Týmto rozhodnutím sa neudelila žiadna hospodárska výhoda letisku v Pau, lebo spoločnosť Gaz de France konala ako obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Gaz de France totiž navrhla CCIPB, aby nainštalovala kogeneračné zariadenie, ktoré by letisku umožnilo dosiahnuť úspory energie v rámci vykurovania a klimatizácie a spoločnosti Gaz de France by umožnilo dodávať plyn potrebný na jeho prevádzku.

Zlučiteľnosť podľa rozhodnutia Komisie 2005/842/ES

(199) CCIPB uvádza, že rozhodnutie Komisie 2005/842/ES (34) (ďalej len „rozhodnutie o službe všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005), sa uplatňuje na skúmané opatrenia. CCIPB zdôrazňuje, že do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia skutočne patrí „náhrada za služby vo verejnom záujme za letiská […], na ktorých priemerná ročná preprava v priebehu dvoch finančných rokov, ktoré predchádzajú roku, v ktorom bola služba všeobecného hospodárskeho záujmu pridelená, nepresahuje 1 0 00 000 pasažierov, pokiaľ ide o letiská“ a ktoré „prijímajú ročnú náhradu za príslušnú službu v hodnote nižšej ako 30 miliónov EUR“ (článok 2). V prípade CCIPB, ktorá sa považuje za subjekt poverený poskytovaním verejných letiskových služieb, ak by dotácie poskytnuté letisku predstavovali pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná a oslobodená od povinnosti predchádzajúceho oznámenia na základe rozhodnutia o službe všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005.

Zlučiteľnosť na základe usmernení z roku 2005

(200) CCIPB doplnkovo poukazuje na to, že dotácie, ktoré získali letisko v Pau a CCIPB, spĺňajú kritériá zlučiteľnosti vymedzené v usmerneniach z roku 2005.

6.2.2. SPOLOČNOSŤ RYANAIR

(201) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že Komisia nemala zlúčiť dve zmluvy uzatvorené s CCIPB, pričom prvú uzatvorila spoločnosť Ryanair a druhú spoločnosť AMS, do jednej veci týkajúcej sa údajnej štátnej pomoci. Letecká spoločnosť dodáva, že vyšetrovanie vzťahov medzi spoločnosťou AMS a letiskom v Pau je namierené proti obchodnému úspechu ponuky spoločnosti Ryanair, že spoločnosť AMS má veľký počet zákazníkov (nielen letiská) a že jej model sa čoraz častejšie preberá na webových sídlach iných leteckých spoločností.

6.2.2.1. Správa poradcu z 30. marca 2011

(202) Spoločnosť Ryanair namieta proti niektorých záverom správy poradcu, a najmä proti týmto trom tvrdeniam (35): a) „Webové sídlo spoločnosti Ryanair sa zdá byť predovšetkým porovnateľné s webovými sídlami iných leteckých spoločností, na ktorých sa vo všeobecnosti nachádza len málo platenej reklamy a na ktorých letiská nie sú zadávateľmi reklamy.“ Podľa spoločnosti Ryanair je nepresné tvrdiť, že iné letecké spoločnosti neponúkajú platenú reklamu na svojich webových sídlach. Tvrdí, že tento postup je čoraz rozšírenejší a že regionálne letiská, ktoré sú postihnuté slabým dopytom, čoraz viac vnímajú webové sídla nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré patria medzi ich zákazníkov, ako najvhodnejšie miesto na reklamu. Spoločnosť Ryanair je zároveň príkladom leteckej spoločnosti, ktorá na svojom webovom sídle robí reklamu parkovacím službám prvej kategórie na letisku, na ktorom je zákazníkom. b) Podľa spoločnosti Ryanair nie je presné tvrdiť, že letiská nie sú porovnateľné s inými zadávateľmi reklamy na jej webovom sídle, keďže letiskové služby, ktoré poskytuje cestujúcim, sú neoddeliteľné od služieb, ktoré cestujúcim poskytuje samotná spoločnosť Ryanair. Spoločnosť tvrdí, že potenciálni cestujúci, ktorí uvidia reklamu na letisko na jej webovom sídle, vytvoria príjmy pre letisko, či už letia alebo neletia so spoločnosťou Ryanair. Zastáva názor, že situácia letísk, ktoré robia reklamu na jej webovom sídle, je na rozdiel od názoru Komisie podobná situácii iných zadávateľov reklamy, ako sú hotely a požičovne áut. c) Podľa spoločnosti Ryanair „poradca [nesprávne] spochybňuje rozumnosť konania letísk, ktoré vynakladajú vlastné peniaze v leteckých spoločnostiach s cieľom prilákať zákazníkov na lety, ktoré obsluhujú, keďže letecké spoločnosti budú mať priamy zisk z týchto dodatočných cestujúcich.“ Podľa spoločnosti Ryanair skutočnosť, že poskytovanie marketingových služieb je prínosné pre poskytovateľa reklamných priestorov, ktorým je spoločnosť Ryanair, neznamená, že nie je takisto prínosná pre letisko, ktoré si tieto služby kupuje. To, či letisko robí, alebo nerobí reklamu na webovom sídle spoločnosti Ryanair, je pre spoločnosť málo závažné, lebo jej koeficient zaplnenia je podobný v rámci spojení na letiská, ktoré uzatvorili zmluvu o reklame so spoločnosťou AMS aj v rámci spojení na letiská, ktoré tak neurobili. Spoločnosť Ryanair dodáva, že regionálne letiská nemajú vo všeobecnosti na trhu pevné miesto, a preto je reklama nevyhnutná. Ďalej uvádza, že Komisia sa nesprávne zameriava na výhody pre leteckú spoločnosť, keďže v kritériu hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve sa nevyžaduje, aby opatrenie neprinášalo žiadnu výhodu pre tretiu stranu, čo sa týka aj poskytovateľa reklamného priestoru. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že zmluvy o marketingových službách uzatvorené medzi spoločnosťou AMS a letiskami sa odlišujú od zmlúv uzatvorených medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami, a nezávisia od údajnej „výhody“, ktorá vyplýva z reklamy letiska na webovom sídle ryanair.com.

6.2.2.2. Pristupovanie k spoločnostiam AMS a Ryanair ako k jednému príjemcovi

(203) Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že zmluva o letiskových službách, ktorú s ňou uzatvorila CCIPB, a zmluva o marketingových službách uzatvorená so spoločnosťou AMS sú odlišné a nezávislé, že sa týkajú odlišných služieb a že žiadne prepojenie neopodstatňuje ich posudzovanie ako jedného zdroja „opatrení“. Tvrdí, že zo zmlúv so spoločnosťou AMS ťažila CCIPB v postavení nákupcu reklamných služieb a že zámerom týchto zmlúv nie je zlepšiť koeficient zaplnenia alebo výkonnosť spoločnosti na spojeniach, ktoré prevádzkuje.

6.2.2.3. Štátne prostriedky a neprítomnosť pripísateľnosti

(204) Spoločnosť Ryanair namieta proti tvrdeniu, že rozhodnutia prijaté CCIPB sú pripísateľné štátu, a zastáva názor, že zmluvy, ktoré CCIPB uzatvorila so spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou AMS neviedli k žiadnemu prevodu zdrojov francúzskeho štátu.

(205) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že CCIPB nepredstavuje iný rozmer francúzskeho štátu a že pripísateľnosť možno stanoviť len na základe toho, že CCIPB je verejnoprávny podnik, a teda je pod kontrolou francúzskeho štátu. Letecká spoločnosť zastáva názor, že Komisia musí preskúmať úlohu verejných orgánov v rámci rozhodnutí, ktoré prijala CCIPB v súvislosti so spoločnosťou Ryanair a AMS.

(206) Spoločnosť Ryanair sa okrem iného odvoláva na jurisdikciu francúzskych súdov, na základe ktorej sa domnieva, že obchodné a priemyselné komory sú osobitné subjekty, ktoré sa vyznačujú dvojitou povahou, a že je vhodné zaradiť ich do kategórie „verejných hospodárskych podnikov“.

(207) Pokiaľ ide o účasť štátu v rozhodovacom postupe, spoločnosť Ryanair sa domnieva, že štát môže byť informovaný len o určitých rozhodnutiach a výlučne a posteriori.

6.2.2.4. Podnikateľský plán

(208) Spoločnosť Ryanair zastáva názor, že neexistenciu podnikateľského plánu k dátumu uzatvorenia zmlúv z roku 2005 nemožno použiť ako dôkaz, že zmluvy nevyhovovali kritériu hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve.

6.2.2.5. Pripomienky spoločnosti Ryanair zo stredy 10. apríla 2013

(209) Spoločnosť Ryanair predložila 10. apríla 2013 dve správy, ktoré vypracovala spoločnosť Oxera, a jednu analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin.

Prvá správa spoločnosti Oxera – Vymedzenie referenčnej trhovej hodnoty v porovnávacej analýze na testovanie v rámci kritéria hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve. Prípady štátnej pomoci týkajúce sa spoločnosti Ryanair, správa vypracovaná spoločnosťou Oxera pre Ryanair, 9. apríla 2013

(210) Spoločnosť Oxera si myslí, že metóda Komisie spočívajúca v akceptovaní iba referenčných letísk nachádzajúcich sa v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom zisťovania, je chybná.

(211) Spoločnosť Oxera tvrdí, že referenčné trhové ceny získané na referenčných letiskách nie sú ovplyvnené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto možno pri uplatnení kritéria hospodárskeho subjektu v trh