5.

Do hlavy II sa vkladá táto kapitola 2a: „KAPITOLA 2a Produkcia akvakultúry živočíchov Oddiel 1 Všeobecné pravidlá Článok 25a Rozsah pôsobnosti V tejto kapitole sa uvádzajú podrobné pravidlá produkcie pre druhy rýb, kôrovcov, ostnatokožce a mäkkýšov uvedených v prílohe XIIIa. Uplatňuje sa mutatis mutandis na zooplanktón, mikrokôrovce, vírniky, červy a iné vodné živočíchy určené na kŕmenie. Článok 25b Vhodnosť vodného prostredia a plán manažmentu udržateľného využívania 1. Na túto kapitolu sa uplatňujú ustanovenia článku 6b ods. 1 až ods. 5. 2. Do manažmentu udržateľného využívania je potrebné zahrnúť ochranné a preventívne opatrenia prijímané proti predátorom podľa smernice Rady 92/43/EHS (22) a vnútroštátnych predpisov. 3. V relevantných prípadoch je pri vypracovávaní plánov manažmentu potrebná preukázateľná spolupráca susedných prevádzkovateľov. 4. Rybníky, nádrže alebo vodné kanály podniky, využívané na akvakultúru živočíchov majú byť vybavené prírodným filtračným dnom, usadzovacími nádržami, biologickými alebo mechanickými filtrami na zber odpadových živín alebo sa v nich majú využívať morské riasy a/alebo živočíchy (lastúrniky a riasy), čo prispieva k zlepšeniu kvality vytekajúcej vody. Tam kde to je možné, je potrebné vykonávať monitoring vytekajúcej vody v pravidelných intervaloch. Článok 25c Súčasná produkcia ekologických a neekologických akvakultúrných živočíchov 1. Príslušný orgán môže povoliť prevádzkovanie liahní a odchovní na súčasný chov ekologických a neekologických mladých jedincov v tom istom podniku za predpokladu, že produkčné jednotky sú jednoznačne fyzicky oddelené a majú oddelený systém rozvodu vody. 2. Príslušný orgán môže povoliť ekologickú a neekologickú produkčnú jednotku akvakultúrnych živočíchov v jednom podniku za predpokladu splnenia ustanovenia článku 6b ods. 2 tohto nariadenia a podmienky realizácie chovov v rôznych produkčných fázach a rôznych obdobiach manipulácie s akvakultúrnymi živočíchmi. 3. Prevádzkovatelia vedú dokumentáciu o používaní ustanovení uvedených v tomto článku. Oddiel 2 Pôvod akvakultúrnych živočíchov Článok 25d Pôvod ekologických akvakultúrnych živočíchov 1. Chov lokálnych druhov a kríženie sa majú využívať na získavanie línií, ktoré sú lepšie prispôsobené chovným podmienkam, sú zdravé a dobre zužitkovávajú zdroje krmív. Dokumentácia o ich pôvode a o manipulácii s nimi musí byť k dispozícii inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii. 2. Je potrebné vyberať také druhy, ktoré je možné chovať bez toho, aby spôsobovali vážne škody voľne žijúcim druhom. Článok 25e Pôvod a manažment neekologických akvakultúrnych živočíchov 1. Na účely rozmnožovania alebo na zlepšenie genetického pôvodu, a ak nie sú k dispozícii ekologické akvakultúrne živočíchy, je možné priniesť do podniku živočíchy chytené vo voľnej prírode alebo neekologické akvakultúrne živočíchy. Takéto živočíchy je potrebné chovať ekologickým spôsobom aspoň tri mesiace pred zaradením do obdobia množenia. 2. Pokiaľ nie sú dostupné ekologické mladé jedince, možno na chovateľské účely do podniku priniesť neekologické mladé jedince. Je potrebné, aby boli aspoň počas ostatných dvoch tretín trvania produkčného cyklu chované v ekologickom systéme. 3. Maximálny podiel neekologických mladých jedincov akvakultúry prinesených do podniku môže byť 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 a 0 % do 31. decembra 2015. 4. Na účely chovu sa zber mladých jedincov akvakultúry z voľnej prírody obmedzuje konkrétne na nasledujúce prípady: a) prirodzený prísun rýb alebo lariev kôrovcov a mladých jedincov pri napúšťaní rybníkov, systémov chovných priestorov a ohrád; b) úhor riečny, pod podmienkou, že existuje schválený plán manažmentu chovu úhora na tomto území až do obdobia, kým sa nevyrieši umelé rozmnožovanie úhora. Oddiel 3 Postupy chovu v akvakultúre Článok 25f Všeobecné pravidlá chovu v akvakultúre 1. Prostredie chovu akvakultúrnych živočíchov je vytvorené tak, aby v súlade so špecifickými potrebami daného druhu: a) akvakultúrne živočíchy mali dosť priestoru pre svoju pohodu; b) akvakultúrne živočíchy boli chované vo vode dobrej kvality s dostatočným obsahom kyslíka a c) akvakultúrne živočíchy boli chované pri teplotných a svetelných podmienkach, ktoré sú v súlade s požiadavkami daného druhu živočícha, a so zreteľom na zemepisné umiestnenie; d) v prípade sladkovodných rýb usporiadanie dna má byť čo najviac podobné prírodným podmienkam; e) v prípade kaprov, je potrebné, aby dno bolo prírodné. 2. Hustota chovu je stanovená v prílohe XIIIa podľa druhu alebo skupiny druhov. Vzhľadom na účinky hustoty chovu na dobré životné podmienky chovaných rýb sa má monitorovať kondícia chovaných rýb (poškodenie plutiev, iné zranenia, rýchlosť rastu, prejavy správania a celkový zdravotný stav), ako aj kvalita vody. 3. Je potrebné, aby prevedenie a konštrukcia vodných systémov chovného priestoru poskytovali také prietoky a fyzikálno-chemické parametre, ktoré ochránia zdravie a dobré životné podmienky živočíchov a vyhovujú potrebám ich správania. 4. Systémy chovných priestorov sa navrhujú, umiestňujú a prevádzkujú tak, aby riziko neželaného úniku živočíchov bolo minimálne. 5. Ak ryby alebo kôrovce uniknú, je potrebné prijať vhodné opatrenia na zníženie vplyvu na miestny ekosystém vrátane opätovného odchytu v aplikovateľných prípadoch. Je potrebné o tom viesť evidenciu. Článok 25g Osobitné pravidlá týkajúce sa vodných systémov chovných priestorov 1. Zariadenia pre akvakultúru živočíchov s uzavretou recirkuláciou sú zakázané, okrem liahní a odchovní a okrem produkcie druhov používaných na chov organizmov slúžiacich ako ekologické krmivo. 2. Je potrebné, aby chovné jednotky na pevnine spĺňali nasledujúce podmienky: a) pokiaľ ide o prietokové systémy, je potrebné, aby bolo možné monitorovať a riadiť prietok a kvalitu pritekajúcej aj vytekajúcej vody; b) minimálne päť percent okolia (‚rozhranie pôda – voda‘) má mať prírodnú vegetáciu. 3. Je potrebné, aby systémy chovných priestorov na mori: a) boli umiestnené tam, kde prietok vody, hĺbka vody a jej výmena vyhovujú požiadavke minimalizovať vplyvy na morské dno a okolité vodné prostredie; b) mali vhodné prevedenie konštrukcie a údržbu klietok vzhľadom na ich vplyv na prevádzkované prostredie. 4. Umelé ohrievanie alebo chladenie vody je povolené len v liahňach a odchovniach. Voda z prírodných žriediel sa môže používať na ohrievanie alebo chladenie vody vo všetkých fázach produkcie. Článok 25h Manažment živočíchov akvakultúry 1. S akvakultúrnymi živočíchmi je potrebné manipulovať v minimálnej miere, čo najopatrnejšie, s vhodným zariadením a postupmi, ktoré sa používajú na zabránenie stresu a fyzického poškodenia spojeného s postupmi manipulácie. S chovom generačných rýb sa manipuluje tak, aby sa minimalizovalo fyzické poškodenie a stres a pokiaľ je to relevantné, tak v anestéze. Postupy triedenia sa majú minimalizovať pri dodržiavaní dobrých životných podmienok rýb. 2. V súvislosti s používaním umelého osvetlenia platia nasledujúce obmedzenia: a) v súvislosti s predlžovaním prirodzenej dĺžky dňa, neprekročí určité maximum, rešpektujúce etologické potreby, geografické podmienky a podmienky všeobecného zdravia chovaných živočíchov, pričom umelé osvetlenie nepresiahne maximum 16 hodín denne, okrem prípadov pri rozmnožovaní; b) je potrebné zabrániť náhlym zmenám intenzity osvetlenia v čase zmeny osvetľovania, a to použitím tlmených svietidiel alebo osvetlenia pozadia. 3. Zavzdušňovanie sa povoľuje na zabezpečenie dobrých životných podmienok a zdravia živočíchov pod podmienkou, že mechanické zavzdušňovače sú prednostne poháňané z obnoviteľných zdrojov energie. Každé takéto použitie sa zaznamená do záznamov o akvakultúre. 4. Kyslík je povolené používať len v súvislosti s požiadavkami týkajúcimi sa zdravia zvierat a v kritických obdobiach chovu alebo dopravy v nasledovných prípadoch: a) výnimočné prípady zvyšovania teploty alebo poklesu atmosférického tlaku, alebo pri havarijných znečisteniach, b) príležitostné postupy manažmentu násad napríklad vzorkovanie a triedenie, c) s cieľom zabezpečiť prežitie násad. Je potrebné viesť aktualizovanú dokumentáciu. 5. Techniky zabíjania majú rybu okamžite omráčiť a znecitlivieť voči bolesti. Pri výbere optimálnych postupov zabíjania je nevyhnutné brať do úvahy rozdiely týkajúce sa množstva a druhov vylovených jedincov a produkčných miest. Oddiel 4 Rozmnožovanie Článok 25i Zákaz hormónov Používanie hormónov a ich derivátov je zakázané. Oddiel 5 Krmivo pre ryby, kôrovce a ostnatokožce Článok 25j Všeobecné pravidlá týkajúce sa krmív Režimy kŕmenia sa navrhnú s nasledujúcimi prioritami: a) zdravie zvierat; b) vysoká kvalita produktu vrátane výživového zloženia, ktorá má zabezpečiť vysokú kvalitu konečného produktu určeného na ľudskú spotrebu; c) malý vplyv na životné prostredie. Článok 25k Osobitné pravidlá týkajúce sa krmív pre mäsožravé akvakultúrne živočíchy 1. Krmivo mäsožravých akvakultúrnych živočíchov má mať prioritne nasledovný pôvod: a) ekologické kŕmne produkty pôvodom z akvakultúry; b) rybia múčka a rybí olej z odrezkov ekologickej akvakultúry; c) rybia múčka a rybí olej, a zložky rybieho pôvodu pochádzajúce z odrezkov z rýb už vylovených na ľudskú spotrebu v udržateľnom rybnom hospodárstve; d) ekologické kŕmne suroviny rastlinného a živočíšneho pôvodu uvedené v prílohe V a v súlade s obmedzeniami, ktoré sú v nej uvedené. 2. Ak nie je k dispozícii krmivo uvedené v odseku 1, je možné použiť rybiu múčku, rybí olej z neekologických odrezkov akvakultúry alebo z odrezkov z rýb vylovených na ľudskú spotrebu sa môže použiť počas prechodného obdobia do 31. decembra 2014. Uvedené kŕmne suroviny nesmú presiahnuť 30 % dennej dávky. 3. Kŕmna dávka môže obsahovať maximálne 60 % ekologických rastlinných produktov. 4. Astaxantín pochádzajúci prednostne z ekologických zdrojov, ako sú panciere ekologických kôrovcov, sa môžu použiť do kŕmnych dávok lososa a pstruha v rozsahu ich fyziologických potrieb. Pokiaľ nie je ekologický zdroj dostupný, môžu sa použiť prírodné zdroje astaxantínu (napríklad kvasnice Phaffia). Článok 25l Osobitné pravidlá týkajúce sa kŕmenia určitých akvakultúrnych živočíchov 1. Akvakultúrne živočíchy, ako sú uvedené v prílohe XIIIa, v oddiele 6, oddiele 7 a oddiele 9 sa majú kŕmiť krmivom prirodzene dostupným v rybníkoch a jazerách. 2. Pokiaľ nie sú dostupné prírodné zdroje krmiva v dostatočnom množstve podľa ods. 1, môže sa použiť ekologické krmivo rastlinného pôvodu, prednostne také, ktoré sa dopestovalo na vlastnom hospodárstve, alebo morské riasy. Prevádzkovatelia musia viesť evidenciu o potrebe podávania týchto dodatkových krmív. 3. Pokiaľ sa podľa odseku 2 nahradí prirodzený zdroj krmiva, zachová sa kŕmny podiel podľa druhov, ako je uvedené v oddiele 7 a v prípade rýb druhu pangasius (Pangasius sp.), ako je uvedené v oddiele 9, sa môže použiť maximálne 10 % rybej múčky alebo rybieho oleja získaného z udržateľného rybolovu. Článok 25m Produkty a látky z článku 15 ods. 1 písm. d) bod iii) nariadenia (ES) č. 834/2007 1. V ekologickej akvakultúre je možné použiť kŕmne suroviny živočíšneho a minerálneho pôvodu, len ak sú uvedené v prílohe V. 2. Doplnkové látky, určité látky používané vo výžive zvierat a pomocné technologické látky sa môžu používať, ak sú uvedené v prílohe VI a ak ich použitie je v súlade s obmedzeniami, ktoré sú v nej uvedené. Oddiel 6 Osobitné pravidlá týkajúce sa mäkkýšov Článok 25n Oblasť chovu 1. Chov lastúrnikov sa môže realizovať v tej istej vodnej oblasti, ako sa chovajú ekologické ryby a pestujú morské riasy v polykultúrnom systéme, o ktorom sa vedie dokumentácia v pláne manažmentu udržateľného využívania. Lastúrniky je tiež možné chovať v polykultúre spolu s gastropoidnými mäkkýšmi, ako napríklad s morským slimákom. 2. Produkcia ekologických lastúrnikov sa uskutočňuje v oblastiach vyznačených kolíkmi, bójami alebo inými zreteľnými značkami a v prípadoch, kde to je aplikovateľné, tak v oblastiach ohraničených sieťovými vakmi, klietkami alebo inými, človekom vyrobenými pomôckami. 3. Je potrebné, aby farmy ekologických ulitníkov čo najmenej ohrozovali chránené druhy. Ak sa používajú siete proti dravcom, ich konštrukcia nesmie ubližovať vtákom, ktoré sa potápajú. Článok 25o Zdroje semena 1. V prípade lastúrnikov je možné použiť semeno získané za ohraničením produkčnej jednotky, ak toto prostredie nie je výrazne znečistené a ak to miestne právne predpisy povoľujú za predpokladu, že semeno pochádza: a) z vrstiev kolónií, ktoré pravdepodobne nie sú schopné prežiť zimné počasie alebo prevyšujú potreby, alebo b) z prírodných kolónií semena ulitníkov na zberačoch. Je potrebné viesť dokumentáciu o spôsobe, mieste a čase zberu semena z voľnej prírody s cieľom umožniť vysledovateľnosť až po zber. Semeno z liahní neekologických ulitníkov sa môže uplatniť v ekologických produkčných jednotkách pri maximálnom zastúpení 80 % do 31. decembra roku 2011,50 % do 31. decembra 2013 a 0 % do 31. decembra 2015. 2. Pri ustriciach druhu Crassostrea gigas sa uprednostňujú zásoby, ktoré sú výberovo šľachtené na znižovanie vytierania vo voľnej prírode. Článok 25p Manažment 1. Produkcia ulitníkov sa realizuje pri takej hustote chovu, ktorá neprekračuje rovnakú produkciu neekologických ulitníkov v danej lokalite. Triedenie, prerieďovanie a prispôsobovanie hustoty chovu sa vykonáva podľa prítomnej biomasy a so zreteľom na zabezpečenie dobrých životných podmienok zvierat a vysokej kvality produktov. 2. Živočíchy, ktoré sa usádzajú, sa odstraňujú fyzikálnymi metódami alebo manuálne a kde je to prakticky realizovateľné, tak sa vrátia naspäť do mora ďaleko od podnikov s chovom ulitníkov. Ulitníky je možné ošetriť jedenkrát počas produkčného cyklu vápenným roztokom s cieľom zlikvidovať konkurenčne sa usádzajúce organizmy. Článok 25q Pravidlá chovu 1. Na ekologickú produkciu môže byť vhodný chov na lanách s lastúrnikmi, ako aj iné postupy uvedené v prílohe XIIIa oddiel 8. 2. Dnový chov mäkkýšov je povolený len ak v miestach zberu a chovu nemá výrazný vplyv na životné prostredie. Dôkaz minimálneho vplyvu na životné prostredie má byť podložený analýzou a správou o využívanej oblasti, pričom správa má byť prevádzkovateľom odovzdaná inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii. Správa sa pripája k plánu manažmentu udržateľného využívania ako jeho osobitná kapitola. Článok 25r Osobitné pravidlá chovu ustríc Chov ustríc je povolený vo vakoch umiestnených na oporách. Tieto alebo iné konštrukcie, v ktorých sa nachádzajú ustrice, sú vytvorené tak, aby sa zabránilo vytvoreniu úplnej bariéry pozdĺž pobrežia. Násada sa opatrne umiestni na lôžka v závislosti od prílivu s cieľom optimalizovať produkciu. Produkcia spĺňa požiadavky uvedené v prílohe XIIIa oddiel 8. Oddiel 7 Prevencia chorôb a veterinárne ošetrenie Článok 25s Všeobecné pravidlá prevencie chorôb 1. Plán manažmentu zdravia živočíchov podľa článku 9 smernice 2006/88/ES má podrobne uvádzať postupy biologickej bezpečnosti a prevencie chorôb vrátane písomnej dohody o zdravotnom poradenstve, primerane k produkčnej jednotke, s kvalifikovanými službami v oblasti zdravia akvakultúrnych živočíchov, ktorých pracovníci navštevujú farmu nie menej ako jedenkrát ročne a v prípade lastúrnikov nie menej ako raz za dva roky. 2. Prevádzkové systémy, zariadenie a nástroje sa pravidelne čistia a dezinfikujú. Len tie prostriedky sa môžu použiť, ktoré sú uvedené v prílohe VII, oddiel 2.1 až 2.2. 3. V súvislosti s obdobím produkčného kľudu: a) príslušný orgán určí či je potrebné obdobie produkčného kľudu a tiež určí vhodnú dĺžku trvania produkčného kľudu, ktoré sa zrealizuje a eviduje v dokumentácii po každom produkčnom cykle voľných systémov chovných priestorov na mori. Obdobie produkčného kľudu sa tiež odporúča pre iné produkčné postupy využívajúce nádrže, rybníky a klietky; b) produkčný kľud nie je povinný pri chove lastúrnikov; c) počas trvania produkčného kľudu sa klietka alebo iná konštrukcia používaná na produkciu akvakultúrnych živočíchov vyprázdni, dezinfikuje a ponechá prázdna pred ďalším použitím. 4. V prípadoch, kde to je aplikovateľné, neskonzumované krmivo pre ryby, výkaly a uhynuté živočíchy sa okamžite odstránia, aby sa zabránilo riziku vážnych environmentálnych škôd v súvislosti s úrovňou kvality vody, minimalizovalo sa riziko chorôb a zabránilo sa prilákaniu hmyzu alebo hlodavcov. 5. Ultrafialové svetlo a ozón sa môžu použiť len v liahňach a v odchovoch. 6. Na biologické odstránenie ektoparazitov sa uprednostnene využívajú čistiace ryby. Článok 25t Veterinárne ošetrenie 1. Ak napriek preventívnym opatreniam na zabezpečenie zdravia zvierat podľa článku 15 ods. 1 písm. f) bod i) nariadenia 834/2007 vznikne zdravotný problém, môžu sa aplikovať veterinárne ošetrenia v nasledujúcom poradí podľa preferencií: a) látky rastlinného, živočíšneho alebo minerálneho pôvodu v homeopatickom zriedení; b) rastliny a výťažky z rastlín bez anestetických účinkov, a c) látky ako stopové prvky, kovy, prírodné látky podporujúce imunitu alebo povolené probiotiká. 2. Podávanie alopatických liečiv je obmedzené na dva cykly ošetrenia za rok, s výnimkou očkovaní a povinných eradikačných schém. V prípade produkčného cyklu kratšieho ako jeden rok sa však uplatňuje jedno alopatické ošetrenie. Ak uvedené obmedzenia pre alopatické ošetrenia sú prekročené, predmetné akvakultúrne živočíchy sa nemôžu predávať ako ekologické produkty. 3. Uplatňovanie zásahov proti parazitom, okrem povinných eradikačných schém vykonávaných členskými štátmi, sa obmedzuje na dve ošetrenia ročne, alebo na jedno ošetrenie ročne v prípade, keď produkčný cyklus je kratší ako 18 mesiacov. 4. Ochranná lehota týkajúca sa alopatického veterinárneho liečenia a ošetrenia proti parazitom podľa odseku 3 vrátane ošetrení povinných kontrolných a eradikačných schém je dvojnásobkom právne určenej ochrannej lehoty uvedenej v článku 11 smernice 2001/82/ES alebo ak táto lehota nie je určená, tak ochranná lehota sa určuje na 48 hodín. 5. Každé použitie veterinárnych liekov sa oznámi inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii, a to pred tým ako sa živočíchy označia za ekologické produkty. Ošetrené živočíchy sa zreteľne identifikujú.