Korigendum k rozhodnutiu Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov

( Úradný vestník Európskej únie L 331 zo 14. decembra 2017 )

Rozhodnutie (SZBP) 2017/2315 má znieť takto:

Medzi opatreniami prijatými v rámci PESCO a inými opatreniami SZBP a politikami Únie by mal existovať súlad. Tam, kde je to uplatniteľné, by Rada a – v rámci ich príslušných oblastí zodpovednosti – vysoký predstaviteľ a Komisia mali spolupracovať s cieľom maximalizovať synergie.

Optimalizácii mnohonárodných štruktúr: zúčastnené členské štáty by sa mohli zaviazať k tomu, že sa zapoja a budú zohrávať aktívnu úlohu v hlavných existujúcich a možných budúcich štruktúrach zapojených do európskej vonkajšej činnosti vo vojenskej oblasti (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS).

Významnému príspevku k bojovým skupinám EÚ, a to tým, že sa potvrdia príspevky v zásade najmenej štyri roky vopred, pričom sa stanovia obdobia pohotovosti v súlade s koncepciou bojových skupín EÚ a povinnosť vykonávať cvičenia bojových skupín EÚ pre ozbrojené zoskupenie bojových skupín EÚ (rámcová krajina) a/alebo zapájať sa do týchto cvičení (všetky členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastňujú v bojových skupinách EÚ).

Zvyšovanie počtu spoločných a „kolaboratívnych“ projektov zameraných na strategické obranné spôsobilosti. Takéto spoločné a kolaboratívne projekty by sa mali podporovať prostredníctvom Európskeho obranného fondu, ak je to potrebné a vhodné.

Zdôrazňujúc, že Európska rada sa na zasadnutí 22. – 23. júna 2017 zhodla na tom, že je potrebné nadviazať inkluzívnu a ambicióznu stálu štruktúrovanú spoluprácu (PESCO), a reagujúc na mandát Európskej rady vypracovať do troch mesiacov spoločný zoznam kritérií a záväzkov v plnom súlade s článkom 42 ods. 6 a článkom 46 Zmluvy o EÚ a protokolom č. 10 k zmluve – aj na účely najnáročnejších misií […], s presným harmonogramom a osobitnými mechanizmami posudzovania, aby mohli členské štáty, ktoré na to majú kapacity, bezodkladne oznámiť svoj úmysel zúčastniť sa;

Pripomínajúc, že Rada pre zahraničné veci na zasadnutí 6. marca 2017 súhlasila s tým, že je potrebné pokračovať v práci na inkluzívnej stálej štruktúrovanej spolupráci založenej na modulárnom prístupe, ktorá by mala byť otvorená pre všetky členské štáty, ktoré sú ochotné prijať potrebné pevné záväzky a splniť kritériá, a to na základe článku 42 ods. 6, článku 46 a protokolu č. 10 zmluvy;

So zreteľom na to, že Európska rada na zasadnutí v júni 2017 vyzvala na spoločnú tvorbu projektov v oblasti spôsobilostí, ktoré spoločne schválili členské štáty, s cieľom odstrániť existujúce závažné nedostatky a vyvíjať technológie budúcnosti, čo je kľúčovým aspektom dosiahnutia úrovne ambícií EÚ, ktoré schválila Európska rada v decembri 2016; privítala oznámenie Komisie o Európskom obrannom fonde, ktorý pozostáva zo zložiek „okno výskumu“ a „okno spôsobilostí“; a vyzvala členské štáty, aby určili vhodné projekty v oblasti spôsobilostí pre Európsky obranný fond a pre európsky program rozvoja obranného priemyslu;

Konštatujúc, že Európska rada na zasadnutí 15. decembra 2016 dospela k záveru, že Európania musia prevziať za svoju bezpečnosť väčšiu zodpovednosť a že v záujme posilnenia bezpečnosti a obrany Európy v zložitom geopolitickom prostredí a s cieľom lepšie chrániť svojich občanov Európska rada potvrdzuje predchádzajúce záväzky v tejto oblasti a zdôrazňuje, že je potrebné urobiť viac, a to aj prostredníctvom vyčlenenia dostatočných dodatočných zdrojov, pričom by sa mali zohľadniť vnútroštátne okolnosti a právne záväzky, a pre členské štáty, ktoré sú zároveň členmi NATO, príslušné usmernenia NATO pre oblasť výdavkov na obranu;

Domnievajúc sa, že stála štruktúrovaná spolupráca by mohla výrazne prispieť k dosiahnutiu úrovne ambícií EÚ, a to aj s ohľadom na najnáročnejšie misie a operácie, a že by mohla uľahčiť vývoj obranných spôsobilostí členských štátov prostredníctvom intenzívneho zapojenia do nadnárodných projektov verejného obstarávania a s vhodnými priemyselnými subjektmi vrátane malých a stredných podnikov, ako aj posilniť európsku obrannú spoluprácu, pričom by sa v plnej miere využívali zmluvy;

Stála štruktúrovaná spolupráca bude zameraná na výsledky a mala by umožniť hmatateľný pokrok, pokiaľ ide o výšku investícií do obranného vybavenia, cieľov týkajúcich sa kolaboratívneho rozvoja spôsobilostí, ako aj dostupnosti obranných spôsobilostí použiteľných pre kombinované misie a operácie, pričom sa rešpektuje zásada jednotného súboru síl. Hlavným hnacím motorom rozvoja spôsobilostí stálej štruktúrovanej spolupráce bude odstraňovanie nedostatkov v spôsobilostiach týkajúcich sa úrovne ambície EÚ a cieľov a priorít spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky.

Stála štruktúrovaná spolupráca by členským štátom poskytla príležitosť zlepšiť obranné spôsobilosti účasťou na dobre koordinovaných iniciatívach a konkrétnych spoločných projektoch, pričom by sa mohli využiť existujúce regionálne zoskupenia. Účasť v stálej štruktúrovanej spolupráci je dobrovoľná a nie je ňou dotknutá zvrchovanosť jednotlivých štátov.

Záväzná povaha záväzkov v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce sa zabezpečí každoročným pravidelným hodnotením vykonaným vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku s podporou, najmä, Európskej obrannej agentúry (EDA), pokiaľ ide o aspekty rozvoja spôsobilostí (konkrétne uvedené v článku 3 protokolu č. 10), a ESVČ vrátane VŠEÚ a iných štruktúr SBOP v súvislosti s operačnými aspektmi stálej štruktúrovanej spolupráce. Prostredníctvom stálej štruktúrovanej spolupráce by Únia mohla pracovať na priblížení sa k uceleným celospektrálnym bojovým silám, keďže stála štruktúrovaná spolupráca by k existujúcim alebo budúcim štruktúram a úsiliu „zdola nahor“ pridala koordináciu a usmernenie „zhora nadol“.

Stála štruktúrovaná spolupráca je kľúčovým krokom k posilneniu spoločnej obrannej politiky. Ak by tak jednomyseľným hlasovaním rozhodla Rada, mohla by byť prvkom možného vývoja smerom k spoločnej obrane (v zmysle ustanovení v článku 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ). Dlhodobou víziou pre stálu štruktúrovanú spoluprácu by mohlo byť dosiahnutie ucelených celospektrálnych bojových síl v komplementarite s NATO, ktorá bude naďalej základom kolektívnej obrany jej členov.

Optimalizácii mnohonárodných štruktúr: zúčastnené členské štáty by sa mohli zaviazať k tomu, že sa zapoja a budú zohrávať aktívnu úlohu v hlavných existujúcich a možných budúcich štruktúrach zapojených do európskej vonkajšej činnosti vo vojenskej oblasti (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS).

Významnému príspevku k bojovým skupinám EÚ, a to tým, že sa potvrdia príspevky v zásade najmenej štyri roky vopred, pričom sa stanovia obdobia pohotovosti v súlade s koncepciou bojových skupín EÚ a povinnosť vykonávať cvičenia bojových skupín EÚ pre ozbrojené zoskupenie bojových skupín EÚ (rámcová krajina) a/alebo zapájať sa do týchto cvičení (všetky členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastňujú v bojových skupinách EÚ).

Zvyšovanie počtu spoločných a „kolaboratívnych“ projektov zameraných na strategické obranné spôsobilosti. Takéto spoločné a kolaboratívne projekty by sa mali podporovať prostredníctvom Európskeho obranného fondu, ak je to potrebné a vhodné.

PRÍLOHA III – RIADENIE

1. Zúčastnené členské štáty zostávajú v centre rozhodovacieho procesu v súčinnosti s vysokým predstaviteľom

PESCO je rámcom, ktorý riadia zúčastnené členské štáty a ktorý zostáva primárne v ich právomoci. Pre nezúčastnené členské štáty EÚ sa zabezpečí transparentnosť.

S cieľom zabezpečiť riadnu koordináciu PESCO s celkovou spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou (SBOP), ktorej je neoddeliteľnou súčasťou, do postupov týkajúcich sa PESCO bude v plnej miere zapojený vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Vysoký predstaviteľ bude zodpovedný za riadenie ročného hodnotenia, o ktoré požiadala Európska rada a ktoré sa ustanovuje v časti 4. Sekretariát PESCO budú zabezpečovať ESVČ vrátane Vojenského štábu EÚ (VŠEÚ) a Európska obranná agentúra (EDA) v úzkej koordinácii so zástupcom generálneho tajomníka ESVČ pre SBOP a reakciu na krízy.

V súlade s článkom 3 protokolu č. 10 Zmluvy o EÚ a rozhodnutím Rady, ktorým sa zriaďuje Európska obranná agentúra, bude EDA podporovať vysokého predstaviteľa, pokiaľ ide o aspekty PESCO týkajúce sa rozvoja spôsobilostí. ESVČ bude podporovať vysokého predstaviteľa, najmä pokiaľ ide o operačné aspekty PESCO, a to aj prostredníctvom Vojenského štábu EÚ a ďalších štruktúr SBOP.

Je potrebné poznamenať, že podľa článku 41 ods. 1 Zmluvy o EÚ „správne výdavky, ktoré vzniknú orgánom pri vykonávaní tejto kapitoly, idú na ťarchu rozpočtu Únie.“

2. Riadenie pozostáva z dvoch úrovní, ktoré zastrešuje úroveň zodpovedná za zabezpečovanie koherentnosti a udržiavanie stupňa ambície PESCO, ktorú dopĺňajú špecifické riadiace postupy pre projekty PESCO.

2.1. Zastrešujúca úroveň bude zodpovedná za koherentnosť a dôveryhodné vykonávanie PESCO.

Založená bude na existujúcich štruktúrach. Ministri zahraničných vecí a obrany EÚ by sa na spoločnom zasadnutí Rady pre zahraničné veci/obranu (zvyčajne dvakrát za rok) mohli zaoberať otázkami PESCO. Keď Rada zasadá, aby sa zaoberala otázkami PESCO, hlasovacie práva sú vyhradené pre zástupcov zúčastnených členských štátov. Pri tejto príležitosti by zúčastnené členské štáty mohli prijímať nové projekty jednomyseľne (v súlade s článkom 46 ods. 6 Zmluvy o EÚ), prijímať hodnotenia úsilia členských štátov, najmä tie, ktoré sú podrobne uvedené v časti 3 tejto prílohy, a mohli by kvalifikovanou väčšinou a po konzultácii s vysokým predstaviteľom potvrdzovať účasť ďalšieho členského štátu v súlade s článkom 46 ods. 3 Zmluvy o EÚ.

Ako poslednú možnosť môže Rada pozastaviť účasť členského štátu, ktorý už nespĺňa kritériá a ktorému bol vopred jasne vymedzený časový rámec na individuálne konzultácie a nápravné opatrenia, alebo ktorý už nie je schopný alebo ochotný plniť záväzky a povinnosti týkajúce sa PESCO, v súlade s článkom 46 ods. 4 Zmluvy o EÚ.

Príslušné existujúce prípravné orgány Rady sa budú schádzať vo „formáte PESCO“, t. j. prítomné budú všetky členské štáty EÚ, ale s tým, že hlasovacie práva v Rade budú mať len zúčastnené členské štáty. Zasadnutia PBV vo „formáte PESCO“ by sa mohli zvolávať na riešenie spoločných otázok záujmu medzi zúčastnenými členskými štátmi, plánovanie projektov a rokovanie o nich alebo rokovania o novom členstve v stálej štruktúrovanej spolupráci. Jeho prácu budú podporovať zasadnutia skupiny pre politické monitorovanie vo formáte stálej štruktúrovanej spolupráce. Vojenský výbor EÚ sa tiež bude zvolávať vo formáte PESCO a bude sa od neho požadovať najmä vojenské poradenstvo. Okrem toho sa môžu uskutočňovať neformálne stretnutia len zúčastnených členských štátov.

2.2. Riadenie projektov

2.2.1. Preskúmanie projektu PESCO bude vychádzať z posúdenia zo strany vysokého predstaviteľa, opierajúc sa o ESVČ, vrátane VŠEÚ a EDA, pričom výber projektov si bude vyžadovať rozhodnutie Rady

Zúčastnené členské štáty môžu predložiť akýkoľvek projekt, ktorý považujú za užitočný na účely PESCO. Svoj zámer zverejnia s cieľom získať podporu a spoločne predložiť projekty sekretariátu PESCO, pričom sa s informáciami o nich podelia súčasne so všetkými zúčastnenými členskými štátmi.

Projekty by mali pomôcť splniť záväzky uvedené v prílohe II k tomuto oznámeniu, z ktorých mnohé vyzývajú na rozvoj alebo poskytovanie spôsobilostí, ktoré členské štáty označili za strategicky významné a vyznačujúce sa spoločne dohodnutou pridanou hodnotou EÚ, a vyžadujú podstatnú podporu v medziach možností a spôsobilostí – pre operácie (EUFOR) a misie SBOP (napr. výcvikové misie EÚ) v súlade s článkom 42 ods. 6 Zmluvy o EÚ.

S cieľom zabezpečiť ucelenosť a konzistentnosť rôznych projektov PESCO navrhujeme obmedzený počet projektov špecificky zameraných na misie a operácie v súlade s úrovňou ambícií EÚ. Iné projekty by podporovali tieto projekty tým, že by zohrávali podpornú a pomocnú úlohu. Projekty by mali byť zodpovedajúcim spôsobom zoskupené.

Sekretariát PESCO bude koordinovať posudzovanie návrhov projektov. V súvislosti s projektmi rozvoja spôsobilostí EDA zabezpečí, aby nedochádzalo k duplicite s existujúcimi iniciatívami ani v iných inštitucionálnych kontextoch. VŠEÚ posúdi v súvislosti s projektami zameranými na operácie a misie súlad s operačnými potrebami EÚ a jej členských štátov a príspevok k týmto potrebám. Na základe toho poskytne vysoký predstaviteľ odporúčanie identifikujúce tie návrhy projektov, ktoré sú najambicióznejšie, najlepšie prispievajú k úrovni ambícií EÚ a sú najvhodnejšie na posilnenie strategickej autonómie Európy. Portfólio projektov musí odrážať vhodnú rovnováhu medzi projektmi, ktoré sa viac týkajú oblasti rozvoja spôsobilostí, a tými, ktoré sú viac zamerané na oblasť operácií a misií.

Vysoký predstaviteľ poskytne Rade vo svojom odporúčaní podklady na to, aby rozhodla o zozname projektov PESCO v medziach rámca PESCO, a to na základe vojenského poradenstva VVEÚ vo formáte PESCO a prostredníctvom PBV vo formáte PESCO. Rada rozhodne jednomyseľne, pričom jednomyseľné hlasovanie predstavujú hlasy zástupcov zúčastnených členských štátov podľa článku 46 ods. 6 Zmluvy o EÚ.

Nezúčastnené členské štáty EÚ môžu vždy vyjadriť svoj úmysel podieľať sa na projektoch tým, že sa prihlásia k záväzkom a pripoja sa k PESCO.

Účastníci projektov môžu výnimočne prizvať aj tretie štáty v súlade so všeobecnými pravidlami, o ktorých vo vhodnom čase rozhodne Rada v súlade s článkom 46 ods. 6 Zmluvy o EÚ. Danému projektu by tretie štáty museli priniesť značnú pridanú hodnotu, museli by prispieť k posilneniu PESCO a SBOP a splniť náročnejšie záväzky. Dotknutým tretím štátom sa tým však neudelia rozhodovacie právomoci v rámci riadenia PESCO. Okrem toho, Rada vo formáte PESCO rozhodne, či jednotlivé tretie štáty prizvané účastníkmi projektu spĺňajú podmienky, ktorá sa stanovili vo všeobecných dojednaniach.

2.2.2. Riadenie projektov prináleží predovšetkým zúčastneným členským štátom

Keď Rada rozhoduje o zozname projektov PESCO, pripojený musí byť zoznam zúčastnených členských štátov zapojených do projektu. Tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na projekte, spoločne predložia daný projekt v predstihu.

Zúčastnené členské štáty zapojené do projektu medzi sebou jednomyseľne dohodnú spôsoby a rozsah ich spolupráce vrátane nevyhnutného príspevku potrebného na zapojenie sa do projektu. Stanovujú pravidlá riadenia projektu a rozhodujú o pristúpení ďalších zúčastnených členských štátov počas projektového cyklu, pričom tieto členské štáty majú štatút účastníka alebo pozorovateľa. Mal by sa však vypracovať spoločný súbor pravidiel riadenia, ktorý by sa mohol v prípade jednotlivých projektov upraviť. To by zabezpečilo určitú formu štandardizácie v oblasti riadenia pre všetky projekty a uľahčilo by to ich začatie. Najmä v prípade projektov rozvoja spôsobilostí zostane riadenie projektu (špecifikácie, stratégia nadobúdania, výber výkonnej agentúry, výber priemyselných spoločností atď.) výlučne v zodpovednosti zúčastnených členských štátov zapojených do projektu.

Zúčastnené členské štáty podľa potreby informujú o projektoch nezúčastnené členské štáty.

3. Presný postupný prístup s realistickými a záväznými cieľmi pre každú fázu

Záväzky zúčastnených členských štátov sa budú plniť prostredníctvom vnútroštátneho úsilia a konkrétnych projektov.

Realistický postupný prístup je kľúčovým predpokladom zachovania účasti predvoja členských štátov v PESCO a tým zachovania zásady ambície a inkluzívnosti. Zatiaľ čo sa zúčastnené členské štáty budú usilovať o dosiahnutie všetkých svojich záväzkov hneď, ako sa PESCO začne oficiálne vykonávať, niektoré záväzky možno splniť skôr než iné. Na tento účel musia zúčastnené členské štáty dohodnúť postupný prístup.

V rámci jednotlivých fáz sa budú brať do úvahy iné existujúce kalendárne položky (ako je napr. implementácia akčného plánu v oblasti európskej obrany a spustenie nového viacročného finančného rámca v roku 2021, ako aj záväzky, ktoré už členské štáty prijali v iných rámcoch). Postupnosť záväzkov umožnia zaistiť dve konkrétne fázy (v rokoch 2018 – 2021 a 2021 – 2025). Po roku 2025 sa uskutoční proces preskúmania. Zúčastnené členské štáty na tento účel zhodnotia plnenie všetkých záväzkov PESCO a rozhodnú o nových záväzkoch s cieľom začať novú etapu na ceste k integrácii európskej bezpečnosti a obrany.

4. Riadenie PESCO si vyžaduje dobre navrhnutý a ambiciózny mechanizmus hodnotenia na základe národných plánov vykonávania

Všetky zúčastnené členské štáty sú garantmi plnenia záväzkov a vysoký predstaviteľ predloží o tomto plnení správu v súlade so zásadou pravidelného hodnotenia stanovenou v protokole 10 (článok 3). Záväzný charakter a dôveryhodnosť dohodnutých záväzkov sa zabezpečia prostredníctvom dvojúrovňového mechanizmu hodnotenia:

4.1. „Národný plán vykonávania“

Na preukázanie schopnosti a ochoty každého zúčastneného členského štátu splniť dohodnuté záväzky sa tieto členské štáty zaväzujú predložiť pred prijatím rozhodnutia Rady o nadviazaní PESCO, národný plán vykonávania, v ktorom opíšu svoju schopnosť plnenia záväzkov. V záujme transparentnosti sa prístup k týmto plánom vykonávania poskytne všetkým zúčastneným členským štátom.

Hodnotenie prísľubu zúčastnených členských štátov plniť dohodnuté záväzky sa bude uskutočňovať každý rok na základe národných plánov vykonávania, prostredníctvom sekretariátu PESCO pod vedením vysokého predstaviteľa (s podporou EDA, pokiaľ ide o obranné investície a rozvoj spôsobilostí, a ESVČ vrátane VŠEÚ, pokiaľ ide o operačné aspekty). V rámci zodpovednosti Rady sa toto hodnotenie zašle Politickému a bezpečnostnému výboru (vo formáte PESCO), ako aj VVEÚ (vo formáte PESCO) na účely poradenstva.

Hodnotitelia sa zamerajú na dôveryhodnosť záväzkov PESCO prostredníctvom preskúmania národných plánov vykonávania členských štátov, vecných ustanovení a príspevkov na projekty.

Zúčastnené členské štáty po začatí vykonávania PESCO podľa potreby aktualizujú svoje národné plány vykonávania na základe požiadavky postupného prístupu.

Na začiatku každej fázy sa záväzky určia podrobnejšie prostredníctvom presnejších cieľov stanovených medzi zúčastnenými členskými štátmi v záujme uľahčenia procesu hodnotenia.

4.2. Výročné a strategické preskúmanie na konci každej fázy

Aspoň raz ročne predloží vysoký predstaviteľ na spoločné zasadnutie Rady pre zahraničné veci/obranu správu vypracovanú na základe príspevkov EDA (v súlade s článkom 3 protokolu 10) a ESVČ vrátane Vojenského štábu EÚ. V správe vysokého predstaviteľa sa uvedie stav vykonávania PESCO vrátane dodržiavania záväzkov zo strany každého zúčastneného členského štátu v súlade s jeho národným plánom vykonávania. Táto správa bude po vyjadrení výboru VVEÚ slúžiť ako základ pre odporúčania a rozhodnutia Rady, ktoré sa prijímajú v súlade s článkom 46 Zmluvy o EÚ.

Na konci každej fázy (2021; 2025) sa vykoná strategické preskúmanie, v ktorom sa zhodnotí dodržiavanie záväzkov, ktorých splnenie sa očakávalo v tejto fáze, rozhodne o začatí ďalšej fázy a aktualizujú, ak to bude potrebné, záväzky pre ďalšiu fázu.