USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 20. septembra 2011

o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému

(prepracované znenie)

(ECB/2011/14)

(2011/817/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na článok 31 prvú zarážku, články 12.1, 14.3, 18.2 a článok 20 prvý odsek,

keďže:

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Zásady, nástroje, postupy a kritériá uskutočňovania jednotnej menovej politiky Eurosystému

Jednotná menová politika sa uskutočňuje v súlade so zásadami, nástrojmi, postupmi a kritériami uvedenými v prílohách I a II k tomuto usmerneniu. Národné centrálne banky prijmú všetky potrebné opatrenia na uskutočňovanie operácií menovej politiky v súlade so zásadami, nástrojmi, postupmi a kritériami uvedenými v prílohách I a II k tomuto usmerneniu.

Článok 2

Overovanie

Národné centrálne banky zašlú Európskej centrálnej banke (ECB) podrobnosti o textoch a spôsoboch, pomocou ktorých zamýšľajú dosiahnuť súlad s tými ustanoveniami tohto usmernenia, ktoré predstavujú podstatné zmeny v porovnaní s usmernením ECB/2000/7, najneskôr do 11. októbra 2011.

Článok 3

Zrušovacie ustanovenie

1. Usmernenie ECB/2000/7 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2012.

2. Odkazmi na zrušené usmernenie sa rozumejú odkazy na toto usmernenie.

Článok 4

Záverečné ustanovenia

1. Toto usmernenie nadobúda účinnosť dva dni po prijatí.

2. Toto usmernenie sa uplatňuje od 1. januára 2012.

Článok 5

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

(1) Ú. v. ES L 310, 11.12.2000, s. 1.

(2) Pozri prílohu III.

PRÍLOHA I

USKUTOČŇOVANIE MENOVEJ POLITIKY V EUROZÓNE

Všeobecná dokumentácia o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému

OBSAH

ÚVOD

KAPITOLA 1 – VYMEDZENIE RÁMCA MENOVEJ POLITIKY

1.1. Európsky systém centrálnych bánk

1.2. Ciele Eurosystému

1.3. Nástroje menovej politiky Eurosystému

1.3.1. Operácie na voľnom trhu

1.3.2. Automatické operácie

1.3.3. Povinné minimálne rezervy

1.4. Zmluvné strany

1.5. Podkladové aktíva

1.6. Zmeny rámca menovej politiky

KAPITOLA 2 – AKCEPTOVATEĽNÉ ZMLUVNÉ STRANY

2.1. Všeobecné kritériá akceptovateľnosti

2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné operácie

2.3. Sankcie v prípade nedodržania záväzkov zmluvnej strany

2.4. Pozastavenie účasti alebo vylúčenie z dôvodu obozretnosti alebo v prípade zlyhania

2.4.1. Opatrenia z dôvodu obozretnosti

2.4.2. Opatrenia v dôsledku prípadu zlyhania

2.4.3. Pomerné a nediskriminačné uplatňovanie diskrečných opatrení

KAPITOLA 3 – OPERÁCIE NA VOĽNOM TRHU

3.1. Reverzné obchody

3.1.1. Všeobecná charakteristika

3.1.2. Hlavné reﬁnančné operácie

3.1.3. Dlhodobejšie reﬁnančné operácie

3.1.4. Dolaďovacie reverzné operácie

3.1.5. Štrukturálne reverzné operácie

3.2. Priame obchody

3.2.1. Druh nástroja

3.2.2. Právna povaha

3.2.3. Cenové podmienky

3.2.4. Ďalšie charakteristické znaky

3.3. Emisia dlhových certifikátov ECB

3.3.1. Druh nástroja

3.3.2. Právna povaha

3.3.3. Úrokové podmienky

3.3.4. Ďalšie charakteristické znaky

3.4. Devízové swapy

3.4.1. Druh nástroja

3.4.2. Právna povaha

3.4.3. Menové a kurzové podmienky

3.4.4. Ďalšie charakteristické znaky

3.5. Prijímanie termínovaných vkladov

3.5.1. Druh nástroja

3.5.2. Právna povaha

3.5.3. Úrokové podmienky

3.5.4. Ďalšie charakteristické znaky

KAPITOLA 4 – AUTOMATICKÉ OPERÁCIE

4.1. Jednodňové refinančné operácie

4.1.1. Druh nástroja

4.1.2. Právna povaha

4.1.3. Podmienky prístupu

4.1.4. Splatnosť a úrokové podmienky

4.1.5. Pozastavenie operácie

4.2. Jednodňové sterilizačné operácie

4.2.1. Druh nástroja

4.2.2. Právna povaha

4.2.3. Podmienky prístupu

4.2.4. Splatnosť a úrokové podmienky

4.2.5. Pozastavenie operácie

KAPITOLA 5 – POSTUPY

5.1. Tendre

5.1.1. Všeobecná charakteristika

5.1.2. Kalendár tendrov

5.1.3. Vyhlasovanie tendrov

5.1.4. Príprava a predkladanie ponúk zmluvných strán

5.1.5. Postup prideľovania

5.1.6. Vyhlásenie výsledkov tendra

5.2. Postupy dvojstranných operácií

5.2.1. Všeobecná charakteristika

5.2.2. Priamy kontakt so zmluvnými stranami

5.2.3. Obchody vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových sprostredkovateľov

5.2.4. Vyhlasovanie dvojstranných operácií

5.2.5. Prevádzkové dni

5.3. Postupy vyrovnania

5.3.1. Všeobecná charakteristika

5.3.2. Vyrovnanie operácií na voľnom trhu

5.3.3. Postupy na konci dňa

KAPITOLA 6 – AKCEPTOVATEĽNÉ AKTÍVA

6.1. Všeobecná charakteristika

6.2. Akceptovateľné podkladové aktíva

6.2.1. Kritériá akceptovateľnosti obchodovateľných aktív

6.2.2. Kritériá akceptovateľnosti neobchodovateľných aktív

6.2.3. Ďalšie požiadavky na použitie akceptovateľných aktív

6.3. Rámec Eurosystému pre hodnotenie kreditného rizika

6.3.1. Rozsah a prvky

6.3.2. Stanovenie vysokých štandardov na hodnotenie kreditného rizika pre obchodovateľné aktíva

6.3.3. Stanovenie vysokých štandardov na hodnotenie kreditného rizika pre neobchodovateľné aktíva

6.3.4. Kritériá akceptovateľnosti systémov hodnotenia kreditného rizika

6.3.5. Monitorovanie výsledkov systémov hodnotenia kreditného rizika

6.4. Opatrenia na kontrolu rizika

6.4.1. Všeobecné zásady

6.4.2. Opatrenia na kontrolu rizika pre obchodovateľné aktíva

6.4.3. Opatrenia na kontrolu rizika pre neobchodovateľné aktíva

6.5. Zásady oceňovania podkladových aktív

6.5.1. Obchodovateľné aktíva

6.5.2. Neobchodovateľné aktíva

6.6. Cezhraničné používanie akceptovateľných aktív

6.6.1. Model korešpondenčných centrálnych bánk

6.6.2. Prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi

6.7. Akceptovateľnosť zábezpeky denominovanej v mene inej ako euro vo výnimočných prípadoch

KAPITOLA 7 – POVINNÉ MINIMÁLNE REZERVY

7.1. Všeobecná charakteristika

7.2. Inštitúcie s povinnosťou udržiavať minimálne rezervy

7.3. Určovanie povinných minimálnych rezerv

7.3.1. Základňa na výpočet povinných minimálnych rezerv a sadzby povinných minimálnych rezerv

7.3.2. Výpočet povinných minimálnych rezerv

7.4. Udržiavanie povinných minimálnych rezerv

7.4.1. Udržiavacie obdobie povinných minimálnych rezerv

7.4.2. Povinné minimálne rezervy

7.4.3. Úročenie povinných minimálnych rezerv

7.5. Vykazovanie, potvrdzovanie a overovanie základne na výpočet povinných minimálnych rezerv

7.6. Neplnenie povinných minimálnych rezerv

DODATOK 1 – Príklady operácií a postupov menovej politiky

DODATOK 2 – Slovník pojmov

DODATOK 3 – Výber zmluvných strán pre devízové intervenčné operácie a devízové swapy na účely menovej politiky

DODATOK 4 – Rámec výkazníctva na účely menovej a bankovej štatistiky európskej centrálnej banky

DODATOK 5 – Internetové stránky Eurosystému

DODATOK 6 – Postupy a sankcie uplatňované v prípade nedodržania záväzkov zmluvných strán

DODATOK 7 – Vytvorenie účinného zabezpečenia úverových pohľadávok

Použité skratky

CCBM model korešpondenčných centrálnych bánk (correspondent central banking model) CDCP centrálny depozitár cenných papierov CRD smernica o kapitálových požiadavkách (Capital Requirements Directive) ECAF rámec Eurosystému pre hodnotenie kreditného rizika (Eurosystem credit assessment framework) ECAI externá inštitúcia hodnotiaca kreditné riziko (external credit assessment institution) ECB Európska centrálna banka EHP Európsky hospodársky priestor EHS Európske hospodárske spoločenstvo ES Európske spoločenstvo ESA 95 Európsky systém účtov 1995 (European System of Accounts 1995) ESCB Európsky systém centrálnych bánk EÚ Európska únia ICAS interný systém hodnotenia kreditného rizika (in-house credit assessment system) ICSD medzinárodný centrálny depozitár cenných papierov (international central securities depository) IRB systém založený na internom ratingu (internal ratings-based system) ISIN medzinárodné identiﬁkačné číslo cenných papierov (International Securities Identiﬁcation Number) FPT fond peňažného trhu (money market fund) NCB národná centrálna banka PD pravdepodobnosť zlyhania (probabilty of default) PFI peňažná ﬁnančná inštitúcia PSE subjekt z verejného sektora (public sector entity) RMBD retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (retail mortgage-backed debt instruments) RT ratingový nástroj (rating tool) RTGS hrubé zúčtovanie v reálnom čase (real-time gross settlement) SEČ stredoeurópsky čas SSS systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi (securities settlement system) TARGET Transeurópsky automatizovaný expresný systém hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) podľa usmernenia ECB/2005/16 TARGET2 Transeurópsky automatizovaný expresný systém hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) podľa usmernenia ECB/2007/2 PKIPCP podnik kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (undertaking for collective investment in transferable securities)

Úvod

Tento dokument predstavuje operačný rámec, ktorý si zvolil Eurosystém pre jednotnú menovú politiku v eurozóne. Dokument, ktorý tvorí súčasť právneho rámca Eurosystému pre nástroje a postupy menovej politiky, má slúžiť ako „všeobecná dokumentácia“ o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému; je zameraný najmä na to, aby zmluvným stranám poskytol informácie, ktoré potrebujú v súvislosti s rámcom menovej politiky Eurosystému.

Všeobecná dokumentácia sama osebe zmluvným stranám neudeľuje žiadne práva ani neukladá žiadne povinnosti. Právny vzťah medzi Eurosystémom a jeho zmluvnými stranami je ustanovený v príslušných zmluvných alebo regulačných opatreniach.

Dokument obsahuje sedem kapitol. Prvá kapitola uvádza prehľad operačného rámca menovej politiky Eurosystému. Druhá kapitola špeciﬁkuje kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán, ktoré sa zúčastňujú na operáciách menovej politiky Eurosystému. Tretia kapitola opisuje operácie na voľnom trhu a štvrtá kapitola predstavuje automatické operácie dostupné zmluvným stranám. Piata kapitola vymedzuje postupy uplatňované pri vykonávaní operácií menovej politiky. Šiesta kapitola deﬁnuje kritériá akceptovateľnosti podkladových aktív v operáciách menovej politiky. Siedma kapitola predstavuje systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému.

Prílohy obsahujú príklady operácií menovej politiky, slovník pojmov, kritériá výberu zmluvných strán devízových intervenčných operácií Eurosystému, prezentáciu rámca výkazníctva na účely menovej a bankovej štatistiky Európskej centrálnej banky, zoznam internetových stránok Eurosystému, popis postupov a sankcií, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nedodržania záväzkov zmluvných strán, a dodatočné zákonné požiadavky na vytvorenie platného zabezpečenia vo forme úverových pohľadávok v prípade, že sa v rámci Eurosystému používajú ako zábezpeka.

KAPITOLA 1

VYMEDZENIE RÁMCA MENOVEJ POLITIKY

1.1. Európsky systém centrálnych bánk

Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) pozostáva z Európskej centrálnej banky (ECB) a centrálnych bánk členských štátov EÚ (1). Činnosti ESCB sa vykonávajú v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a Štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“). ESCB riadia orgány ECB s rozhodovacími právomocami. V tejto súvislosti Rada guvernérov ECB zodpovedá za formuláciu menovej politiky, zatiaľ čo Výkonná rada je poverená vykonávaním menovej politiky na základe rozhodnutí a usmernení Rady guvernérov. V rozsahu, ktorý sa považuje za možný a primeraný, a s cieľom zabezpečiť prevádzkovú efektívnosť sa ECB obracia na národné centrálne banky (2), aby vykonávali operácie, ktoré tvoria súčasť úloh Eurosystému. Ak je to potrebné na implementáciu menovej politiky, národné centrálne banky si môžu s členmi Eurosystému vymieňať jednotlivé informácie, ako sú napr. prevádzkové údaje, ktoré sa týkajú zmluvných strán zúčastňujúcich sa na operáciách Eurosystému (3). Uskutočňovanie operácií menovej politiky Eurosystému sa vo všetkých členských štátoch (4) riadi jednotnými podmienkami.

1.2. Ciele Eurosystému

Podľa článku 127 ods. 1 zmluvy hlavným cieľom Eurosystému je udržiavať cenovú stabilitu. Bez toho, aby bol dotknutý tento hlavný cieľ, Eurosystém musí podporovať všeobecné hospodárske politiky v Únii. Pri sledovaní svojich cieľov musí Eurosystém konať v súlade so zásadou otvoreného trhového hospodárstva s voľnou súťažou a tým podporovať efektívne rozdeľovanie zdrojov.

1.3. Nástroje menovej politiky Eurosystému

Na plnenie svojich cieľov má Eurosystém k dispozícii súbor nástrojov menovej politiky. Eurosystém uskutočňuje operácie na voľnom trhu, ponúka možnosť využívať automatické operácie a vyžaduje, aby úverové inštitúcie tvorili povinné minimálne rezervy na účtoch v Eurosystéme.

1.3.1. Operácie na voľnom trhu

Operácie na voľnom trhu zohrávajú v menovej politike Eurosystému dôležitú úlohu z hľadiska usmerňovania úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizovania zámerov menovej politiky. Eurosystém má na uskutočňovanie operácií na voľnom trhu k dispozícii päť druhov nástrojov. Najdôležitejším nástrojom sú reverzné obchody (realizovateľné na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo zabezpečených úverov). Eurosystém môže využívať aj priame obchody, emisiu dlhových certifikátov ECB, devízové swapy a prijímanie termínovaných vkladov. Operácie na voľnom trhu iniciuje ECB, ktorá tiež rozhoduje o nástroji, ktorý sa má použiť, a o podmienkach jeho použitia. Tieto operácie sa môžu vykonávať na základe štandardných tendrov, rýchlych tendrov alebo dvojstranných postupov. (5) Z hľadiska cieľov, pravidelnosti a postupov možno operácie Eurosystému na voľnom trhu rozdeliť do týchto štyroch kategórií (pozri tiež tabuľku 1):

a) Hlavné reﬁnančné operácie sú pravidelné reverzné obchody na dodanie likvidity, ktoré sa realizujú týždenne a ich splatnosť je obvykle jeden týždeň. Tieto obchody vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Hlavné reﬁnančné operácie zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov operácií Eurosystému na voľnom trhu.

b) Dlhodobejšie reﬁnančné operácie sú reverzné obchody na dodanie likvidity, ktoré sa uskutočňujú mesačne a zvyčajne majú trojmesačnú splatnosť. Účelom týchto operácií je poskytnúť zmluvným stranám dodatočné dlhodobejšie reﬁnancovanie. Vykonávajú ich národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Eurosystém v prípade týchto operácií spravidla nemá v úmysle vysielať trhu signály, preto zvyčajne vystupuje ako príjemca úrokových sadzieb.

c) Dolaďovacie operácie sa vykonávajú ad hoc s cieľom riadiť likviditu na trhu a regulovať úrokové sadzby, najmä na zmiernenie vplyvu nečakaných výkyvov likvidity na úrokové sadzby. Dolaďovacie operácie sa môžu uskutočňovať v posledný deň udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv a to na vyrovnanie nerovnováhy v stave likvidity, ktorá sa mohla nahromadiť od pridelenia finančných prostriedkov v poslednej hlavnej refinančnej operácii. Dolaďovacie operácie sa uskutočňujú predovšetkým ako reverzné obchody, ale môžu mať aj formu devízových swapov alebo prijatých termínovaných vkladov. Nástroje a postupy uplatňované pri uskutočňovaní dolaďovacích operácií sa prispôsobujú druhom operácií a konkrétnym cieľom týchto operácií. Dolaďovacie operácie zvyčajne uskutočňujú národné centrálne banky prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstranných postupov. Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže dolaďovacie dvojstranné postupy vykonávať samotná ECB.

d) Eurosystém môže okrem toho vykonávať štrukturálne operácie, a to prostredníctvom emisie dlhových certifikátov ECB, reverzných obchodov a priamych obchodov. Tieto operácie sa vykonávajú vždy, keď ECB chce upravovať štrukturálnu pozíciu Eurosystému voči finančnému sektoru (pravidelne alebo nepravidelne). Štrukturálne operácie vo forme reverzných obchodov a emisie dlhových nástrojov vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Štrukturálne operácie vo forme priamych obchodov zvyčajne vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom dvojstranných postupov. Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže štrukturálne operácie vykonávať samotná ECB.

1.3.2. Automatické operácie

Automatické operácie slúžia na dodávanie a sťahovanie jednodňovej likvidity, signalizujú všeobecné nastavenie menovej politiky a ohraničujú jednodňové trhové úrokové sadzby. Za predpokladu splnenia určitých prevádzkových prístupových podmienok môžu zmluvné strany z vlastnej iniciatívy využívať dva druhy automatických operácií (tabuľka 1):

a) Zmluvné strany majú k dispozícii jednodňové reﬁnančné operácie, prostredníctvom ktorých môžu proti akceptovateľným aktívam získať od národných centrálnych bánk jednodňovú likviditu. Za normálnych okolností neexistujú žiadne úverové či iné obmedzenia prístupu zmluvných strán k týmto operáciám, s výnimkou požiadavky predložiť dostatok podkladových aktív. Úroková sadzba jednodňových reﬁnančných operácií obvykle predstavuje hornú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby.

b) Zmluvné strany tiež môžu využívať jednodňové sterilizačné operácie, prostredníctvom ktorých si môžu v národných centrálnych bankách uložiť nadbytočnú likviditu. Za normálnych okolností nie sú žiadne vkladové či iné obmedzenia pre prístup zmluvných strán k týmto operáciám. Úroková sadzba jednodňových sterilizačných operácií obvykle tvorí dolnú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby.

Automatické operácie vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky.

1.3.3. Povinné minimálne rezervy

Systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému sa vzťahuje na úverové inštitúcie v eurozóne a jeho prvoradými cieľmi sú stabilizovanie úrokových sadzieb na peňažnom trhu a vytváranie (alebo zvyšovanie) štrukturálneho nedostatku likvidity. Výška povinných minimálnych rezerv sa v prípade každej inštitúcie stanovuje vzhľadom na položky jej súvahy. V záujme cieľa stabilizácie úrokových sadzieb systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému umožňuje inštitúciám využívať priemerovanie. Dodržiavanie požiadavky na povinné minimálne rezervy sa určuje na základe denných priemerných zostatkov inštitúcie počas udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv. Povinné minimálne rezervy inštitúcií sa úročia sadzbou hlavných reﬁnančných operácií Eurosystému.

Tabuľka 1

Operácie menovej politiky Eurosystému

Operácie menovej politiky Typy transakcií Splatnosť Frekvencia Postup Dodanie likvidity Stiahnutie likvidity Operácie na voľnom trhu Hlavné reﬁnančné operácie reverzné obchody — jeden týždeň týždenná štandardné tendre Dlhodobejšie reﬁnančné operácie reverzné obchody — tri mesiace mesačná štandardné tendre Dolaďovacie operácie Dpy reverzné obchody devízové swapy reverzné obchody príjem termínovaných vkladov devízové swapy neštandardizovaná nepravidelná rýchle tendre dvojstranné postupy Štrukturálne operácie reverzné obchody emisia dlhových certifikátov ECB štandardizovaná/neštandardizovaná pravidelná a nepravidelná štandardné tendre priame nákupy priame predaje — nepravidelná dvojstranné postupy Automatické operácie Jednodňové reﬁnančné operácie reverzné obchody — jednodňová prístup podľa uváženia zmluvnej strany Jednodňové sterilizačné operácie — vklady jednodňová prístup podľa uváženia zmluvnej strany

1.4. Zmluvné strany

Rámec menovej politiky Eurosystému je formulovaný tak, aby sa zabezpečila účasť širokého okruhu zmluvných strán. Inštitúcie, ktoré podliehajú požiadavke na povinné minimálne rezervy v súlade s článkom 19.1 štatútu ESCB, môžu využívať automatické operácie a môžu sa zúčastňovať na operáciách na voľnom trhu prostredníctvom štandardných tendrov, ako aj priamych obchodov. Eurosystém môže vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastňovali na dolaďovacích operáciách. V prípade devízových swapov uskutočňovaných na účely menovej politiky sa využívajú aktívni účastníci devízového trhu. Súbor zmluvných strán pre tieto operácie sa obmedzuje na tie inštitúcie vybrané pre devízové intervenčné operácie Eurosystému, ktoré majú sídlo v eurozóne.

Predpokladá sa, že zmluvné strany si sú vedomé všetkých povinností, ktoré im boli uložené právnymi predpismi o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a tieto povinnosti dodržiavajú.

1.5. Podkladové aktíva

Podľa článku 18.1 štatútu ESCB musia byť všetky úverové operácie Eurosystému (napr. operácie menovej politiky na dodanie likvidity a vnútrodenné úvery) založené na primeranej zábezpeke. Eurosystém na zabezpečenie svojich operácií akceptuje široký okruh aktív. Eurosystém vypracoval jednotný rámec akceptovateľnej zábezpeky (nazývaný aj „jednotný zoznam“), ktorý platí pre všetky úverové operácie Eurosystému. Dňa 1. januára 2007 tento jednotný rámec nahradil dvojstupňový systém, ktorý bol v platnosti od tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Jednotný rámec zahŕňa obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva, ktoré spĺňajú jednotné kritériá akceptovateľnosti stanovené Eurosystémom pre celú eurozónu. Z hľadiska kvality aktív a ich akceptovateľnosti pre rôzne typy operácií menovej politiky Eurosystému nie je medzi obchodovateľnými a neobchodovateľnými aktívami žiadny rozdiel (s tou výnimkou, že neobchodovateľné aktíva Eurosystém nepoužíva v priamych obchodoch). Všetky akceptovateľné aktíva sa môžu používať cezhranične prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk (CCBM) a v prípade obchodovateľných aktív prostredníctvom akceptovateľných prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi (SSS) Únie.

1.6. Zmeny rámca menovej politiky

Rada guvernérov ECB môže nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť.

KAPITOLA 2

AKCEPTOVATEĽNÉ ZMLUVNÉ STRANY

2.1. Všeobecné kritériá akceptovateľnosti

Zmluvné strany operácií menovej politiky Eurosystému musia spĺňať určité kritériá akceptovateľnosti (6). Cieľom týchto kritérií je sprístupniť operácie menovej politiky Eurosystému širokému okruhu inštitúcií, posilniť princíp rovnakého zaobchádzania s inštitúciami v eurozóne a zabezpečiť, aby zmluvné strany spĺňali určité prevádzkové požiadavky a požiadavky týkajúce sa obozretného podnikania:

a) Ako zmluvné strany sa akceptujú iba inštitúcie podliehajúce systému povinných minimálnych rezerv Eurosystému podľa článku 19.1 štatútu ESCB. Inštitúcie, ktoré nemajú povinnosť udržiavať povinné minimálne rezervy Eurosystému (pozri oddiel 7.2), nie sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami s prístupom k automatickým operáciám Eurosystému a operáciám Eurosystému na voľnom trhu.

b) Zmluvné strany musia byť finančne zdravé. Mali by podliehať najmenej jednej forme harmonizovaného dohľadu Únie/EHP vykonávaného vnútroštátnymi orgánmi (7). Vzhľadom na svoju osobitnú inštitucionálnu povahu podľa práva Únie môžu byť inštitúcie v zmysle článku 123 ods. 2 zmluvy, ktoré sú finančne zdravé a ktoré podliehajú dohľadu porovnateľnému s dohľadom vykonávaným príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, akceptované ako zmluvné strany. Ako zmluvné strany môžu byť akceptované aj finančne zdravé inštitúcie podliehajúce neharmonizovanému dohľadu príslušných vnútroštátnych orgánov, ktorý je porovnateľný s harmonizovaným dohľadom Únie/EHP, napr. pobočky zriadené v eurozóne inštitúciami, ktoré sú zaregistrované mimo EHP.

c) Zmluvné strany musia spĺňať všetky prevádzkové kritériá uvedené v príslušných zmluvných alebo regulačných opatreniach uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, aby zabezpečovali efektívne uskutočňovanie operácií menovej politiky Eurosystému.

Tieto všeobecné kritériá akceptovateľnosti sú jednotné v celej eurozóne. Inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti, sa môžu:

a) zúčastňovať na automatických operáciách Eurosystému;

b) zúčastňovať na operáciách Eurosystému na voľnom trhu založených na štandardných tendroch.

Inštitúcia môže využívať automatické operácie Eurosystému a operácie Eurosystému na voľnom trhu založené na štandardných tendroch iba prostredníctvom národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom je zaregistrovaná. Ak má inštitúcia organizačné zložky (ústredie alebo pobočky) vo viac ako jednom členskom štáte, každá organizačná zložka má prístup k týmto operáciám prostredníctvom národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom má sídlo, pričom platí, že v jednotlivých členských štátoch môže ponuky inštitúcie predkladať iba jedna organizačná zložka (buď ústredie, alebo určená pobočka).

2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné operácie

Pri priamych obchodoch sa na okruh zmluvných strán a priori nekladú žiadne obmedzenia.

V prípade devízových swapov uskutočňovaných na účely menovej politiky musia byť zmluvné strany schopné účinne vykonávať devízové operácie vo veľkých hodnotách za akýchkoľvek trhových podmienok. Okruh zmluvných strán pre devízové swapy zodpovedá zmluvným stranám so sídlom v eurozóne, ktoré boli vybrané pre devízové intervenčné operácie Eurosystému. Kritériá a postupy uplatňované pri výbere zmluvných strán devízových intervenčných operácií sú uvedené v dodatku 3.

Pokiaľ ide o ostatné operácie založené na rýchlych tendroch a dvojstranných postupoch (dolaďovacie reverzné obchody a prijímanie termínovaných vkladov), každá národná centrálna banka si vyberá súbor zmluvných strán spomedzi inštitúcií zriadených v jej členskom štáte, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán. V tejto súvislosti je najdôležitejším kritériom výberu aktivita na peňažnom trhu. Ďalšími kritériami, ktoré sa môžu zohľadňovať, sú napríklad efektívnosť obchodovania a ponukový potenciál.

V prípade rýchlych tendrov a dvojstranných operácií národné centrálne banky obchodujú so zmluvnými stranami, ktoré sú zaradené do ich vlastného súboru zmluvných strán pre dolaďovacie operácie. Rýchle tendre a dvojstranné operácie sa môžu vykonávať aj so širším okruhom zmluvných strán.

Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže dolaďovacie dvojstranné operácie vykonávať samotná ECB. Ak by ECB vykonávala dvojstranné operácie, výber zmluvných strán by v takých prípadoch uskutočňovala na základe rotačného systému spomedzi tých zmluvných strán v eurozóne, ktoré sú akceptovateľné pre rýchle tendre a dvojstranné operácie, aby sa zabezpečil spravodlivý prístup.

2.3. Sankcie v prípade nedodržania záväzkov zmluvnej strany

V súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka právomocí Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (8), nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 2157/1999 z 23. septembra 1999 o práve Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (ECB/1999/4) (9), nariadením Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (10), a nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 1745/2003 z 12. septembra 2003 o povinných minimálnych rezervách (ECB/2003/9) (11) uloží ECB sankcie inštitúciám, ktoré neplnia povinnosti vyplývajúce z nariadení a rozhodnutí ECB týkajúcich sa uplatňovania povinných minimálnych rezerv. Príslušné sankcie a procedurálne pravidlá ich ukladania sú špeciﬁkované v uvedených nariadeniach. Navyše môže Eurosystém v prípade závažných porušení požiadavky na povinné minimálne rezervy pozastaviť účasť zmluvných strán na operáciách na voľnom trhu.

V súlade s ustanoveniami zmluvných alebo regulačných opatrení, ktoré uplatňuje príslušná národná centrálna banka (alebo ECB), Eurosystém môže uložiť a uloží zmluvným stranám ﬁnančné pokuty alebo im pozastaví účasť na operáciách na voľnom trhu, ak zmluvné strany neplnia svoje povinnosti vyplývajúce zo zmluvných alebo regulačných opatrení uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, ako je stanovené ďalej.

Týka sa to prípadov porušenia a) pravidiel tendrov, ak zmluvná strana neprevedie dostatočnú hodnotu podkladových aktív alebo peňažných prostriedkov (12) na vyrovnanie (v deň vyrovnania) operácie alebo na jej zabezpečenie na takú hodnotu likvidity, ktorá jej bola v obchode na dodanie likvidity pridelená, a to až do splatnosti operácie prostredníctvom výzvy na dodatočné vyrovnanie, alebo ak neprevedie dostatok peňažných prostriedkov na vyrovnanie podľa pridelenej hodnoty operácie na stiahnutie likvidity; a b) pravidiel dvojstranných transakcií, ak zmluvná strana neprevedie dostatok akceptovateľných podkladových aktív alebo dostatočnú hodnotu peňažných prostriedkov na vyrovnanie hodnoty dohodnutej v dvojstranných transakciách, alebo ak nezabezpečí nesplatenú dvojstrannú transakciu kedykoľvek až do jej splatnosti prostredníctvom výziev na dodatočné vyrovnanie.

Patria sem aj prípady, keď zmluvná strana poruší: a) pravidlá týkajúce sa používania podkladových aktív (ak zmluvná strana používa aktíva, ktoré sú alebo sa stali neakceptovateľnými, alebo aktíva, ktoré zmluvná strana nesmie používať, napríklad ak medzi emitentom/ručiteľom a zmluvnou stranou existuje úzke prepojenie, alebo ide o ten istý subjekt), b) pravidlá postupov na konci dňa a nespĺňa podmienky prístupu k jednodňovej reﬁnančnej operácii (ak zmluvná strana, ktorá má na konci dňa na zúčtovacom účte záporný zostatok, nesplní podmienky prístupu k jednodňovej reﬁnančnej operácii).

Opatrenie o pozastavení prístupu zmluvnej strany k operáciám prijaté voči zmluvnej strane porušujúcej pravidlá sa môže uplatňovať aj na pobočky tej istej inštitúcie, ktoré majú sídlo v iných členských štátoch. Ak je to potrebné vzhľadom na závažnosť porušenia potvrdeného napríklad jeho frekvenciou opakovania alebo dĺžkou trvania, zmluvnej strane možno výnimočne na určité obdobie pozastaviť účasť na všetkých budúcich operáciách menovej politiky.

Finančné pokuty ukladané národnými centrálnymi bankami v prípade porušenia pravidiel tendrov, dvojstranných transakcií, podkladových aktív, náležitostí postupov na konci dňa alebo podmienok prístupu k jednodňovým reﬁnančným operáciám sa vypočítavajú podľa vopred stanovených sankčných sadzieb (ako je uvedené v dodatku 6).

2.4. Možné opatrenia z dôvodu obozretnosti alebo v dôsledku prípadu zlyhania

2.4.1. Opatrenia z dôvodu obozretnosti

Z dôvodu obozretnosti môže Eurosystém prijať nasledujúce opatrenia:

a) v súlade so zmluvnými alebo regulačnými opatreniami uplatňovanými príslušnými národnými centrálnymi bankami alebo ECB môže Eurosystém pozastaviť, obmedziť alebo vylúčiť prístup jednotlivej zmluvnej strany k nástrojom menovej politiky;

b) Eurosystém môže odmietnuť aktíva, obmedziť ich použitie alebo uplatniť dodatočné zrážky na aktíva, ktoré určité zmluvné strany poskytli ako zábezpeku v úverových operáciách Eurosystému.

2.4.2. Opatrenia v dôsledku prípadu zlyhania

Eurosystém môže pozastaviť, obmedziť alebo vylúčiť prístup zmluvných strán k operáciám menovej politiky z dôvodu zlyhania podľa akýchkoľvek zmluvných alebo regulačných opatrení uplatňovaných národnými centrálnymi bankami.

2.4.3. Pomerné a nediskriminačné uplatňovanie diskrečných opatrení

Eurosystém uplatňuje a odstupňuje všetky diskrečné opatrenia požadované na zabezpečenie obozretného riadenia rizík pomerným a nediskriminačným spôsobom. Každé diskrečné opatrenie prijaté vo vzťahu k jednotlivej zmluvnej strane sa náležite odôvodňuje.

KAPITOLA 3

OPERÁCIE NA VOĽNOM TRHU

Operácie na voľnom trhu hrajú v menovej politike Eurosystému dôležitú úlohu. Používajú sa na usmerňovanie úrokových sadzieb, riadenie likvidity na trhu a signalizovanie zámerov menovej politiky. Podľa cieľa, pravidelnosti a uplatňovaných postupov sa dajú operácie na voľnom trhu Eurosystému rozdeliť do štyroch kategórií: hlavné refinančné operácie, dlhodobejšie refinančné operácie, dolaďovacie operácie a štrukturálne operácie. Pokiaľ ide o použité nástroje, hlavným nástrojom Eurosystému na voľnom trhu sú reverzné obchody. Môžu sa využívať vo všetkých štyroch kategóriách operácií, zatiaľ čo dlhové certifikáty ECB sa môžu používať v štrukturálnych operáciách na stiahnutie nadbytočnej likvidity. Štrukturálne operácie sa môžu uskutočňovať aj prostredníctvom priamych obchodov, t. j. kúpy a predaja. Okrem toho má Eurosystém k dispozícii dva ďalšie nástroje na uskutočňovanie dolaďovacích operácií: devízové swapy a prijímanie termínovaných vkladov. V nasledujúcich oddieloch sú podrobne opísané charakteristické znaky rôznych druhov nástrojov voľného trhu, ktoré Eurosystém využíva.

3.1. Reverzné obchody

3.1.1. Všeobecná charakteristika

3.1.1.1. Druh nástroja

Reverzné obchody sú operácie, v ktorých Eurosystém kupuje alebo predáva akceptovateľné aktíva na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo uskutočňuje úverové operácie zabezpečené akceptovateľnými aktívami. Reverzné obchody sa využívajú v hlavných reﬁnančných operáciách a dlhodobejších reﬁnančných operáciách. Eurosystém môže reverzné obchody okrem toho využívať aj v štrukturálnych a dolaďovacích operáciách.

3.1.1.2. Právna povaha

Národné centrálne banky môžu vykonávať reverzné obchody buď vo forme dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastnícke právo na aktíva sa prevádza na veriteľa a zmluvné strany sa dohodnú na spätnom obchode prevedením aktíva na dlžníka v budúcom termíne), alebo vo forme zabezpečeného úveru (to znamená, že je stanovený vymáhateľný nárok na založené aktíva, ale za predpokladu splnenia dlhovej povinnosti vlastníkom aktíva zostáva dlžník). Ďalšie ustanovenia týkajúce sa reverzných obchodov založených na dohodách o spätnom odkúpení sú špeciﬁkované v zmluvných dojednaniach uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB). Dohody o reverzných obchodoch založených na zabezpečených úveroch zohľadňujú rôzne postupy a pravidlá vytvorenia a následnej realizácie príslušnej zábezpeky (napr. záložné právo, prevod práva alebo vinkuláciu), ktoré sa uplatňujú v rôznych typoch právnych systémov.

3.1.1.3. Úrokové podmienky

Rozdiel medzi nákupnou cenou a cenou pri spätnom odkúpení v dohode o spätnom odkúpení zodpovedá úroku splatnému z požičanej sumy za dobu splatnosti operácie, to znamená, že v cene pri spätnom odkúpení je zahrnutý aj príslušný platený úrok. Úroková sadzba reverzného obchodu vo forme zabezpečeného úveru sa určuje uplatnením stanovenej úrokovej sadzby na objem úveru za dobu splatnosti operácie. Pre reverzné obchody Eurosystému na voľnom trhu platí jednoduché úročenie a pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“.

3.1.2. Hlavné refinančné operácie

Hlavné reﬁnančné operácie sú najdôležitejšie operácie Eurosystému na voľnom trhu. Zohrávajú kľúčovú úlohu v rámci usmerňovania úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizovania zámerov menovej politiky.

Charakteristické znaky hlavných reﬁnančných operácií:

a) ide o reverzné obchody na dodanie likvidity;

b) vykonávajú sa pravidelne každý týždeň (13);

c) zvyčajne majú splatnosť jeden týždeň (14);

d) vykonávajú ich decentralizovane národné centrálne banky;

e) vykonávajú sa prostredníctvom štandardných tendrov (stanovené v oddiele 5.1);

f) ponuky do hlavných reﬁnančných operácií môžu predkladať všetky zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti (stanovené v oddiele 2.1) a

g) podkladovými aktívami hlavných refinančných operácií môžu byť obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (stanovené v kapitole 6).

3.1.3. Dlhodobejšie refinančné operácie

Eurosystém vykonáva aj pravidelné reﬁnančné operácie, zvyčajne s trojmesačnou splatnosťou, ktorých cieľom je zabezpečovať dodatočné dlhodobejšie reﬁnancovanie ﬁnančného sektora. Eurosystém v prípade týchto operácií spravidla nemá v úmysle vysielať trhu signály, preto zvyčajne vystupuje ako príjemca úrokových sadzieb. Dlhodobejšie reﬁnančné operácie sa preto obvykle vykonávajú vo forme tendrov s pohyblivou úrokovou sadzbou a ECB priebežne oznamuje sumy, ktoré majú byť umiestnené v nadchádzajúcich tendroch. Za výnimočných okolností Eurosystém môže uskutočňovať dlhodobejšie reﬁnančné operácie aj vo forme tendrov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou.

Charakteristické znaky dlhodobejších reﬁnančných operácií:

a) ide o reverzné obchody na dodanie likvidity;

b) vykonávajú sa pravidelne každý mesiac (15);

c) obvykle majú trojmesačnú splatnosť (16);

d) vykonávajú ich decentralizovane národné centrálne banky;

e) vykonávajú sa prostredníctvom štandardných tendrov (stanovené v oddiele 5.1);

f) ponuky pre dlhodobejšie reﬁnančné operácie môžu predkladať všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (stanovené v oddiele 2.1) a

g) podkladovými aktívami dlhodobejších refinančných operácií môžu byť obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (stanovené v kapitole 6).

3.1.4. Dolaďovacie reverzné operácie

Eurosystém môže vykonávať dolaďovacie operácie formou reverzných obchodov na voľnom trhu. Dolaďovacie operácie sú zamerané na riadenie likvidity na trhu a na usmerňovanie úrokových sadzieb, najmä s cieľom zmierniť účinky nečakaných výkyvov likvidity na trhu na úrokové sadzby. Dolaďovacie operácie sa môžu vykonávať v posledný deň udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv na vyrovnanie prípadnej nerovnováhy v stave likvidity, ktorá vznikla od pridelenia prostriedkov v poslednej hlavnej reﬁnančnej operácii. Prípadná nutnosť rýchleho zásahu pri neočakávanom vývoji na trhu si vyžaduje zachovanie vysokého stupňa ﬂexibility vo výbere postupov a charakteristických znakov pri uskutočňovaní týchto operácií.

Charakteristické znaky dolaďovacích reverzných operácií:

a) môžu mať formu operácií na dodanie likvidity (reﬁnančných) alebo operácií na stiahnutie likvidity (sterilizačných);

b) ich periodicita nie je štandardizovaná;

c) ich splatnosť nie je štandardizovaná;

d) reﬁnančné dolaďovacie reverzné operácie sa obvykle vykonávajú prostredníctvom rýchlych tendrov, i keď sa nevylučuje ani možnosť využitia dvojstranných postupov (pozri kapitolu 5);

e) sterilizačné dolaďovacie reverzné operácie sa spravidla vykonávajú prostredníctvom dvojstranných postupov (stanovené v oddiele 5.2);

f) tieto operácie zvyčajne vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže dvojstranné dolaďovacie reverzné operácie vykonávať ECB);

g) podľa kritérií stanovených v oddiele 2.2 Eurosystém môže vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na dolaďovacích reverzných operáciách, a

h) podkladovými aktívami dolaďovacích reverzných operácií môžu byť obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (stanovené v kapitole 6).

3.1.5. Štrukturálne reverzné operácie

Eurosystém môže použiť štrukturálne operácie vo forme reverzných obchodov na voľnom trhu s cieľom upraviť štrukturálnu pozíciu Eurosystému voči ﬁnančnému sektoru.

Charakteristické znaky týchto operácií:

a) ide o operácie na dodanie likvidity;

b) môžu mať pravidelnú alebo nepravidelnú periodicitu;

c) ich splatnosť nemusí byť a priori štandardizovaná;

d) vykonávajú sa prostredníctvom štandardných tendrov (stanovené v oddiele 5.1);

e) vykonávajú ich decentralizovane národné centrálne banky;

f) ponuky na štrukturálne reverzné operácie môžu predkladať všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (stanovené v oddiele 2.1);

g) podkladovými aktívami štrukturálnych reverzných operácií môžu byť obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (stanovené v kapitole 6).

3.2. Priame obchody

3.2.1. Druh nástroja

Priame obchody na voľnom trhu sú obchody, v ktorých Eurosystém nakupuje alebo predáva akceptovateľné aktíva priamo na trhu. Tieto obchody sa vykonávajú len na štrukturálne účely.

3.2.2. Právna povaha

Priamy obchod znamená plný prevod vlastníctva z predávajúceho na kupujúceho bez spätného prevodu. Obchody sa vykonávajú v súlade s trhovými zvyklosťami pre dlhové nástroje použité v transakcii.

3.2.3. Cenové podmienky

Pri výpočte cien Eurosystém postupuje v súlade s najrozšírenejšími trhovými zvyklosťami pre dlhové nástroje použité v transakcii.

3.2.4. Ďalšie charakteristické znaky

Charakteristické znaky priamych obchodov Eurosystému:

a) môžu mať formu operácií na dodanie likvidity (priamy nákup) alebo na stiahnutie likvidity (priamy predaj);

b) ich periodicita nie je štandardizovaná;

c) vykonávajú sa prostredníctvom dvojstranných postupov (stanovených v oddiele 5.2);

d) tieto operácie zvyčajne vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže priame obchody vykonávať ECB);

e) na okruh zmluvných strán v priamych obchodoch sa a priori nekladú žiadne obmedzenia;

f) v priamych obchodoch sa ako podkladové aktíva používajú iba obchodovateľné aktíva (stanovené v kapitole 6).

3.3. Emisia dlhových certifikátov ECB

3.3.1. Druh nástroja

ECB môže emitovať dlhové certiﬁkáty s cieľom upraviť štrukturálnu pozíciu Eurosystému voči ﬁnančnému sektoru, aby vytvorila (alebo zvýšila) nedostatok likvidity na trhu.

3.3.2. Právna povaha

Dlhové certifikáty ECB predstavujú dlhovú povinnosť ECB voči ich držiteľovi. Dlhové certifikáty ECB sa vydávajú a uchovávajú v zaknihovanej forme u depozitárov cenných papierov v eurozóne. ECB neukladá žiadne obmedzenia na prevoditeľnosť dlhových certifikátov. Ďalšie ustanovenia týkajúce sa dlhových certifikátov ECB budú uvedené v ich emisných podmienkach.

3.3.3. Úrokové podmienky

Dlhové certifikáty ECB sa vydávajú s diskontom, to znamená, že sú emitované pod menovitou hodnotou a v čase splatnosti sa splácajú v menovitej hodnote. Rozdiel medzi emisnou cenou a cenou pri splatení sa rovná časovo rozlíšenému úroku z hodnoty emisie za obdobie do splatnosti dlhového certifikátu pri dohodnutej úrokovej sadzbe. Uplatňuje sa jednoduché úročenie, pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. Výpočet emisnej ceny je uvedený v rámčeku 1.

RÁMČEK 1

Emisia dlhových certifikátov ECB

Diskontovaná emisná cena je:

kde:

N = menovitá hodnota dlhového certifikátu ECB rI = úroková sadzba (v %) D = splatnosť dlhového certifikátu ECB (v dňoch) PT = diskontovaná emisná cena dlhového certifikátu ECB

3.3.4. Ďalšie charakteristické znaky

Charakteristické znaky emisie dlhových certiﬁkátov ECB:

a) vydávajú sa na účely sťahovania likvidity z trhu;

b) môžu sa vydávať pravidelne alebo nepravidelne;

c) majú splatnosť menej ako 12 mesiacov;

d) emitujú sa prostredníctvom štandardných tendrov (stanovené v oddiele 5.1);

e) tendre uskutočňujú a vyrovnávajú decentralizovane národné centrálne banky;

f) ponuky na upisovanie dlhových certifikátov ECB môžu predkladať všetky zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti (stanovené v oddiele 2.1).

3.4. Devízové swapy

3.4.1. Druh nástroja

Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky pozostávajú zo súbežných spotových a forwardových obchodov v eurách voči cudzej mene. Používajú sa na dolaďovanie, hlavne pri riadení likvidity na trhu a usmerňovaní úrokových sadzieb.

3.4.2. Právna povaha

Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky sú obchodmi, v ktorých Eurosystém spotovou transakciou kupuje (alebo predáva) euro za cudziu menu a súčasne ho predáva (alebo kupuje) späť vo forwardovej transakcii v termíne dohodnutom na spätné odkúpenie. Ďalšie ustanovenia pre devízové swapy sú špeciﬁkované v zmluvných dojednaniach uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB).

3.4.3. Menové a kurzové podmienky

Eurosystém spravidla uskutočňuje operácie iba s menami, s ktorými sa bežne obchoduje, a v súlade so štandardnými trhovými postupmi. V každom devízovom swape sa Eurosystém a zmluvné strany dohodnú na výške swapových bodov obchodu. Swapové body predstavujú rozdiel medzi kurzom forwardovej transakcie a kurzom spotovej transakcie. Swapové body eura voči cudzím menám sú kótované podľa všeobecných trhových zvyklostí. Kurzové podmienky devízových swapov sú stanovené v rámčeku 2.

3.4.4. Ďalšie charakteristické znaky

Charakteristické znaky devízových swapov:

a) môžu mať formu operácií na dodanie likvidity (reﬁnančných) alebo operácií na stiahnutie likvidity (sterilizačných);

b) ich periodicita nie je štandardizovaná;

c) ich splatnosť nie je štandardizovaná;

d) uskutočňujú sa prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstranných postupov (pozri kapitolu 5);

e) tieto operácie zvyčajne vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže dvojstranné devízové swapy vykonávať ECB), a

f) na základe kritérií stanovených v oddiele 2.2 a v dodatku 3 môže Eurosystém vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na devízových swapoch.

RÁMČEK 2

Devízové swapy

S = spotový kurz (ku dňu transakcie devízového swapu) eura (EUR) k cudzej mene ABC FM = forwardový kurz eura k cudzej mene ABC ku dňu spätného odkúpenia swapu (M) ΔΜ = forwardové body medzi eurom a cudzou menou ABC ku dňu spätného odkúpenia swapu (M) Δ M = F M – S N(.) = spotový objem meny; N(.)M je forwardový objem meny: N (ABC) = N (EUR) × S alebo N (ABC) M = N (EUR) M × F M alebo

3.5. Prijímanie termínovaných vkladov

3.5.1. Druh nástroja

Eurosystém môže vyzvať zmluvné strany, aby uložili úročené termínované vklady v národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom majú sídlo. Termínované vklady sa prijímajú len na dolaďovacie účely na stiahnutie likvidity z trhu.

3.5.2. Právna povaha

Vklady prijímané od zmluvných strán sú termínované a úročené pevnou úrokovou sadzbou. Národné centrálne banky neposkytujú žiadnu zábezpeku na zabezpečenie vkladov.

3.5.3. Úrokové podmienky

Pri vkladoch sa používa jednoduché úročenie, pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. Úrok sa platí pri splatnosti vkladu.

3.5.4. Ďalšie charakteristické znaky

Charakteristické znaky prijímania termínovaných vkladov:

a) vklady sa prijímajú na účely stiahnutia likvidity;

b) periodicita prijímania vkladov nie je štandardizovaná;

c) splatnosť vkladov nie je štandardizovaná;

d) vklady sa zvyčajne prijímajú prostredníctvom rýchlych tendrov, vylúčená však nie je ani možnosť dvojstranných postupov (pozri kapitolu 5);

e) prijímanie vkladov zvyčajne vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností môže prijímanie termínovaných vkladov na dvojstrannom základe (17) vykonávať ECB), a

f) Eurosystém môže na základe kritérií stanovených v oddiele 2.2 vybrať obmedzený počet zmluvných strán, od ktorých sa termínované vklady môžu prijímať.

KAPITOLA 4

AUTOMATICKÉ OPERÁCIE

4.1. Jednodňové refinančné operácie

4.1.1. Druh nástroja

Zmluvné strany môžu využívať jednodňové reﬁnančné operácie na získanie jednodňovej likvidity od národných centrálnych bánk za vopred stanovenú úrokovú sadzbu proti založeniu akceptovateľných aktív (stanovených v kapitole 6). Tento nástroj je určený na uspokojenie dočasných potrieb likvidity zmluvných strán. Za normálnych okolností predstavuje úroková sadzba jednodňovej reﬁnančnej operácie hornú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Podmienky jednodňových reﬁnančných operácií sú zhodné v celej eurozóne.

4.1.2. Právna povaha

Národné centrálne banky môžu poskytovať likviditu prostredníctvom jednodňových reﬁnančných operácií buď v podobe jednodňových dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastníctvo aktív je prevedené na veriteľa, pričom zmluvné strany sa dohodnú na tom, že vykonajú spätný obchod a v nasledujúci pracovný deň aktíva spätne prevedú na dlžníka), alebo jednodňových zabezpečených úverov (to znamená, že na aktíva je poskytnutý vymáhateľný nárok, ale vzhľadom na predpokladané splnenie dlhovej povinnosti vlastníkom aktív zostáva dlžník). Ďalšie ustanovenia týkajúce sa dohôd o spätnom odkúpení sú stanovené v zmluvných dojednaniach príslušnej národnej centrálnej banky. Dohody o dodaní likvidity vo forme zabezpečených úverov zohľadňujú rozdielne postupy a pravidlá vytvorenia a realizácie príslušného nároku na zábezpeku (záložné právo, prevod práva a vinkuláciu), ktoré sa uplatňujú v rôznych právnych systémoch.

4.1.3. Podmienky prístupu

Prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám majú inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán stanovené v oddiele 2.1. Prístup poskytuje národná centrálna banka v tom členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Jednodňové reﬁnančné operácie sú k dispozícii len počas dní, keď je v prevádzke (18) systém TARGET2 (19). V dňoch, keď príslušné systémy vyrovnania obchodov s cennými papiermi nie sú v prevádzke, sa prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám poskytuje na základe podkladových aktív, ktoré už boli uložené v národných centrálnych bankách.

Na konci každého pracovného dňa sa debetné zostatky zmluvných strán na ich zúčtovacích účtoch v národných centrálnych bankách automaticky považujú za žiadosť o prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám. Postup realizácie jednodňových reﬁnančných operácií na konci dňa je uvedený v oddiele 5.3.3.

Zmluvná strana môže požiadať o prístup k jednodňovej reﬁnančnej operácii aj zaslaním žiadosti do národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má sídlo. Aby národná centrálna banka v rámci systému TARGET2 mohla žiadosť spracovať v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 15 minút po uzávierke systému (20), (21). Čas uzávierky systému TARGET2 je spravidla o 18.00 hod. času ECB (SEČ). Konečný termín podania žiadosti o prístup k jednodňovej reﬁnančnej operácii sa v posledný pracovný deň Eurosystému v rámci udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv predlžuje o ďalších 15 minút. V žiadosti musí byť uvedená výška úveru a podkladové aktíva, ktoré majú byť poskytnuté v rámci transakcie, ak už v národnej centrálnej banke neboli vopred uložené.

Okrem požiadavky predložiť dostatočné akceptovateľné podkladové aktíva, nie je objem prostriedkov, ktoré je možné poskytnúť na základe jednodňovej reﬁnančnej operácie, nijako obmedzený.

4.1.4. Splatnosť a úrokové podmienky

Splatnosť prostriedkov poskytnutých na základe reﬁnančnej operácie je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sú priamymi účastníkmi systému TARGET2, je úver splatný v nasledujúci deň prevádzky: i) systému TARGET2 a ii) príslušných systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi v čase ich otvorenia.

Eurosystém oznamuje úrokovú sadzbu vopred, pričom sa uplatňuje jednoduchý úrok vypočítaný metódou „skutočný počet dní/360“. ECB môže úrokovú sadzbu kedykoľvek zmeniť, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému (22), (23). Úrok z operácie je splatný pri splatení úveru.

4.1.5. Pozastavenie operácie

Prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými zámermi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek zmeniť podmienky týchto operácií alebo ich pozastaviť.

4.2. Jednodňové sterilizačné operácie

4.2.1. Druh nástroja

Zmluvné strany môžu využívať jednodňové sterilizačné operácie na ukladanie jednodňových vkladov v národných centrálnych bankách. Vklady sú úročené vopred stanovenou úrokovou sadzbou. Za normálnych okolností úroková sadzba jednodňového vkladu predstavuje dolnú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Podmienky jednodňových sterilizačných operácií sú zhodné v celej eurozóne (24).

4.2.2. Právna povaha

Jednodňové vklady prijaté od zmluvných strán sú úročené pevnou úrokovou sadzbou. Národné centrálne banky neposkytujú zmluvným stranám zábezpeku na zabezpečenie vkladov.

4.2.3. Podmienky prístupu (25)

Prístup k jednodňovým sterilizačným operáciám majú inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán špeciﬁkované v oddiele 2.1. Prístup k jednodňovej sterilizačnej operácii sa poskytuje prostredníctvom národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Jednodňové sterilizačné operácie sú k dispozícii len počas prevádzkových dní systému TARGET2 (26).

Zmluvná strana získa prístup k jednodňovým vkladom na základe žiadosti zaslanej do národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má sídlo. Aby národná centrálna banka v rámci systému TARGET2 mohla žiadosť spracovať v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 15 minút po uzávierke systému. Čas uzávierky systému TARGET2 je spravidla o 18.00 hod. času ECB (SEČ) (27), (28). Termín pre podanie žiadosti o prístup k jednodňovým sterilizačným operáciám sa v posledný pracovný deň Eurosystému v rámci udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv predlžuje o ďalších 15 minút. V žiadosti musí byť uvedená výška vkladu.

Na sumu, ktorú môže zmluvná strana uložiť, sa nevzťahuje žiadne obmedzenie.

4.2.4. Splatnosť a úrokové podmienky

Splatnosť vkladov uložených v rámci tejto operácie je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sú priamymi účastníkmi systému TARGET2, sú vklady uložené na základe tejto operácie splatné v nasledujúci prevádzkový deň systému TARGET2 v čase, keď sa systém otvára.

Eurosystém oznamuje úrokovú sadzbu vopred, pričom sa uplatňuje jednoduchý úrok vypočítaný metódou „skutočný počet dní/360“. ECB môže zmeniť úrokovú sadzbu kedykoľvek, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému (29). Úrok je splatný pri splatnosti vkladu.

4.2.5. Pozastavenie operácie

Prístup k jednodňovým sterilizačným operáciám sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými zámermi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek zmeniť podmienky týchto operácií alebo ich pozastaviť.

KAPITOLA 5

POSTUPY

5.1. Tendre

5.1.1. Všeobecná charakteristika

Operácie Eurosystému na voľnom trhu sa zvyčajne vykonávajú formou tendrov. Tendre Eurosystému sa vykonávajú v šiestich krokoch uvedených v rámčeku 3.

Eurosystém rozlišuje dva rôzne druhy tendrov: štandardné tendre a rýchle tendre. Postupy pre štandardné a rýchle tendre sú totožné, s výnimkou časového rámca a okruhu zmluvných strán.

5.1.1.1. Štandardné tendre

Pri štandardných tendroch uplynie od vyhlásenia tendra do potvrdenia výsledkov o pridelenom objeme najviac 24 hodín (pričom čas medzi konečným termínom na predkladanie ponúk a vyhlásením výsledkov je približne dve hodiny). V grafe 1 je uvedený bežný časový harmonogram jednotlivých krokov štandardných tendrov. ECB môže rozhodnúť o úprave časového harmonogramu jednotlivých operácií, ak to považuje za vhodné.

Hlavné reﬁnančné operácie, dlhodobejšie reﬁnančné operácie a štrukturálne operácie (s výnimkou priamych obchodov) sa vždy vykonávajú formou štandardných tendrov. Na štandardných tendroch sa môžu zúčastňovať zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti stanovené v oddiele 2.1.

5.1.1.2. Rýchle tendre

Rýchle tendre sa obvykle uskutočňujú do 90 minút od ich vyhlásenia, pričom potvrdenie sa uskutoční bezprostredne po vyhlásení výsledku. V grafe 2 je uvedený bežný časový harmonogram jednotlivých krokov rýchlych tendrov. ECB môže rozhodnúť o úprave časového harmonogramu jednotlivých operácií, ak to považuje za vhodné. Rýchle tendre sa používajú iba pri dolaďovacích operáciách. Eurosystém si v súlade s kritériami a postupmi stanovenými v oddiele 2.2 môže na účasť v rýchlych tendroch vybrať obmedzený počet zmluvných strán.

5.1.1.3. Tendre s pevnou a pohyblivou úrokovou sadzbou

Eurosystém môže uskutočňovať buď tendre s pevnou úrokovou sadzbou (objemové tendre) alebo tendre s pohyblivou úrokovou sadzbou (úrokové tendre). V tendroch s pevnou úrokovou sadzbou ECB stanovuje úrokovú sadzbu vopred a zúčastnené zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať pri pevnej úrokovej sadzbe (30). V tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov a úrokové sadzby, pri ktorých chcú uzatvárať obchody s národnými centrálnymi bankami (31).

RÁMČEK 3

Operačné kroky tendrov

Krok 1 Vyhlásenie tendra:

a) Oznámenie ECB vydané prostredníctvom verejných tlačových agentúr a internetovej stránky ECB.

b) Oznámenie národných centrálnych bánk vydané prostredníctvom národných tlačových agentúr a zasielané priamo jednotlivým zmluvným stranám (ak je to potrebné).

Krok 2 Príprava a predkladanie ponúk zmluvných strán

Krok 3 Spracovanie ponúk Eurosystémom

Krok 4 Pridelenie prostriedkov a vyhlásenie výsledkov tendra:

a) Rozhodnutie ECB o pridelení prostriedkov

b) Vyhlásenie výsledkov o pridelení prostriedkov prostredníctvom verejných tlačových agentúr a internetovej stránky ECB

Krok 5 Potvrdenie jednotlivých výsledkov o pridelených prostriedkoch

Krok 6 Vyrovnanie transakcií (pozri oddiel 5.3)

5.1.2. Kalendár tendrov

5.1.2.1. Hlavné refinančné operácie a dlhodobejšie refinančné operácie

Hlavné a dlhodobejšie reﬁnančné operácie sa uskutočňujú podľa indikatívneho kalendára, ktorý zverejňuje Eurosystém (32). Kalendár sa zverejňuje aspoň tri mesiace pred začiatkom roka, na ktorý platí. Obvyklé obchodné dni pre hlavné a dlhodobejšie reﬁnančné operácie sú uvedené v tabuľke 2. Zámerom ECB je zabezpečiť, aby sa na hlavných a dlhodobejších reﬁnančných operáciách mohli zúčastňovať zmluvné strany zo všetkých členských štátov. Pri zostavovaní kalendára týchto obchodov preto ECB upravuje bežný harmonogram s prihliadnutím na dni pracovného pokoja v jednotlivých členských štátoch.

5.1.2.2. Štrukturálne operácie

Štrukturálne operácie prostredníctvom štandardných tendrov sa nevykonávajú podľa žiadneho vopred stanoveného kalendára. Zvyčajne sa však uskutočňujú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami národných centrálnych bánk (33) vo všetkých členských štátoch.

5.1.2.3. Dolaďovacie operácie

Dolaďovacie operácie sa nevykonávajú podľa žiadneho vopred stanoveného kalendára. ECB môže dolaďovacie operácie uskutočňovať v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. Na takýchto operáciách sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň uzavretia obchodu, deň vyrovnania a deň splatnosti pracovnými dňami národnej centrálnej banky.

Graf 1

Bežný časový harmonogram operačných krokov štandardných tendrov

[v čase ECB (SEČ)]

Graf 2

Bežný časový harmonogram operačných krokov rýchlych tendrov

Tabuľka 2

Bežné dni uzatvárania hlavných refinančných operácií a dlhodobejších refinančných operácií

Druh operácie Bežný deň uzavretia obchodu (T) Hlavné reﬁnančné operácie každý utorok Dlhodobejšie reﬁnančné operácie posledná streda každého kalendárneho mesiaca (34)

5.1.3. Vyhlasovanie tendrov

Štandardné tendre Eurosystému sa vyhlasujú verejne prostredníctvom tlačových agentúr a internetovej stránky ECB. Okrem toho môžu národné centrálne banky priamo oznámiť konanie tendra zmluvným stranám, ktoré nemajú prístup k tlačovým agentúram. Oznámenie o verejnom vyhlásení tendra obvykle obsahuje tieto údaje:

a) referenčné číslo tendra;

b) deň konania tendra;

c) druh operácie (dodanie alebo stiahnutie likvidity a druh nástroja menovej politiky, ktorý sa má použiť);

d) splatnosť operácie;

e) druh aukcie (tender s pevnou alebo pohyblivou úrokovou sadzbou);

f) spôsob realizácie aukcie (holandská alebo americká aukcia podľa oddielu 5.1.5);

g) plánovaný objem operácie (zvyčajne iba v prípade dlhodobejších reﬁnančných operácií);

h) pevná úroková sadzba/cena/swapové body tendra (v prípade tendrov s pevnou úrokovou sadzbou);

i) minimálna, resp. maximálna akceptovateľná úroková sadzba/cena/swapové body (ak sú stanovené);

j) deň začatia a deň splatnosti operácie (ak je stanovený) alebo deň valuty a deň splatnosti nástroja (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB);

k) použité meny a mena, ktorej množstvo je pevne stanovené (v prípade devízových swapov);

l) referenčný spotový výmenný kurz, ktorý sa má použiť na výpočet hodnoty ponúk (v prípade devízových swapov);

m) limit maximálnej ponuky (ak je stanovený);

n) minimálne individuálne pridelené množstvo (ak je stanovené);

o) minimálny podiel pridelenia (ak je stanovený);

p) časový harmonogram predkladania ponúk;

q) menovitú hodnotu certifikátov (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB) a

r) kód ISIN emisie (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB).

V záujme zvýšenia transparentnosti dolaďovacích operácií Eurosystém zvyčajne vyhlasuje rýchle tendre verejne a vopred. Za výnimočných okolností však ECB môže rozhodnúť, že rýchle tendre vopred verejne nevyhlási. Vyhlasovanie rýchlych tendrov sa riadi tými istými postupmi ako v prípade štandardných tendrov. Pri rýchlych tendroch, ktoré neboli vopred verejne vyhlásené, národné centrálne banky vyberajú zmluvné strany priamo. Pri rýchlych tendroch, ktoré boli vopred verejne vyhlásené, môžu národné centrálne banky priamo kontaktovať vybrané zmluvné strany.

5.1.4. Príprava a predkladanie ponúk zmluvných strán

Ponuky zmluvných strán musia mať formu stanovenú národnými centrálnymi bankami pre príslušný obchod. Ponuky sa musia predložiť národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom má inštitúcia organizačnú zložku (ústredie alebo pobočku). Ponuky inštitúcie môže predkladať iba jedna organizačná zložka v každom členskom štáte (buď ústredie, alebo určená pobočka).

V tendroch s pevnou úrokovou sadzbou musia zmluvné strany vo svojich ponukách uviesť objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami (35).

V tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou môžu zmluvné strany predkladať ponuky až s 10 rôznymi úrovňami úrokovej sadzby/ceny/swapového bodu. Eurosystém môže pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou za výnimočných okolností stanoviť limit na počet ponúk, ktoré môžu byť predložené. V každej ponuke musia zmluvné strany uviesť hodnotu peňažných prostriedkov, s ktorou chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami a príslušnú úrokovú sadzbu (36), (37). Navrhované úrokové sadzby musia byť vyjadrené ako násobok 0,01 percentuálneho bodu. V prípade tendra devízových swapov s pohyblivou úrokovou sadzbou musia byť swapové body kótované v súlade so štandardnými trhovými zvyklosťami a ponuky musia byť vyjadrené ako násobok 0,01 swapového bodu.

Pri hlavných reﬁnančných operáciách je najnižšia hodnota ponuky 1 000 000 EUR. Ponuky prevyšujúce túto sumu musia byť vyjadrené ako násobky 100 000 EUR. Rovnaká najnižšia ponuka a rovnaké násobky platia v dolaďovacích a štrukturálnych operáciách. Minimálna hodnota ponuky platí pre každú úroveň úrokovej miery/ceny/swapového bodu.

Pre dlhodobejšie reﬁnančné operácie každá národná centrálna banka určuje najnižšiu hodnotu ponuky v rozpätí od 10 000 EUR do 1 000 000 EUR. Ponuky prevyšujúce určenú najnižšiu hodnotu ponuky musia byť vyjadrené ako násobky 10 000 EUR. Najnižšia hodnota ponuky platí pre každú úroveň úrokovej sadzby.

ECB môže stanoviť maximálny limit ponuky, aby zabránila neúmerne veľkým ponukám. Prípadná maximálna hodnota ponuky sa vždy uvádza vo verejnom vyhlásení tendra.

Od zmluvných strán sa očakáva, že vždy budú schopné pokryť pridelené sumy dostatočnou hodnotou akceptovateľných podkladových aktív (38). Ak zmluvná strana nie je schopná previesť dostatočnú hodnotu podkladových aktív alebo peňažných prostriedkov na vyrovnanie sumy, ktorá jej bola pridelená v tendri, zmluvné alebo regulačné opatrenia uplatňované príslušnou národnou centrálnou bankou umožňujú uložiť pokuty.

Odovzdané ponuky možno odvolať do konečného termínu stanoveného na predkladanie ponúk. Ponuky predložené po termíne stanovenom v oznámení o konaní tendra sú neplatné. Dodržanie termínov posudzujú národné centrálne banky. Národné centrálne banky vyradia všetky ponuky konkrétnej zmluvnej strany v prípade, že súhrnný objem jej ponúk presiahne maximálny limit stanovený ECB. Národné centrálne banky vyradia aj tie ponuky, ktoré sú nižšie než stanovený minimálny objem ponúk, alebo ktoré sú nižšie než najnižšia akceptovaná alebo vyššie než najvyššia akceptovaná úroková sadzba/cena/výška swapového bodu. Národné centrálne banky okrem toho môžu vyradiť aj ponuky, ktoré sú neúplné alebo ktoré nie sú v súlade s platným vzorom. Svoje rozhodnutie o vyradení ponuky príslušná národná centrálna banka oznámi zmluvnej strane pred prideľovaním.

5.1.5. Postup prideľovania

5.1.5.1. Tender s pevnou úrokovou sadzbou

Pri prideľovaní v tendroch s pevnou úrokovou sadzbou sa ponuky prijaté od zmluvných strán sčítajú. Ak súhrnný objem ponúk presahuje celkový objem likvidity, ktorá má byť umiestnená, predložené ponuky sa uspokojujú pomerným spôsobom podľa pomeru umiestňovanej sumy k úhrnnej sume ponúk (pozri rámček 4). Suma pridelená jednotlivým zmluvným stranám sa zaokrúhli na najbližšie euro. ECB sa však môže rozhodnúť, že pri tendroch s pevnou úrokovou sadzbou pridelí každému záujemcovi určitý minimálny objem/podiel.

RÁMČEK 4

Postup prideľovania v tendroch s pevnou úrokovou sadzbou

Percentuálny podiel pridelenej sumy sa počíta ako:

Objem pridelený i-tej zmluvnej strane:

alli = all % × (ai )

kde:

A = celkový prideľovaný objem n = celkový počet zmluvných strán ai = objem ponuky i-tej zmluvnej strany all% = percento prideleného objemu alli = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

5.1.5.2. Tendre v eurách s pohyblivou úrokovou sadzbou

Pri prideľovaní v tendroch na dodanie likvidity s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách sa ponuky zoradia zostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb. Ako prvé sa uspokojujú ponuky s najvyššími úrokovými sadzbami a potom sa postupne uspokojujú ponuky s nižšími úrokovými sadzbami až do vyčerpania celkového objemu likvidity, ktorý má byť pridelený. Ak pri najnižšej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (t. j. hraničnej úrokovej sadzbe) súhrnná suma ponúk presiahne zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, zostávajúca suma sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk s hraničnou úrokovou sadzbou (pozri rámček 5). Suma pridelená jednotlivým zmluvným stranám sa zaokrúhli na najbližšie euro.

Pri prideľovaní hodnôt v tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou na sťahovanie likvidity (ktoré možno použiť pri emisii dlhových certifikátov ECB a pri prijímaní termínovaných vkladov) sú ponuky zoradené vzostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb (alebo zostupne podľa ponúkaných cien). Ponuky s najnižšími úrovňami úrokových sadzieb (najvyššími úrovňami cien) sa uspokojujú ako prvé, a potom sa postupne akceptujú ponuky s vyššími úrokovými sadzbami (nižšími cenovými ponukami) až do vyčerpania celkovej likvidity, ktorá sa má stiahnuť. Ak pri najvyššej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (najnižšej úrovni ceny) (t. j. hraničnej úrokovej sadzbe/cene) súhrnná hodnota ponúk presiahne zostávajúcu hodnotu, ktorá má byť pridelená, táto zostávajúca hodnota sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej hodnoty, ktorá má byť pridelená, k celkovej hodnote ponúk za hraničnú úrokovú sadzbu/cenu (pozri rámček 5). Pri emisii dlhových certifikátov ECB sa hodnota pridelená jednotlivým zmluvným stranám zaokrúhli na najbližší násobok ich menovitej hodnoty. Pri ostatných operáciách na sťahovanie likvidity sa hodnota pridelená jednotlivým zmluvným stranám zaokrúhli na najbližšie euro.

ECB sa môže rozhodnúť, že pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou pridelí každému úspešnému ponúkajúcemu určitý minimálny objem.

RÁMČEK 5

Postup prideľovania v tendroch v eurách s pohyblivou úrokovou sadzbou

(uvedený príklad sa vzťahuje na ponuky vo forme úrokových sadzieb)

Percentuálny podiel pridelenej sumy pri hraničnej úrokovej sadzbe:

Objem pridelený i-tej zmluvnej strane pri hraničnej úrokovej sadzbe:

all (rm ) i = all%(rm ) × a(rm)i

Celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane:

kde:

A = celkový pridelený objem r s = s-tá ponuka úrokovej sadzby predložená zmluvnými stranami n = celkový počet zmluvných strán a(r s ) i = výška ponuky pri s-tej úrokovej sadzbe (r s ) podanej i-tou zmluvnou stranou a(r s ) = celkový objem ponúk pri s-tej úrokovej sadzbe (r s ) r m = hraničná úroková sadzba: r 1 ≥ rs ≥ rm v tendri na dodanie likvidity rm ≥ rs ≥ r 1 v tendri na stiahnutie likvidity r m-1 = úroková sadzba pred hraničnou úrokovou sadzbou (posledná úroková sadzba, pri ktorej sú ponuky uspokojované v plnej výške): rm–1 > rm v tendri na dodanie likvidity rm > r m–1 v tendri na stiahnutie likvidity all%(r m ) = percentuálny podiel pridelenej sumy pri hraničnej úrokovej sadzbe all(r s ) i = objem prostriedkov pridelených i-tej zmluvnej strane pri s-tej úrokovej sadzbe all i = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

5.1.5.3. Tendre pre devízové swapy s pohyblivou úrokovou sadzbou

Pri prideľovaní v tendroch pre devízové swapy s pohyblivou úrokovou sadzbou na dodanie likvidity sú ponuky zoradené vzostupne podľa kotácií swapových bodov (39). Ponuky s najnižšími kotáciami swapových bodov sú uspokojované ako prvé, potom sú postupne akceptované ponuky s vyššími kotáciami swapových bodov až do vyčerpania celkového pevne stanoveného objemu meny, ktorý má byť pridelený. Ak pri najvyššej akceptovanej kotácii swapových bodov (t. j. hraničnej kotácii swapových bodov) súhrnná suma ponúk prevýši zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, rozdelí sa zostávajúca suma pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk pri hraničnej kotácii swapových bodov (rámček 6). Suma pridelená jednotlivým zmluvným stranám sa zaokrúhli na najbližšie euro.

Pri prideľovaní v tendroch pre devízové swapy s pohyblivou úrokovou sadzbou na stiahnutie likvidity sú ponuky zoradené zostupne podľa ponúkaných swapových bodov. Ponuky s najvyššími swapovými bodmi sú uspokojované ako prvé, potom sú postupne akceptované nižšie ponuky swapových bodov až do vyčerpania celkového pevne stanoveného objemu meny, ktorý má byť pridelený. Ak pri najnižšej akceptovanej kotácii swapových bodov (t. j. hraničnej kotácii swapových bodov) súhrnný objem ponúk prevýši zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, rozdelí sa zostávajúca suma pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk pri hraničnej kotácii swapových bodov (pozri rámček 6). Suma pridelená jednotlivým zmluvným stranám sa zaokrúhli na najbližšie euro.

5.1.5.4. Druh aukcie

Pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou môže Eurosystém využiť buď aukciu s jednotnou sadzbou, alebo s viacerými sadzbami. V aukcii s jednotnou sadzbou (holandská aukcia) sa úroková sadzba/cena/výška swapových bodov, ktoré sa uplatňujú na všetky uspokojené ponuky, rovnajú hraničnej úrokovej sadzbe/cene/výške swapových bodov (t. j. hodnote, pri ktorej sa vyčerpá celková prideľovaná suma). Pri aukcii s viacerými úrokovými sadzbami (americká aukcia) úroková sadzba/cena/výška swapových bodov zodpovedá úrokovej sadzbe/cene/výške swapových bodov jednotlivých ponúk.

RÁMČEK 6

Postup prideľovania v tendroch pre devízové swapy s pohyblivou úrokovou sadzbou

Percentuálny podiel pridelenej sumy pri hraničnej kotácii swapových bodov:

Objem pridelený i-tej zmluvnej strane pri hraničnej kotácii swapových bodov:

all (Δ m ) i = all% (Δ m ) × a(Δm)i

Celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane:

kde:

A = celkový pridelený objem Δ s = s-tá kotácia swapových bodov predložená zmluvnými stranami N = celkový počet zmluvných strán a(Δ s ) i = výška ponuky i-tej zmluvnej strany pri s-tej kotácii swapových bodov (Δ s ) a(Δ s ) = celková výška ponuky pri s-tej kotácii swapového bodu (Δs) Δ m = hraničná kotácia swapových bodov: Δ m ≥ Δ s ≥ Δ1 pre devízové swapy na dodanie likvidity, Δ1 ≥ Δ s ≥ Δ m pre devízové swapy na stiahnutie likvidity Δ m-1 = kotácia swapových bodov pred hraničnou kotáciou swapových bodov (posledná kotácia swapových bodov, pri ktorej sú ponuky ešte plne uspokojené): Δ m > Δ m–1 pre devízové swapy na dodanie likvidity, Δ m–1 > Δ m pre devízové swapy na stiahnutie likvidity all%(Δ m ) = percentuálny podiel pridelenej sumy pri hraničnej kotácii swapových bodov all(Δ s ) i = objem pridelený i-tej zmluvnej strane pri s-tej kotácii swapových bodov all i = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

5.1.6. Vyhlásenie výsledkov tendra

Výsledky štandardných a rýchlych tendrov sa oznamujú verejne prostredníctvom tlačových agentúr a internetovej stránky ECB. Okrem toho môžu národné centrálne banky priamo oznámiť výsledky o pridelených prostriedkoch zmluvným stranám, ktoré nemajú prístup k tlačovým agentúram. Oznámenie o výsledku verejného tendra obvykle obsahuje tieto informácie:

a) referenčné číslo tendra;

b) deň konania tendra;

c) druh operácie;

d) splatnosť operácie;

e) celkový objem ponúk predložených zmluvnými stranami Eurosystému;

f) počet ponúkajúcich zmluvných strán;

g) použité meny (v prípade devízových swapov);

h) celkový pridelený objem;

i) percento pridelenia (v prípade tendrov s pevnou úrokovou sadzbou);

j) spotový výmenný kurz (v prípade devízových swapov);

k) akceptovanú hraničnú úrokovú sadzbu/cenu/výšku swapového bodu a percento pridelenej sumy za hraničnú úrokovú sadzbu/cenu/swapový bod (v prípade tendrov s pohyblivou úrokovou sadzbou);

l) najnižšiu, najvyššiu úrokovú sadzbu a vážený priemer úrokovej sadzby prideleného objemu (v prípade aukcií s viacerými úrokovými sadzbami);

m) deň začatia a deň splatnosti operácie (ak je stanovený) alebo deň valuty a deň splatnosti nástroja (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB);

n) minimálnu individuálnu pridelenú sumu (ak je stanovená);

o) minimálny podiel pridelenia (ak je stanovený);

p) menovitú hodnotu certifikátov (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB) a

q) kód ISIN emisie (v prípade emisie dlhových certifikátov ECB).

Národné centrálne banky potvrdzujú jednotlivé výsledky tendra úspešným zmluvným stranám priamo.

5.2. Postupy dvojstranných operácií

5.2.1. Všeobecná charakteristika

Národné centrálne banky môžu vykonávať operácie na základe dvojstranných postupov. Tieto postupy sa môžu využívať v dolaďovacích operáciách na voľnom trhu a v štrukturálnych priamych operáciách. (40) Všeobecne sa definujú ako akékoľvek postupy, pri ktorých Eurosystém uskutočňuje transakciu s jednou alebo niekoľkými zmluvnými stranami bez použitia tendra. V tejto súvislosti sa rozlišuje medzi dvoma rôznymi druhmi dvojstranných postupov: operáciami, pri ktorých Eurosystém priamo kontaktuje zmluvné strany, a operáciami, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových sprostredkovateľov.

5.2.2. Priamy kontakt so zmluvnými stranami

Pri tomto postupe národné centrálne banky priamo kontaktujú jednu alebo viac domácich zmluvných strán vybraných podľa kritérií stanovených v oddiele 2.2. Národné centrálne banky rozhodujú o uzavretí obchodu so zmluvnými stranami podľa presných pokynov ECB. Obchody sa vyrovnávajú prostredníctvom národných centrálnych bánk.

Ak by Rada guvernérov ECB rozhodla, že za výnimočných okolností môže dvojstranné operácie vykonávať aj ECB (prípadne jedna alebo viacero národných centrálnych bánk na základe poverenia ECB), postupy pre takéto operácie by sa zodpovedajúcim spôsobom upravili. V takom prípade by ECB (resp. jedna alebo viac národných centrálnych bánk na základe poverenia ECB) priamo kontaktovala jednu alebo viac zmluvných strán v eurozóne vybraných podľa kritérií stanovených v oddiele 2.2. ECB (resp. jedna alebo viac národných centrálnych bánk na základe poverenia ECB) by rozhodla o tom, či so zmluvnými stranami obchod uzavrie. Aj v takomto prípade by sa však obchody vyrovnávali decentralizovane prostredníctvom národných centrálnych bánk.

Dvojstranné operácie prostredníctvom priameho kontaktu so zmluvnými stranami sa môžu použiť pri reverzných obchodoch, priamych obchodoch, devízových swapoch a pri prijímaní termínovaných vkladov.

5.2.3. Obchody vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových sprostredkovateľov

Národné centrálne banky môžu vykonávať priame obchody prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových sprostredkovateľov. Okruh zmluvných strán pri týchto obchodoch nie je a priori obmedzený a postupy sa prispôsobujú trhovým zvyklostiam pre dlhové nástroje, s ktorými sa obchoduje.

5.2.4. Vyhlasovanie dvojstranných operácií

Dvojstranné operácie sa obvykle vopred verejne nevyhlasujú. ECB môže navyše rozhodnúť, že výsledky dvojstranných operácií nezverejní.

5.2.5. Prevádzkové dni

ECB môže rozhodnúť o tom, že dolaďovacie dvojstranné operácie bude uskutočňovať v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. Na týchto operáciách sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň uzavretia obchodu, deň vyrovnania a deň splatnosti pracovnými dňami národnej centrálnej banky.

Priame dvojstranné operácie na štrukturálne účely sa zvyčajne vykonávajú a vyrovnajú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami národných centrálnych bánk vo všetkých členských štátoch.

5.3. Postupy vyrovnania

5.3.1. Všeobecná charakteristika

Peňažné transakcie súvisiace s využívaním automatických operácií Eurosystému alebo účasťou na operáciách na voľnom trhu sa vyrovnávajú na účtoch zmluvných strán v národných centrálnych bankách alebo na účtoch zúčtovacích bánk zapojených do systému TARGET2. Peňažné transakcie sa vyrovnávajú až po konečnom prevode podkladových aktív (alebo v momente ich prevodu). To znamená, že podkladové aktíva musia byť vopred uložené na majetkovom účte cenných papierov v úschove v národných centrálnych bankách alebo vyrovnané týmito národnými centrálnymi bankami vnútrodenne na základe dodávky proti platbe. Prevod podkladových aktív sa vykonáva prostredníctvom účtov zmluvných strán na zúčtovanie cenných papierov v systémoch vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré musia spĺňať minimálne štandardy ECB (41). Zmluvné strany, ktoré nemajú majetkový účet cenných papierov v úschove v národnej centrálnej banke alebo účet na zúčtovanie cenných papierov v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý spĺňa minimálne štandardy ECB, môžu obchody s podkladovými aktívami vyrovnať prostredníctvom účtu na zúčtovanie cenných papierov alebo prostredníctvom majetkového účtu cenných papierov v úschove v korešpondenčnej úverovej inštitúcii.

Ďalšie ustanovenia týkajúce sa postupov vyrovnania sú vymedzené v zmluvných dojednaniach uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) pre konkrétne nástroje menovej politiky. V dôsledku rozdielov vo vnútroštátnych právnych predpisoch a prevádzkových postupoch sa postupy vyrovnania môžu medzi jednotlivými národnými centrálnymi bankami mierne líšiť.

Tabuľka 3

Bežné dni vyrovnania pre operácie Eurosystému na voľnom trhu (42)

Nástroj menovej politiky Deň vyrovnania pre operácie založené na štandardných tendroch Deň vyrovnania pre operácie založené na rýchlych tendroch alebo na dvojstranných postupoch Reverzné obchody T + 1 (43) T Priame obchody — Podľa trhových zvyklostí pre podkladové aktíva Emisia dlhových certifikátov ECB T + 2 — Devízové swapy — T, T + 1 alebo T + 2 Prijímanie termínovaných vkladov — T

5.3.2. Vyrovnanie operácií na voľnom trhu

Operácie na voľnom trhu založené na štandardných tendroch, (t. j. hlavné refinančné operácie, dlhodobejšie refinančné operácie a štrukturálne operácie) sa bežne vyrovnávajú v prvý deň nasledujúci po dni uzavretia obchodu, keď je otvorený systém TARGET2 a všetky príslušné systémy vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Vyrovnanie emisie dlhových certifikátov ECB sa však uskutočňuje na druhý deň po dni uzavretia obchodu, keď je otvorený systém TARGET2 a všetky príslušné systémy vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Eurosystém sa zásadne usiluje vyrovnávať transakcie týkajúce sa jeho operácií na voľnom trhu v tom istom čase vo všetkých členských štátoch so všetkými zmluvnými stranami, ktoré poskytli dostatočné podkladové aktíva. V dôsledku prevádzkových obmedzení a technických vlastností systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi sa však načasovanie vyrovnania operácií na voľnom trhu v rámci dňa môže v eurozóne líšiť. Čas vyrovnania hlavných a dlhodobejších refinančných operácií sa zvyčajne zhoduje s časom splatenia predchádzajúcej operácie so zodpovedajúcou splatnosťou.

Eurosystém sa snaží vyrovnať operácie na voľnom trhu založené na rýchlych tendroch a dvojstranných postupoch v deň uzavretia obchodu. Z prevádzkových dôvodov však Eurosystém môže tieto operácie príležitostne vyrovnať v iné dni, najmä pokiaľ ide o priame obchody a devízové swapy (pozri tabuľku 3).

5.3.3. Postupy na konci dňa

Postupy na konci dňa sú opísané v dokumentácii k systému TARGET2. Všeobecne platí, že uzávierka systému TARGET2 je o 18.00 hod. času ECB (SEČ). Po čase uzávierky už systém TARGET2 neprijíma na spracovanie žiadne ďalšie platobné príkazy, aj keď zostávajúce platobné príkazy akceptované pred uzávierkou sa ešte spracujú. Žiadosti zmluvných strán o prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám alebo k jednodňovým sterilizačným operáciám musia príslušné národné centrálne banky predložiť najneskôr 15 minút po uzávierke systému TARGET2. Uzávierka pre podávanie žiadostí o prístup k automatickým operáciám Eurosystému sa v posledný pracovný deň Eurosystému v rámci udržiavacieho obdobia povinných minimálnych rezerv predlžuje o ďalších 15 minút.

Všetky záporné zostatky na zúčtovacích účtoch akceptovateľných zmluvných strán v systéme TARGET2 zostávajúce po ukončení kontrolných postupov na konci dňa sa automaticky považujú za žiadosť o prístup k jednodňovým reﬁnančným operáciám (pozri oddiel 4.1).

KAPITOLA 6

AKCEPTOVATEĽNÉ AKTÍVA

6.1. Všeobecná charakteristika

Článok 181 štatútu ESCB umožňuje ECB a národným centrálnym bankám obchodovať na ﬁnančných trhoch prostredníctvom nákupu a predaja podkladových aktív, a to buď priamo, alebo na základe dohôd o spätnom odkúpení, a vyžaduje, aby boli všetky úverové operácie Eurosystému zabezpečené primeranou zábezpekou. Všetky reﬁnančné operácie Eurosystému sú teda zabezpečené podkladovými aktívami poskytnutými zmluvnými stranami, a to buď vo forme prevodu vlastníctva aktív (v prípade priamych obchodov alebo dohôd o spätnom odkúpení), alebo vo forme záložného práva, prevodu práva alebo vinkulácie príslušných aktív (v prípade zabezpečených úverov) (44).

V záujme ochrany Eurosystému pred vznikom strát spôsobených výkonom operácií menovej politiky a zabezpečenia rovnakých podmienok pre zmluvné strany, ako aj zvýšenia prevádzkovej efektívnosti a transparentnosti musia podkladové aktíva spĺňať určité kritériá akceptovateľnosti v operáciách menovej politiky Eurosystému. Eurosystém vypracoval jednotný rámec akceptovateľných aktív, ktorý platí pre všetky úverové operácie Eurosystému. Tento jednotný rámec, nazývaný aj „jednotný zoznam“, vstúpil do platnosti 1. januára 2007, keď nahradil dvojstupňový systém, ktorý bol v platnosti od začiatku tretej etapy hospodárskej a menovej únie.

Jednotný rámec zahŕňa dva rôzne druhy aktív – obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva. Z hľadiska kvality aktív a ich akceptovateľnosti v rôznych typoch operácií menovej politiky Eurosystému nie je medzi týmito dvoma druhmi aktív žiadny rozdiel s tou výnimkou, že neobchodovateľné aktíva Eurosystém nepoužíva v priamych obchodoch. Aktíva akceptovateľné v operáciách menovej politiky Eurosystému sa môžu používať aj ako podkladové aktíva v rámci vnútrodenných úverov.

Kritériá akceptovateľnosti oboch druhov aktív sú uvedené v oddiele 6.2 a sú jednotné v celej eurozóne (45). V snahe zabezpečiť, aby tieto dva druhy aktív spĺňali rovnaké štandardy na hodnotenie kreditného rizika, Eurosystém zaviedol rámec pre hodnotenie kreditného rizika (Eurosystem credit assessment framework – ECAF), ktorý sa opiera o rôzne zdroje hodnotenia kreditného rizika. Postupy a pravidlá, ktoré vymedzujú požiadavky Eurosystému na „vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika“ akceptovateľnej zábezpeky a ktorými sa zabezpečuje ich dodržiavanie, sú opísané v oddiele 6.3. Opatrenia na riadenie rizík a zásady oceňovania podkladových aktív sú opísané v oddieloch 6.4 a 6.5. Zmluvné strany Eurosystému môžu používať akceptovateľné aktíva na cezhraničnom princípe (pozri oddiel 6.6).

6.2. Akceptovateľné podkladové aktíva

ECB zostavuje, vedie a zverejňuje zoznam akceptovateľných obchodovateľných aktív. (46) Eurosystém poskytuje zmluvným stranám poradenstvo v otázkach akceptovateľnosti aktív ako zábezpeky v operáciách Eurosystému, iba ak sa Eurosystému ako zábezpeka predkladajú už emitované obchodovateľné aktíva alebo nesplatené neobchodovateľné aktíva. Poradenstvo pred emisiou aktív neposkytuje.

6.2.1. Kritériá akceptovateľnosti obchodovateľných aktív

Akceptovateľné sú dlhové certiﬁkáty vydané ECB a všetky dlhové certiﬁkáty vydané národnými centrálnymi bankami Eurosystému pred dňom prijatia eura v príslušnom členskom štáte.

Pri určovaní akceptovateľnosti ostatných obchodovateľných aktív sa uplatňujú nasledujúce kritériá (pozri tiež tabuľku 4):

6.2.1.1. Druh aktíva

Aktívum musí byť dlhovým nástrojom, ktorý má:

a) pevne stanovenú výšku istiny neviazanú na nijaké podmienky (47) a

b) kupón, ktorý nemôže viesť k zápornému toku hotovosti. Okrem toho by malo ísť o i) nulový kupón, ii) kupón s pevnou úrokovou sadzbou, alebo iii) kupón s pohyblivou úrokovou sadzbou viazaný na referenčnú úrokovú sadzbu. Kupón môže byť viazaný aj na zmenu ratingového hodnotenia samotného emitenta. Akceptovateľné sú aj dlhopisy viazané na inﬂáciu.

Tieto charakteristiky musia zostať zachované až do úplného splatenia záväzku. Dlhové nástroje nesmú udeľovať práva na istinu a/alebo úrok, ktoré sú podriadené právam držiteľov iných dlhových nástrojov toho istého emitenta.

Požiadavka podľa písm. a) sa nevzťahuje na cenné papiere kryté aktívami s výnimkou dlhopisov vydaných úverovými inštitúciami v súlade s kritériami vymedzenými v článku 52 smernice PKIPCP (48) (nazývaných „kryté bankové dlhopisy“). Eurosystém hodnotí akceptovateľnosť cenných papierov krytých aktívami iných ako krytých bankových dlhopisov podľa nasledujúcich kritérií.

Aktíva vytvárajúce peňažné toky, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, musia spĺňať tieto požiadavky:

a) nadobudnutie týchto aktív sa musí riadiť právom členského štátu EÚ;

b) musia byť nadobudnuté od pôvodcu alebo od sprostredkovateľa spoločnosťou zvláštneho účelu zriadenou na účely sekuritizácie spôsobom, ktorý Eurosystém považuje za „skutočný predaj“, ktorý je vymáhateľný voči ktorejkoľvek tretej osobe a je mimo dosahu pôvodcu a jeho veriteľov alebo sprostredkovateľa a jeho veriteľov, vrátane prípadov platobnej neschopnosti pôvodcu alebo sprostredkovateľa;

c) musia pochádzať od pôvodcu alebo prípadne od sprostredkovateľa registrovaného v EHP a títo ich musia predať emitentovi;

d) nesmú vcelku ani čiastočne, skutočne ani potenciálne pozostávať z tranží iných cenných papierov krytých aktívami (49). Okrem toho nesmú vcelku ani čiastočne, skutočne ani potenciálne pozostávať z úverových dlhopisov (credit-linked notes), swapov alebo iných derivátových nástrojov (50), (51), ani zo syntetických cenných papierov;

e) ak ide o úverové pohľadávky, dlžníci a veritelia musia byť registrovaní (alebo v prípade fyzických osôb musia byť rezidentmi) v EHP a, ak to prichádza do úvahy, príslušné zabezpečenie úverových pohľadávok sa musí nachádzať v EHP. Právo upravujúce tieto úverové pohľadávky musí byť právom krajiny EHP. Ak ide o dlhopisy, emitenti musia byť registrovaní v EHP, dlhopisy musia byť emitované v krajine EHP podľa práva krajiny EHP a každé súvisiace zabezpečenie dlhopisov sa musí nachádzať v EHP (52).

V prípadoch, keď boli pôvodcovia alebo prípadne sprostredkovatelia zaregistrovaní v eurozóne alebo v Spojenom kráľovstve, Eurosystém overil, že v ich právnych poriadkoch nie sú žiadne nepriaznivé ustanovenia týkajúce sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (claw back). Ak je pôvodca alebo prípadne sprostredkovateľ zaregistrovaný v inej krajine EHP, cenné papiere kryté aktívami sú akceptovateľné len vtedy, ak sa Eurosystém presvedčí o tom, že jeho práva by boli dostatočným spôsobom chránené voči ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva, ktoré Eurosystém považuje za významné podľa právnych predpisov príslušnej krajiny EHP. Aby sa cenné papiere kryté aktívami mohli považovať za akceptovateľné (53), musí sa najskôr predložiť nezávislá právna analýza vo forme prijateľnej pre Eurosystém, v ktorej sa uvedú príslušné vnútroštátne pravidlá týkajúce sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva. Na rozhodnutie o tom, či sú práva Eurosystému dostatočne chránené pred ustanoveniami týkajúcimi sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva, Eurosystém môže požadovať ďalšie dokumenty vrátane potvrdenia o platobnej schopnosti od nadobúdateľa za podozrivé obdobie. Ustanovenia týkajúce sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva, ktoré považuje Eurosystém za nepriaznivé a preto neprijateľné, zahŕňajú pravidlá, podľa ktorých likvidátor môže vyhlásiť predaj podkladových aktív za neplatný len na základe toho, že sa uskutočnil počas určitého obdobia (podozrivého obdobia) pred vyhlásením platobnej neschopnosti predávajúceho (pôvodcu/sprostredkovateľa), alebo že takémuto vyhláseniu neplatnosti môže zabrániť len nadobúdateľ aktív, ak vie preukázať, že o platobnej neschopnosti predávajúceho (pôvodcu/sprostredkovateľa) v čase predaja nevedel.

Ak ide o štruktúrovanú emisiu, podmienkou akceptovateľnosti je, že žiadna tranža (alebo jej časť) nesmie byť podriadená iným tranžiam tej istej emisie. Tranža (alebo jej časť) sa nepovažuje za podriadenú iným tranžiam (alebo ich častiam) tej istej emisie, pokiaľ v súlade s poradím prednosti splácania stanoveným v prospekte emitenta, ktoré sa uplatňuje po doručení výzvy na predčasné splatenie, nemá žiadna iná tranža (alebo jej časť) z hľadiska splatenia (istiny a úroku) prednostné právo pred touto tranžou (alebo jej časťou), a táto tranža (alebo jej časť) je teda spomedzi rôznych tranží štruktúrovanej emisie a ich častí v poradí strát na poslednom mieste. V prípade štruktúrovaných emisií, pri ktorých prospekt emitenta upravuje doručenie výzvy na predčasné a na vymáhané splatenie, sa nepodriadenosť tranže (alebo jej časti) musí zabezpečiť na základe prednosti platieb tak v prípade výzvy na predčasné splatenie, ako aj v prípade výzvy na vymáhané splatenie.

Eurosystém si vyhradzuje právo požadovať od ktorejkoľvek relevantnej tretej strany (napríklad od emitenta, pôvodcu alebo organizátora) akékoľvek objasnenie a/alebo právne potvrdenie, ktoré považuje za potrebné v súvislosti s hodnotením akceptovateľnosti cenných papierov krytých aktívami.

6.2.1.2. Štandardy na hodnotenie kreditného rizika

Dlhový nástroj musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika, ktoré sú vymedzené v pravidlách ECAF pre obchodovateľné aktíva (uvedené v oddiele 6.3.2).

6.2.1.3. Miesto vydania

Dlhový nástroj musí byť uložený/registrovaný (emitovaný) v EHP, a to v centrálnej banke alebo v centrálnom depozitári cenných papierov (CDCP), ktorý spĺňa minimálne štandardy stanovené ECB (54). Ak ide o obchodovateľný dlhový nástroj vydaný neﬁnančnou spoločnosťou (55), ktorá nemá rating od niektorej akceptovanej externej inštitúcie hodnotiacej kreditné riziko (ECAI), miestom emisie musí byť eurozóna.

6.2.1.4. Postupy vyrovnania

Dlhový nástroj musí byť prevoditeľný v zaknihovanej podobe. Musí byť vedený a vyrovnaný v eurozóne na účte v Eurosystéme alebo v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý spĺňa štandardy stanovené ECB, aby bezchybnosť a realizácia podliehali právu členského štátu.

Ak centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého sa aktívum emituje, a systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi, v ktorom je vedené, nie sú totožné, tieto dve inštitúcie musia byť spojené prostredníctvom prepojenia schváleného ECB (56).

6.2.1.5. Akceptovateľné trhy

S dlhovým nástrojom sa musí dať obchodovať na regulovanom trhu, v zmysle deﬁnície v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s ﬁnančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (57) alebo sa s nimi musí dať obchodovať na niektorých neregulovaných trhoch, ako ich vymedzuje ECB (58). Eurosystém hodnotí neregulované trhy podľa troch zásad – bezpečnosť, transparentnosť a prístupnosť (59).

6.2.1.6. Typ emitenta/ručiteľa

Dlhový nástroj môže byť vydaný alebo zaručený centrálnymi bankami členských štátov EÚ, subjektmi verejného sektora, subjektmi súkromného sektora alebo medzinárodnými a nadnárodnými inštitúciami.

6.2.1.7. Sídlo emitenta/ručiteľa

Emitent musí mať sídlo v EHP alebo v niektorej z krajín G10 nepatriacich do EHP (60), (61). V druhom prípade možno dlhové nástroje považovať za akceptovateľné, iba ak Eurosystém na základe vlastného posúdenia dospeje k záveru, že jeho práva sú dostatočne chránené právnym poriadkom príslušnej krajiny G10 nepatriacej do EHP. Tieto aktíva možno považovať za akceptovateľné až po predložení právneho posudku, ktorý je pre Eurosystém formálne a vecne prijateľný. V prípade cenného papiera krytého aktívami musí mať emitent sídlo v EHP.

Ručiteľ musí mať sídlo v EHP okrem prípadov, keď nie je potrebná záruka na vytvorenie vysokých štandardov na hodnotenie kreditného rizika pre obchodovateľné aktíva, ktoré sú vymedzené v oddiele 6.3.2.

Medzinárodné alebo nadnárodné inštitúcie sú akceptovateľnými emitentmi/ručiteľmi bez ohľadu na ich sídlo. Ak je emitentom obchodovateľného dlhového nástroja neﬁnančná spoločnosť bez ratingu zo strany ECAI, emitent/ručiteľ musí mať sídlo v eurozóne.

6.2.1.8. Mena

Dlhový nástroj musí byť denominovaný v eurách (62).

6.2.2. Kritériá akceptovateľnosti neobchodovateľných aktív

V jednotnom rámci akceptovateľných aktív sú akceptovateľnou zábezpekou tri typy neobchodovateľných aktív: termínované vklady od akceptovateľných zmluvných strán, úverové pohľadávky a neobchodovateľné retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (RMBD) (63).

6.2.2.1. Úverové pohľadávky

Akceptovateľné úverové pohľadávky (64) musia spĺňať nasledujúce kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4):

a) Druh aktíva: musí ísť o úverovú pohľadávku, ktorá je dlhovým záväzkom dlžníka voči zmluvnej strane Eurosystému. Akceptovateľné sú aj úverové pohľadávky s „klesajúcim zostatkom“ (ak sú istina a úroky splácané podľa vopred dohodnutého kalendára). Nevyčerpané úverové linky (napríklad nečerpané revolvingové úvery), kontokorentné úvery a akreditívy (ktoré oprávňujú čerpať úver, ale úverovou pohľadávkou ako takou nie sú) akceptovateľné nie sú. Podiely jednotlivých inštitúcií na syndikovaných úveroch sa považujú za akceptovateľné úverové pohľadávky. Úverové pohľadávky nesmú udeľovať právo na istinu a/alebo úrok, ktoré sú podriadené právam držiteľov iných úverových pohľadávok (alebo iných tranží alebo ich častí v rámci rovnakého syndikovaného úveru) alebo dlhových nástrojov toho istého emitenta.

b) Úverová pohľadávka musí mať: i) pevne stanovenú výšku istiny neviazanú na nijaké podmienky a ii) úrokovú sadzbu, ktorej výsledkom nesmie byť negatívny tok hotovosti. Okrem toho úroková sadzba musí: i) zodpovedať nulovému kupónu; ii) byť pevná alebo iii) pohyblivá s naviazaním na inú referenčnú úrokovú sadzbu. Akceptovateľné sú aj úverové pohľadávky s úrokovou sadzbou naviazanou na mieru inﬂácie. Tieto charakteristiky musia zostať zachované až do úplného splatenia záväzku.

c) Typ dlžníka/ručiteľa: akceptovateľnými dlžníkmi a ručiteľmi sú nefinančné spoločnosti (65), subjekty verejného sektora a medzinárodné a nadnárodné inštitúcie. Každý dlžník je samostatne a jednotlivo povinný splatiť predmetnú úverovú pohľadávku v celej výške (spoludlžníci spoločne zodpovední za jednotlivé úverové pohľadávky sú vylúčení).

d) Sídlo dlžníka a ručiteľa: dlžník musí mať sídlo v eurozóne. Ručiteľ musí mať tiež sídlo v eurozóne, okrem prípadov, keď nie je potrebná záruka na vytvorenie vysokých štandardov na hodnotenie kreditného rizika pre neobchodovateľné aktíva, ktoré sú vymedzené v oddiele 6.3.3. Táto požiadavka sa neuplatňuje na medzinárodné a nadnárodné inštitúcie.

e) Štandardy na hodnotenie kreditného rizika: kvalita úverových pohľadávok sa posudzuje podľa schopnosti príslušného dlžníka alebo ručiteľa splatiť úver. Úverové pohľadávky musia spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika vymedzené v pravidlách ECAF pre neobchodovateľné aktíva, ktoré sú vymedzené v oddiele 6.3.3.

f) Minimálna výška: úverová pohľadávka musí mať v čase predloženia zmluvnou stranou ako zábezpeka (mobilizácia) požadovanú minimálnu výšku. Každá národná centrálna banka si môže zvoliť minimálnu výšku domácich úverových pohľadávok podľa vlastného uváženia. V prípade cezhraničného použitia sa uplatňuje jednotná minimálna výška 500 000 EUR. Predpokladá sa, že akonáhle to bude v priebehu roka 2013 možné, pre všetky úverové pohľadávky v eurozóne sa zavedie spoločná minimálna výška 500 000 EUR.

g) Zaobchádzanie s úverovými pohľadávkami: s úverovými pohľadávkami sa musí zaobchádzať podľa postupov Eurosystému stanovených v príslušných národných predpisoch.

h) Rozhodné právo: úverová zmluva a dohoda medzi zmluvnou stranou a národnou centrálnou bankou o mobilizácii úverových pohľadávok ako zábezpeky („mobilizačná dohoda“) sa musia riadiť právom niektorého členského štátu. Okrem toho celkový počet rôznych právnych poriadkov, ktoré možno uplatniť vo vzťahu k i) zmluvnej strane, ii) veriteľovi, iii) dlžníkovi, iv) ručiteľovi (ak prichádza do úvahy), v) úverovej zmluve a vi) mobilizačnej dohode, nesmie byť vyšší ako dva.

i) Mena: úverová pohľadávka musí byť denominovaná v eurách (66).

6.2.2.2. Neobchodovateľné retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (RMBD)

Na nástroje RMBD sa uplatňujú nasledujúce kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4):

a) Druh aktíva: musí ísť o dlhový nástroj (vlastnú alebo cudziu zmenku), ktorý je zabezpečený súborom hypoték na nehnuteľnosti na bývanie a ktorý nie je plne sekuritizovaný. Aktíva v takomto spoločnom fonde sa musia dať nahradiť a musí existovať mechanizmus, ktorým sa zabezpečuje prednostné právo Eurosystému vo vzťahu k ostatným veriteľom s výnimkou veriteľov, ktorí majú prednosť z verejnopolitických dôvodov (67).

b) Nástroje RMBD musia mať i) pevnú výšku istiny neviazanú na nijaké podmienky a ii) úrokovú sadzbu, ktorej výsledkom nemôže byť negatívny tok hotovosti.

c) Štandardy na hodnotenie kreditného rizika: RMBD musia spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika, ktoré sú hodnotené časťou rámca ECAF venovanou RMBD, ako je stanovené v oddiele 6.3.3.

d) Typ emitenta: akceptovateľnými emitentmi sú úverové inštitúcie, ktoré sú akceptovateľnými zmluvnými stranami.

e) Sídlo emitenta: emitent musí mať sídlo v eurozóne.

f) Zaobchádzanie s RMBD: s RMBD sa musí zaobchádzať podľa postupov Eurosystému deﬁnovaných v príslušných národných predpisoch.

g) Mena: nástroje RMBD musia byť denominované v eurách (68).

6.2.3. Ďalšie požiadavky na použitie akceptovateľných aktív

6.2.3.1. Ďalšie právne požiadavky týkajúce sa úverových pohľadávok

V záujme vytvorenia platného zabezpečenia úverových pohľadávok a ich rýchlej realizácie v prípade zlyhania zmluvnej strany je potrebné splniť dodatočné právne požiadavky. Tieto právne požiadavky sa týkajú:

a) overenia existencie úverových pohľadávok;

b) informovania dlžníka o mobilizácii úverovej pohľadávky alebo registrácii takejto mobilizácie;

c) absencie obmedzení týkajúcich sa bankového tajomstva a dôvernosti;

d) absencie obmedzení týkajúcich sa mobilizácie úverovej pohľadávky;

e) absencie obmedzení týkajúcich sa realizácie úverovej pohľadávky.

Obsah týchto právnych požiadaviek je uvedený v dodatku 7. Ďalšie informácie o špeciﬁkách národných jurisdikcií sú uvedené v príslušnej národnej dokumentácii.

6.2.3.2. Pravidlá používania akceptovateľných aktív

Obchodovateľné aktíva sa môžu používať vo všetkých operáciách menovej politiky založených na podkladových aktívach, t. j. v reverzných a priamych obchodoch na voľnom trhu a v jednodňových reﬁnančných operáciách. Neobchodovateľné aktíva sa môžu používať ako podkladové aktíva v reverzných obchodoch na voľnom trhu a v jednodňových reﬁnančných operáciách. V priamych obchodoch Eurosystému sa nepoužívajú. Všetky obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva sa môžu používať aj ako podkladové aktíva pre vnútrodenné úvery.

Bez ohľadu na to, či obchodovateľné alebo neobchodovateľné aktívum spĺňa všetky kritériá akceptovateľnosti, zmluvná strana nesmie ako zábezpeku predložiť žiadne aktívum, ktoré vydala alebo za ktoré ručí ona sama alebo akýkoľvek iný subjekt, s ktorým má úzke väzby (69).

„Úzke väzby“ znamenajú situáciu, v ktorej je zmluvná strana prepojená s emitento