Úradný vestník L 316 , 15/12/2000 S. 0030 - 0041



Rozhodnutie Komisie č. 2730/2000/ESUO zo 14. decembra 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy uhoľného koksu v kusoch s priemerom väčším ako 80 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a s konečnou platnosťou vyberá dočasné uložené clo KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, so zreteľom na rozhodnutie Komisie č. 2277/96/ESUO z 28. novembra 1996 o ochrane pred dumpingom pri dovoze z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele [1], v znení rozhodnutia Komisie č. 1000/1999/ESUO [2], najmä na jeho článok 9, keďže: A. POSTUP (1) Rozhodnutie Komisie č. 1238/2000/ESUO [3] ("dočasné rozhodnutie"), Komisia uložila dočasné antidumpingové clo na dovozy uhoľného koksu v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm, spadajúceho pod č3íselný znak KN ex27040019, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike ("ČĽR"). B. NÁSLEDNÝ POSTUP (2) Po uverejnení hlavných faktov a úvah, na základe ktorých boli uložené dočasné opatrenia, niekoľko zainteresovaných strán predložilo písomné vyhlásenia, v ktorých oznámili svoje stanoviská k dočasným záverom. V súlade s článkom 6 ods. 5 rozhodnutia č. 2277/96/ESUO ("základné rozhodnutie") bola stranám, ktoré o to požiadali, poskytnutá možnosť ústneho prerokovania. (3) Komisia naďalej hľadala a overovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné závery. Všetky zainteresované strany, ktoré pri vyšetrovaní spolupracovali, boli informované o dôležitých faktoch a úvahách, na základe ktorých sa uvažovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla a konečné vyberanie čiastok zaistených prostredníctvom dočasného cla. Stranám bol tiež poskytnutý primeraný čas, aby vyjadrili svoje pripomienky k tomuto uverejneniu. (4) Ústne a písomné pripomienky, predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a ak sa považovalo za vhodné, dočasné závery sa primerane upravili. (5) Po preskúmaní dočasných záverov, na základe informácií zhromaždených od prijatia dočasného rozhodnutia bol prijatý záver, že hlavné zistenia, uvedené v tomto rozhodnutí treba potvrdiť, pokiaľ nie sú zmenené a doplnené okolnosťami uvedenými v tomto rozhodnutí. C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (6) Príslušný výrobok bol definovaný v dočasnom rozhodnutí ako uhoľný koks v kusoch s priemerom väčším ako 80 mm spadajúci pod číselný znak KNex27040019 a s pôvodom v ČĽR. Tento výrobok, bežne známy ako lejársky koks, sa vyrába v rôznych triedach kvality, najmä s rôznym obsahom pevného uhlíka a v rôznych veľkostiach kusov. U všetkých tried kvality sa zistilo že majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a rovnaké použitie ako spaľovacie činidlo, určené na použitie v kuplových peciach na výrobu liatiny, minerálnej vlny, zinku a olova [4]. (7) Musí sa rozlišovať medzi lejárskym koksom a ostatnými druhmi koksu spadajúcimi pod ten istý číselný znak KN na základe veľkosti. Uhoľný koks v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm bol totiž považovaný za jedinú veľkosť vhodnú na použitie v kuplových peciach vzhľadom na svoje spaľovacie teplo a pevnosť odolávať pri zavážke bez rozpadnutia. Zistilo sa, že koks s priemerom menším ako 80 mm, bežne známy ako vysokopecný koks, je na takéto použitie nevhodný. Vysokopecný koks sa používa vo vysokých peciach na výrobu ocele a na iné účely ako je výroba chemikálií a cukru. (8) Po uložení dočasných opatrení určité zainteresované strany argumentovali tým, že hoci 80 mm predstavovalo jasnú deliacu čiaru, existovali prípady, keď bol vysokopecný koks dovážaný vo veľkostiach prevyšujúcich 80 mm až do veľkosti maximálne 100 mm. V tejto súvislosti boli poskytnuté informácie o tom, že určité colné orgány uplatňovali dočasné antidumpingové clo tak na lejársky koks ako aj vysokopecný koks v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm. (9) Treba poznamenať, že predmetom šetrenia príslušného výrobku bol lejársky koks a nie vysokopecný koks. Ďalej, nakoľko vysokopecný koks v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm má spravidla nižšiu pevnosť, nie je určený na použitie v kuplových peciach na výrobu liatiny, minerálnej vlny alebo tavenie zinku a olova. Taktiež treba poznamenať, že podľa informácií, poskytnutých zainteresovanými stranami, v priebehu šetrenia v tých prípadoch, kedy koks v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm až do maximálne 100 mm sa dováža spolu s koksom v kusoch s priemerom 80 mm alebo menším, bol tento koks určený na použitie vo vysokých peciach a spravidla sa nedal používať v kuplových peciach. (10) Z týchto dôvodov musí byť príslušný výrobok objasnený a definovaný berúc pritom do úvahy na jednej strane jeho fyzikálne vlastnosti, t. j. uhoľný koks v kusoch s maximálnym priemerom presahujúcim 80 mm a na druhej strane jeho použitie, t. j. druh používaný v kuplových peciach na výrobu liatiny a minerálnej vlny, ako aj na tavenie zinku a olova. Z tohto dôvodu treba objasniť, že na vysokopecný koks, hoci v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm až do 100 mm, ktorý sa dováža spolu s koksom v kusoch s priemerom 80 m alebo menším, sa toto konanie nevzťahuje. (11) Čínski vývozcovia/výrobcovia a jeden dovozca zo spoločenstva argumentoval tým, že príslušný výrobok dovážaný z ČĽR počas obdobia vyšetrovania ("OV") (1. júl 1998 až 30. jún 1999) bol rozpracovaným lejárskym koksom, ktorý sa mohol považovať za lejársky koks iba po vytriedení. Dovozca v spoločenstve vyhlásil, že triedenie neslúži iba na oddelenie frakcií s obchodnou veľkosťou (nad 80 mm) od menších častíc (80 mm alebo menej), ako je uvedené v úvodnej časti 13 dočasného nariadenia, ale predstavuje aj fázu mechanickej stabilizácie, zameranej na rozdrvenie popraskaných kusov lejárskeho koksu. Keďže ide o podstatný krok vo výrobnom reťazci, ktorým hodnota významne stúpne, bolo vyhlásené, že triedenie v spoločenstve postačuje nato, aby zmenilo pôvod lejárskeho koksu dovážaného z ČĽR. Podľa názoru dovozcu v spoločenstve malo byť toto tvrdenie podložené značnými úpravami nákladov na triedenie, ktoré Komisia povolila pri zistení nízkej ceny. (12) Toto vyhlásenie sa nepovažovalo za opodstatnené. Mechanické triedenie predstavuje proces, v ktorom sú frakcie koksu oddelené podľa určitých veľkostí alebo rozpätia veľkostí, avšak bez toho, aby sa zmenili ich základné chemické alebo fyzikálne vlastnosti, ktoré sú dané koksovateľným uhlím použitým ako surovina a výrobnou metódou. Lejársky koks sa musí pred priemyselným použitím pretriediť s cieľom dosiahnuť požadovanú veľkosť alebo rozpätie veľkosti pre kuplovú pec. Bežne sa triedenie vykonáva bezprostredne po karbonizácii, avšak nakoľko lejársky koks trpí určitým prirodzeným zhoršením kvality počas nakládky, prepravy a vykládky, po námornej preprave sa často znovu triedi. V tomto ohľade nemožno formulovať záver, že triedením dosiahne výsledný lejársky koks svoje osobité vlastnosti a zloženie, ktoré nemal už pred touto operáciou. Z tohto dôvodu nemožno dospieť k názoru, že netriedený lejársky koks na hranici spoločenstva je polovýrobkom. (13) Ďalej sa zistilo, že triedenie predstavovalo v priemere menej ako 4 % dovoznej ceny cif a že úprava poskytnutá pri zistení nízkej ceny nezahŕňala iba náklady na triedenie, ale aj všetky predajné a finančné náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom. Preto nemôže byť pri určení pôvodu tovaru prijatý záver, že celková hodnota povolených úprav pri zistení nízkej ceny zodpovedá pridanej hodnote tovaru pri dovoze. Na základe vyššie uvedeného nie je možné argumentovať tým, že triedenie v spoločenstve poskytuje príslušnému výrobku pôvod v spoločenstve. (14) Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že príslušný výrobok je lejárskym koksom s pôvodom v ČĽR, t. j. uhoľný koks v kusoch s priemerom presahujúcim 80 mm druhu používaného v kuplových peciach na výrobku liatiny, minerálnej vlny, zinku a olova. Taktiež sa dospelo k záveru, že všetky triedy kvality lejárskeho koksu predstavujú jeden výrobok, nakoľko všetky preukazujú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a majú rovnaké použitie. 2. Podobný výrobok (15) Jeden spotrebiteľ vyhlásil, že lejársky koks vyrobený v spoločenstve nebol podobný ako príslušný výrobok, nakoľko posledne uvedený mal nižšiu kvalitu. Na podporu tohto tvrdenia sa argumentovalo tým, že zámena medzi týmito dvomi nemohla byť realizovaná bez podstatných a nákladných úprav technologického zariadenia, čo bolo spojené so značnými nákladmi. Niektorí spotrebitelia taktiež tvrdili, že príslušný výrobok mal nižšiu kvalitu a mohol sa používať iba po zmiešaní s výrobkom vyrobeným v spoločenstve, čím sa potvrdilo, že to nie sú podobné výrobky. (16) Najskôr treba pripomenúť, že rozdiely v kvalite nemajú žiadny vplyv na definíciu podobného výrobku, pokiaľ základné fyzikálne a chemické vlastnosti zostávajú rovnaké a tieto dva výrobky sú vzájomne zameniteľné. O tejto záležitosti explicitne pojednávajú úvodné časti 19 až 21 dočasného rozhodnutia. Otázka kvality bola taktiež zdrojom zdanlivo protirečivých vyhlásení, hlavne zo strany zlievární. Niektoré z nich vyhlásili, že nemohli používať čínsky lejársky koks vzhľadom na jeho nižšiu kvalitu, zatiaľ čo ďalší vyhlásili, že čínsky lejársky koks bol kvalitnejší ako koks vyrobený v spoločenstve. Ďalej toto protirečenie jednoducho ukazuje, že hoci existujú všeobecne známe limity chemických a fyzikálnych vlastností lejárskeho koksu, koneční spotrebitelia sú buď schopní vybrať najvhodnejší lejársky koks pre svoje potreby, alebo svoje zariadenie upraviť tak, aby bolo vhodné pre konkrétny lejársky koks. Toto sa potvrdilo skutočnosťou, že koneční spotrebitelia sa preorientovali z lejárskeho koksu vyrobeného v spoločenstve na čínsky a v niektorých prípadoch späť na koks vyrobený v spoločenstve. Z tohto dôvodu existuje jasná vzájomná zameniteľnosť týchto výrobkov a argument týkajúci sa potreby podstatných a nákladných úprav technologického zariadenia nie je presvedčivý a treba ho z tohto dôvodu zamietnuť. To, že tieto dva výrobky si vzájomne konkurujú, je taktiež potvrdené skutočnosťou, že spotrebitelia sa rozhodujú o tom, ktorý kupujú, podľa ceny. Skutočnosť, že konkrétni spotrebitelia nemusia byť schopní tieto výrobky zameniť, tento záver nespochybňuje. (17) Vzhľadom na vyššie uvedené sa závery v úvodných častiach 18 až 23 dočasného rozhodnutia týmto potvrdzujú. D. DUMPING 1. Štatút trhovej ekonomiky (18) Spoločnosť, ktorá požiadala o štatút trhovej ekonomiky ("ŠTE") namietala voči záverom Komisie, že jej účtovníctvo nebolo v súlade s požiadavkami článku 2 ods. 7 písm. c, druhá zarážka základného rozhodnutia. Spoločnosť vyhlásila, že Komisia neprešetrila, či bolo účtovníctvo spoločnosti dostatočne spoľahlivé nato, aby sa dalo používať ako základ na zistenie individuálneho dumpingového rozpätia. (19) Ako bolo uvedené v úvodnej časti 26 dočasného rozhodnutia, šetrenie jasne preukázalo, že účtovníctvo spoločnosti neodzrkadľovalo adekvátne finančnú situáciu spoločnosti počas OV, najmä pokiaľ ide o záznamy o predajoch. Komisia potvrdila, že účty neboli vedené na pravidelnom a konzistentnom základe, čo znamenalo, že boli vo všeobecnosti nespoľahlivé a neboli v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami. Nakoľko toto je kritériom pre stanovenie, či príslušný vývozca vykonáva alebo nevykonáva svoju činnosť v podmienkach trhovej ekonomiky, Komisia musela zamietnuť nárok na štatút trhovej ekonomiky v súlade so základným rozhodnutím. Spoločnosť nepredložila žiadne ďalšie dôkazy, ktoré by mohli potvrdiť, že účtovníctvo bolo v každom prípade v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami. Z tohto dôvodu a pri neexistencii akýchkoľvek ďalších informácií, ktoré by potvrdili, že dočasný záver Komisie bol nesprávny, sa dočasné závery potvrdzujú. 2. Individuálny režim (20) Tá istá spoločnosť argumentovala tým, že Komisia v závere pochybila, že nepožívala právnu a faktickú nezávislosť zo strany štátu a že Komisia nepreukázala existenciu rizika obchádzania antidumpingových opatrení a že sa tejto spoločnosti udeľuje individuálny režim. V tomto ohľade sa ďalej argumentovalo tým, že spoločnosť dojednávala všetky predajné zmluvy priamo so svojimi zákazníkmi v spoločenstve a že mala úplnú kontrolu nad týmito operáciami. Záverom argumentovala tým, že skutočnosť, že jej materská spoločnosť v Hong Kongu neodpovedala na dotazník, by nemala byť považovaná za nedostatok. (21) Komisia zistila, že vývozy spoločnosti boli aspoň čiastočne kontrolované čínskymi orgánmi, nakoľko spoločnosť nemohla vyvážať príslušný výrobok vo svojom vlastnom mene, ale iba cez štátnych obchodníkov, vlastniacich vývoznú licenciu. Navyše sa šetrením zistilo, že spoločnosť nemohla voľne stanoviť vývozné ceny, nakoľko musela zaplatiť štátnym obchodníkom sprostredkovateľskú odmenu. Skutočnosť, že predajné zmluvy boli dojednávané priamo so zákazníkmi v spoločenstve, nemohla byť považovaná sama o sebe za dostatočnú na preukázanie potrebnej nezávislosti od štátnych orgánov. Vzhľadom na skutočnosť, že štát mal aspoň čiastočnú kontrolu nad vývozmi spoločnosti, riziko obchádzania jednotného cla pre celé územie jednoznačne existovalo a spoločnosti nemohol byť priznaný individuálny režim. (22) Zisťovanie odhalilo, že materská spoločnosť v Hong Kongu bola jasne zaangažovaná v obchodovaní s príslušným výrobkom a v uľahčovaní vývozných operácií. Treba však uviesť, že skutočnosť, či už materská spoločnosť zaslala samostatnú odpoveď na dotazník Komisie alebo nie, nemohla zmeniť závery v úvodných častiach 20 a 21, že totiž vývozca v ČĽR nemohol preukázať svoju dostatočnú nezávislosť od štátu a teda nebol oprávnený na individuálny režim. Dočasné závery v úvodných častiach 32 a 34 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. 3. Vývozná cena (23) Čínski vývozcovia namietali voči metodike spoločenstva pre výpočet námorného, dopravného a poisťovacích nákladov ("náklady cif"), pokiaľ ide o ich vývozy a argumentovali tým, že pre všetky vývozy by sa mala používať rovnaká výška nákladov cif, t. j. buď náklady cif nahlásené vyvážajúcimi výrobcami alebo náklady cif vypočítané Komisiou na základe skutočných overených nákladov cif, predložených jedným z hlavných dovozcov. (24) Na účel stanovenia dočasného dumpingového rozpätia a v prípadoch, keď sa operácie realizovali na základe ceny franko-paluba ("fob"), Komisia vypočítala náklady cif na základe skutočných overených nákladov cif, predložených jedným z hlavných dovozcov. Avšak v prípadoch, keď sa predaje realizovali na základe cif, použili sa náklady cif nahlásené príslušným vývozcom. Na účely stanovenia konečného dumpingového rozpätia a ďalej pre obdržané pripomienky, Komisia tento prístup preskúmala. Zistilo sa, že náklady cif nahlásené príslušným vývozcom v prípadoch, keď predaje boli realizované na základe cif, boli v skutočnosti nadhodnotené a nemá sa na ne prihliadať. Následne, nakoľko neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že skutočné náklady cif vyššie spomínaného dovozcu boli nespoľahlivé alebo nesprávne, Komisia považovala za vhodné uplatňovať ich na všetky nahlásené čínske vývozné operácie. 4. Porovnanie 4.1. Prepravné náklady (25) Jeden čínsky vývozca vyhlásil, že vzhľadom na tesnú blízkosť spoločnosti k prístavu, jeho vlastné prepravné náklady mohli byť použité na výpočet fob cien v Spojených štátoch amerických ("USA"), ktoré boli ponechané ako analogická krajina. Dvaja ďalší čínski vývozcovia požiadali, aby sa použil priemer prepravných nákladov tretieho vývozcu a náklady na vnútrozemskú prepravu zistené v analogickej krajine. (26) Náklady a ceny v krajine s netrhovou ekonomikou sú skreslené vplyvom štátu a tým pádom nie sú výsledkom normálneho fungovania trhových síl. Toto sa taktiež týka prepravných nákladov a preto skutočné prepravné náklady čínskeho vývozcu neboli použité, ale sa radšej použili skutočné overené prepravné náklady, ktoré vznikli výrobcom v analogickej krajine. Argument, že u jedného čínskeho výrobcu boli tieto náklady preverené zo strany Komisie v rámci skúmania ŠTE je irelevantný, nakoľko v rámci tohto skúmania nebol priznaný žiadny režim trhovej ekonomiky. Z tohto dôvodu musel byť návrh použiť prepravné náklady, ktoré vznikli vyššie uvedenému vývozcovi, zamietnutý. (27) Komisia ďalej zisťovala vhodnosť porovnania bežnej hodnoty a vývoznej ceny na základe fob. V tomto ohľade bola zohľadnená skutočnosť, že v niektorých prípadoch bola vzdialenosť medzi továrňami a prístavom vo vyvážajúcej krajine značná. Na účel konečného stanovenia bolo považované za vhodné zmeniť tento základ porovnávania na cenu zo závodu. Boli vykonané príslušné úpravy vývoznej ceny a pri neexistencii ďalších spoľahlivých informácií v tomto smere sa ako základ na výpočet úpravy použili najnižšie skutočné vnútroštátne prepravné náklady, zistené na vnútroštátnom trhu USA. 4.2. Výrobný proces (28) Čínski vývozcovia zopakovali svoj nárok na úpravu rozdielov vo výrobnom procese. Argumentovali tým, že tento proces bol kapitálovo menej náročný ako proces použitý v analogickej krajine, čo bolo dané tým, že v USA sa používajú výkonnejšie pece. (29) Čo sa týka rozdielov vo výrobnom procese medzi krajinou s netrhovou ekonomikou a príslušnou analogickou krajinou, je stanovisko Komisie poskytnúť úpravu pre porovnateľné výhody. Takéto úľavy sa však nemôžu poskytovať selektívne pre určité nákladové prvky, ktoré nemusia tvoriť celkový reprezentatívny obraz. 4.3. Porovnateľné výhody (30) Čínski vývozcovia znovu zopakovali svoj nárok na úpravu prirodzených porovnateľných výhod voči analogickej krajine, pokiaľ ide o prístup k surovinám. V tomto ohľade vývozcovia tvrdili, že v analogickej krajine sa nemala použiť bežná hodnota ako taká, s cieľom porovnať ju s vývoznou cenou vzhľadom na skutočnosť, že ČĽR má celosvetové najväčšie zásoby uhlia, čo umožňuje efektívnu ťažbu a z toho dôvodu má dosah na cenu suroviny a následne aj na cenu lejárskeho koksu. Ďalej čínski vývozcovia tvrdili, že čínski výrobcovia majú ľahký prístup k surovinám, a to na základe povrchovej ťažby, na rozdiel od USA, kde sa uhlie ťaží hlbinne. (31) Komisia ďalej podrobne skúmala, či čínski výrobcovia mali alebo nemali v porovnaní s výrobcami v USA prirodzené porovnateľné výhody. V tomto ohľade skúmanie v prvom rade odhalilo, že v rozpore s tým čo sa tvrdilo, najväčšie zásoby uhlia na celom svete majú USA. Navyše sa zistilo, že USA extenzívne využívali povrchovú ťažbu a že objem povrchovej ťažby bol pravdepodobne rovnaký ako v ČĽR. Navyše skúmanie odhalilo, že v ČĽR sa praktizovala aj hlbinná ťažba. Nakoniec sa potvrdilo, že USA a ČĽR mali podobný prístup k surovine a že obe krajiny požívali rovnaké porovnateľné výhody. Úprava teda nebola opodstatnená. Komisia potvrdzuje v tomto ohľade dočasné závery uvedené v úvodnej časti 51 dočasného rozhodnutia a znovu potvrdzuje, že na základe základného rozhodnutia výber USA ako analogickej krajiny v súčasnom konaní bol najvhodnejšou a najrozumnejšou voľbou. 4.4. Provízny poplatok (32) Jeden čínsky vývozca vyhlásil, že zaplatený provízny poplatok nemal byť odrátaný od vývoznej ceny. Toto vyhlásenie bolo akceptované a vývozné ceny boli príslušne upravené. 5. Dumpingové rozpätie (33) Ako bolo oznámené v úvodnej časti 58 dočasného rozhodnutia, úroveň spolupráce čínskych výrobcov/vývozcov bola ďalej skúmaná a zistilo sa, že počas OV predstavovala 57,8 % celkového objemu lejárskeho koksu vyvezeného do spoločenstva. Treba upozorniť, že nakoľko neboli k dispozícii samostatné údaje Eurostat-u o dovoze lejárskeho koksu, objem lejárskeho koksu dovezený a overený spolupracujúcimi dovozcami, bol vzatý za základ pre výpočet úrovne spolupráce. (34) Pri výpočte jednotného dumpingového rozpätia na celom území musela Komisia následne brať do úvahy vysokú úroveň nespolupráce, aby nespolupracujúce strany nemali výhody. V tomto ohľade bolo dumpingové rozpätie, zodpovedajúce najvyššiemu rozpätiu, stanovenému pre reprezentatívnu operáciu zo strany jednej spolupracujúcej spoločnosti v ČĽR, pripísané nespolupracujúcim výrobcom/vývozcom. Jediné dumpingové rozpätie na celom území bolo následne vypočítané ako vážený priemer rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich výrobcov/vývozcov a rozpätia stanoveného pre nespolupracujúcich výrobcov/vývozcov. (35) Konečné jednotné dumpingové rozpätie na celom území, vyjadrené ako percento vývoznej ceny cif hranica spoločenstva, presiahlo 60 %. E. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA (36) Nakoľko zainteresované strany nevzniesli žiadne výhrady k dočasnej definícii priemyselného odvetvia spoločenstva, závery v úvodných častiach 60 až 65 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. F. POŠKODENIE 1. Úvodná poznámka (37) Preskúmanie trendov, dôležitých na určenie poškodenia, sa týkalo obdobia od 1. januára 1995 do konca OV. (38) Jedna zainteresovaná strana argumentovala tým, že výber roku 1995 ako počiatočného roku pre zber údajov skreslil analýzu poškodenia. Tvrdila, že tento rok bol výnimočne dobrý pre priemyselné odvetvie spoločenstva v dôsledku mimoriadne vysokého dopytu, zatiaľ čo použitie roku 1994, ako počiatočného bodu, by bolo preukázalo, že situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva v OV bola na rovnakej úrovni ako v roku 1994 a z tohto dôvodu neutrpelo poškodenie. (39) Je potrebné uviesť, že účelom skúmania poškodenia je vyhodnotenie účinkov dumpingových dovozov na ekonomickú situáciu v priemyselnom odvetví spoločenstva počas OV. S cieľom realizovať takúto analýzu sa stanovia trendy pre určitý počet ukazovateľov na základe informácií, týkajúcich sa určitého počtu rokov predchádzajúcich OV. Účelom tejto analýzy nie je porovnať situáciu v počiatočnom a konečnom bode daného obdobia, ale skôr posúdiť vývoj počas celého posudzovaného obdobia s cieľom stanoviť, či sa situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva počas OV dá považovať za škodlivú. V tomto ohľade, vzhľadom na situáciu v priemyselnom odvetví spoločenstva v OV, závery o poškodení, ktoré utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva v OV by sa boli dosiahli bez ohľadu nato, či by sa za počiatočný bod zobral rok 1994 alebo rok 1995. 2. Zrejmá spotreba spoločenstva (40) Nakoľko neboli vznesené žiadne iné výhrady, týkajúce sa zrejmej spotreby na trhu spoločenstva, závery úvodných častí 66 až 67 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. 3. Dovozy s pôvodom v ČĽR 3.1. Objem príslušných dovozov; trhový podiel, podiel výroby a vývoj cien príslušných dovozov (41) Pri neexistencii nových výhrad, týkajúcich sa objemu dovozu a trhového podielu dumpingových dovozov sa skutočnosti a závery, uvedené v úvodných častiach 68 až 72 dočasného rozhodnutia, týmto potvrdzujú. 3.2. Nízke ceny (42) Jedna zo zainteresovaných strán argumentovala tým, že na výpočet nízkej ceny na férovom základe musia byť ceny, účtované priemyselným odvetvím spoločenstva porovnané s predajnými cenami dovozcu, upravenými vzhľadom na nižšiu výhrevnosť v dôsledku nižšieho stanoveného obsahu uhlíka a na investície, potrebné na používanie čínskeho lejárskeho koksu. (43) Je potrebné upozorniť, že rozdiely vo výhrevnosti už boli primerane zohľadnené pri výpočte nízkej ceny (pozri úvodnú časť 74 dočasného rozhodnutia). Ďalej informácie poskytnuté zainteresovanými stranami potvrdili, že sa nevyžaduje žiadne jednoúčelové zariadenie s cieľom využívať buď príslušný výrobok alebo výrobok vyrobený v spoločenstve. Tak príslušný výrobok, ako aj lejársky koks vyrobený v spoločenstve sa môžu používať v každej kuplovej peci, dokonca aj vtedy, keď kuplová pec musí byť upravená, vzhľadom na rozdielne triedy kvality používaného lejárskeho koksu, bez ohľadu na jeho pôvod. Toto tvrdenie nie je na základe uvedeného dôvodu relevantné. (44) Bolo vyhlásené, že úprava čínskych cien vzhľadom na nižší stanovený obsah uhlíka neodzrkadľuje v dostatočnej miere rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach medzi príslušným výrobkom a lejárskym koksom spoločenstva. Bolo navrhnuté, aby bola trhová hodnota tohto rozdielu založená na pokutách presne uvedených v zmluvách za prekročenie odsúhlasených maximálnych úrovní pre každú z týchto položiek. (45) Informácie, poskytnuté zainteresovanými stranami, potvrdili, že predaje lejárskeho koksu sú spravidla založené na zmluvách, kde obidve strany výslovne uvedú minimálnu/maximálnu úroveň, pokiaľ ide o obsah popola, vlhkosti a prchavých látok, stanovia pokuty, ktoré budú uplatňovať vtedy, ak budú uvedené limity prekročené a odsúhlasia ceny. Z tohto dôvodu je bežné, že rovnaká cena sa platí za lejársky koks rôznych tried kvality za predpokladu, že nie sú prekročené stanovené limity. Navyše, vývoznými cenami uvádzanými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami v ich vývozných operáciách použitými na výpočet nízkej ceny sú ceny pred uplatnením akejkoľvek zmluvnej pokuty. Vzhľadom na vyššie uvedené sa považuje za nevhodné hodnotiť rozdiel v obsahu popola, vlhkosti a/alebo prchavých látok medzi príslušným výrobkom a lejárskym koksom spoločenstva formou zmluvných pokút. (46) Jedna zainteresovaná strana vyhlásila, že pri porovnaní príslušného výrobku a lejárskeho koksu spoločenstva na rovnakej obchodnej úrovni treba vykonať úpravu čínskych dovozných cien tak, aby neobsahovali len odbytové a finančné náklady nezávislých dovozcov, ale aj ich ziskové rozpätia. (47) Táto požiadavka sa považuje za oprávnenú, pokiaľ ide o porovnanie obidvoch výrobkov na rovnakej obchodnej úrovni. Z tohto dôvodu úprava vykonaná v dočasnom štádiu odbytových a finančných nákladov, ktoré vznikli dovozcom v spoločenstve, musí zahŕňať aj ziskové rozpätie dosiahnuté nezávislými dovozcami pri ich predajoch príslušného výrobku. Táto úprava bola vykonaná na základe vážených priemerov spolupracujúcimi nezávislými dovozcami uvedených ziskov počas OV vo výške 7,2 %. (48) Na základe vyššie uvedeného sa dospelo k záveru, že počas OV bol čínsky lejársky koks predávaný v spoločenstve za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, vyjadrené ako percento z cien priemyselného odvetvia spoločenstva, o 25,7 %. 4. Stav priemyselného odvetvia spoločenstva (49) Vzhľadom na absenciu akýchkoľvek pripomienok sa dočasné závery týkajúce sa stavu zásob, objemu predaja a trhového podielu (rast), investícií, zamestnanosti a produktivity týmto potvrdzujú. 4.1. Výroba, výrobné kapacity a využitie kapacít (50) Jeden zo spotrebiteľov argumentoval tým, že pokles výroby a využívania výrobných kapacít stanovený v dočasnom rozhodnutí nebol spôsobený nárastom objemu dovozov príslušného výrobku, ale skôr technickými faktormi. Na podporu tohto vyhlásenia poukázal na to, že množstvo vyrobeného lejárskeho koksu záviselo od použitej doby koksovania: pri dlhšej dobe koksovania sa vyrobí viac lejárskeho koksu, avšak úmerne sa zníži využívanie výrobnej kapacity lejárskeho koksu. Taktiež tvrdil, že nakoľko pri výrobe lejárskeho koksu sa tvorí približne 10 % odpadu ("koksový hrášok") a najmenej 10 % až 15 % koksu v kusoch s priemerom menším ako 80 mm, pri menovitej výrobnej kapacite 100 % bude skutočný objem výroby priemyselného odvetvia spoločenstva činiť iba 75 %. Záverom argumentoval tým, že pokiaľ nebude strojno-technologické zariadenie trvalo modernizované, skutočná výrobná kapacita priemyselného odvetvia spoločenstva bude ročne klesať o 1,3 – 1,5 %. (51) Vzhľadom na posudzovanie výrobnej kapacity sa zistilo, že veľkosť lejárskeho koksu je v korelácii nie iba s dobou koksovania (čím dlhšia doba koksovania, tým vyššie výťažky lejárskeho koksu) ale aj so zmesami (zmes koksovateľného uhlia a špecifických prísad na potláčanie lámavosti, špecifická pre daného výrobcu) a s teplotou v peci (vyššia teplota umožňuje kratšiu koksovaciu dobu) používanou pri výrobe. Navyše, posúdenie výrobnej kapacity priemyselného odvetvia spoločenstva bolo založené na jednotnom vzorci, ktorý zohľadňoval maximálnu navážku koksovateľného uhlia do pece, počet prevádzkových dní za rok (365), počet odpichov (vyprázdnenie pece) denne, výťažok prchavých látok koksovateľného uhlia konvertovaných na koksárenský plyn počas karbonizácie, ako aj výťažok danej veľkosti. Pokiaľ ide o trvalú modernizáciu strojno-technologického zariadenia, táto je dôvodom každoročných investícií realizovaných priemyselným odvetvím spoločenstva, ako je vysvetlené v úvodnej časti 91 dočasného rozhodnutia. Vzhľadom na vyššie uvedené vyhlásenie, že pokles výroby a využívania výrobnej kapacity je nezávislý od účinkov dumpingových dovozov, sa toto musí zamietnuť a závery uvedené v úvodných častiach 78 až 81 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. 4.2. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce predajné ceny vrátane miezd (52) Vzhľadom na vývoj váženého priemeru cien na jednotku a váženého priemeru nákladov na jednotku, možno uviesť dve fázy, prvú medzi rokmi 1995 a 1997 a druhú medzi rokom 1997 a OV. Prvá fáza, v ktorej ceny priemyselného odvetvia spoločenstva vzrástli o 6 %, sa časovo zhodovala s nárastom cien surovín. Počas druhej fázy ceny priemyselného odvetvia spoločenstva poklesli viac ako ceny surovín, zatiaľ čo jeho náklady na jednotku v dôsledku poklesu využívania výrobnej kapacity vzrástli. Za týchto okolností nemohli ceny priemyselného odvetvia spoločenstva vzrásť na úroveň postačujúcu na pokrytie nákladov medzi rokom 1997 a OV. (53) Čo sa týka výrobných nákladov, boli uvedené dve fázy. Medzi rokmi 1995 a 1997, napriek nárastu nákladov (hlavne na suroviny) mohli byť tieto výrobné náklady zaúčtované do predajných cien a z tohto dôvodu priemyselné odvetvie spoločenstva zostalo ziskové. Medzi rokom 1997 a OV však využívanie výrobnej kapacity priemyselného odvetvia spoločenstva pokleslo a z tohto dôvodu fixné náklady, ktoré v takomto priemyselnom odvetví zahŕňajú všetky náklady, okrem nákladov na suroviny, museli byť alokované na klesajúcu výrobu, v dôsledku čoho náklady na jednotku vzrástli. Ďalej, objem predaja a predajné ceny priemyselného odvetvia spoločenstva poklesli. Kombinovaný účinok zvýšenia nákladov a poklesu objemu predaja (- 8 %) a cien (- 7 %) mal za následok, že priemyselné odvetvie spoločenstva zaznamenalo počas OV straty dosahujúce – 5,5 %. (54) Pokiaľ ide o mzdové náklady, napriek poklesu v absolútnom vyjadrení medzi rokom 1997 a OV, jednotkové mzdové náklady v dôsledku poklesu počtu kusov vzrástli. 4.3. Ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť navŕšiť kapitál (55) Treba poznamenať, že závery v úvodnej časti 89 dočasného rozhodnutia, týkajúce sa ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva boli revidované s cieľom zohľadniť chybu vo výpočte, ktorá sa vyskytla v dočasnom štádiu. Ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva sledovala dve fázy uvedené vyššie: medzi rokmi 1995 a 1997 ziskovosť zostala kladná (9,4 % v roku 1995, 14,1 % v roku 1996 a 8,1 % v roku 1997), v roku 1998 ziskovosť poklesla na 1,3 % a klesala ďalej až na – 5,5 % v OV. (56) Pokiaľ ide o peňažný tok, tento sa vyvinul z indexu 100 v roku 1995 na 141 v roku 1996, na 96 v roku 1997, na 33 v roku 1998 a na – 16 v OV. Vývoj ukazuje, že situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva, vyjadrená peňažným tokom, sa medzi rokom 1997 a OV prudko zhoršila. (57) Pokiaľ ide o návratnosť investícií a schopnosť navŕšiť kapitál, medzi rokmi 1995 a 1997 zisk pred zdanením, vytvorený priemyselným odvetvím spoločenstva bol postačujúci na pokrytie investícií do nových aktív. V roku 1998 a v OV však dosiahnuté zisky nedokázali pokryť investície do nových aktív. 4.4. Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia (58) Čo sa týka dosahu veľkosti dumpingového rozpätia na priemyselné odvetvie spoločenstva, vzhľadom na objem a ceny dovozu z ČĽR, tento dosah nemožno považovať za zanedbateľný. 5. Záver o poškodení (59) Na základe faktov a úvah, uvedených v úvodných častiach 50 až 58, možno jasne vidieť, že situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva počas OV bola poškodená. Priemyselné odvetvie spoločenstva zaznamenalo straty najmä v dôsledku poklesu objemu predaja a predajných cien, spolu s nárastom nákladov na jednotku spôsobeným poklesom využívania výrobnej kapacity. Dočasné závery v úvodnej časti 98 dočasného rozhodnutia, týkajúce sa materiálneho poškodenia, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva, sa týmto potvrdzujú. G. KAUZALITA (60) V dočasnom rozhodnutí sa dospelo k záveru, že existuje presvedčivý dôkaz o príčinnom prepojení medzi dumpingovými čínskymi dovozmi a zisteným materiálnym poškodením. Zistilo sa, že zatiaľ čo spotreba zostala stála, objem čínskych dovozov vzrástol v posudzovanom období o 63 % a ich trhový podiel vzrástol zo 17,3 % v roku 1995 na 27,9 % počas OV. Nárast trhového podielu čínskych dovozov zodpovedal rovnakému poklesu trhového podielu priemyselného odvetvia v spoločenstve. Ďalej ceny čínskych dovozov boli významne nižšie, ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva v OV (25,7 %). Nárast čínskych dovozov sa časovo zhodoval s poklesom objemu predaja a využívania výrobných kapacít priemyselného odvetvia spoločenstva, prispievajúcim k nárastu nákladov na jednotku, čo viedlo k podstatným stratám v OV (- 5,5 %). (61) Niekoľko zainteresovaných strán vyhlásilo, že vývoj cien a nákladov priemyselného odvetvia spoločenstva nebol ovplyvnený čínskymi dovozmi, ale riadil sa cenami hlavnej suroviny, t. j. koksovateľného uhlia. Najmä jeden zo spotrebiteľov tvrdil, že cena koksovateľného uhlia dovážaného z USA v danom období podstatne vzrástla, a to hlavne v dôsledku rastu hodnoty US dolára, čo sa nedalo kompenzovať poklesom dopravných nákladov. Nebol však predložený žiadny podporný dôkaz. (62) Pokiaľ ide o ceny koksovateľného uhlia, ako je uvedené v úvodnej časti 119 dočasného rozhodnutia, ceny surovín v období rokov 1995 až 1997 vzrástli a potom v období medzi rokom 1997 a OV poklesli. Hoci hodnota ECU/EUR voči US doláru počas posudzovaného obdobia poklesla, zistilo sa, že "fob" ceny koksovateľného uhlia z USA, ako aj prepravné náklady cez Atlantik poklesli, čím boli vyrovnané účinky zhodnotenia US dolára od roku 1997. (63) Ďalej predajné ceny lejárskeho koksu spoločenstva medzi rokom 1997 a OV poklesli viac, ako bol pokles jednotkovej ceny surovín. Na tomto základe sa záver v úvodnej časti 120 dočasného rozhodnutia o tom, že predajné ceny priemyselného odvetvia spoločenstva klesali rýchlejšie v porovnaní s poklesom cien suroviny, potvrdzuje. (64) Jeden z vyvážajúcich výrobcov taktiež argumentoval tým, že čínske dovozy nemohli spôsobiť priemyselnému odvetviu spoločenstva poškodenie, nakoľko ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva medzi rokom 1996 a 1996 stúpala, zatiaľ čo čínske dovozné ceny sa počas rovnakého obdobia nachádzali na svojej najnižšej hodnote. (65) V tomto smere treba v prvom rade upozorniť, že príčinné prepojenie medzi dumpingovými dovozmi a situáciou v priemyselnom odvetví spoločenstva sa musí potvrdiť počas OV. Navyše sa zistilo, že vývoj čínskych dovozných cien medzi rokom 1995 a 1997 bol spojený so zlepšenou stabilitou kvality príslušného výrobku. Konečne, počas OV čínske ceny poklesli a boli výrazne nižšie, ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, čo malo za následok významný nárast objemu čínskych dovozov počas OV. (66) Na záver a vzhľadom na to, že neboli zistené žiadne iné možné faktory poškodenia a ani neboli predložené žiadne ďalšie argumenty, týkajúce sa príčinného prepojenia medzi dumpingovými dovozmi s pôvodom v ČĽR a materiálnou ujmou, dočasné závery o príčinnej súvislosti poškodenia uvedené v úvodných častiach 99 až 127 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Úvodné poznámky (67) Treba pripomenúť z úvodných častí 128 až 184 dočasného rozhodnutia, že sa dosiahlo zhodnotenie všetkých rôznych záujmov vrátane záujmov priemyselného odvetvia spoločenstva, dovozcov a priemyselných spotrebiteľov. Komisia dočasne dospela k záveru, že neexistovali žiadne pádne dôvody nezaviesť antidumpingové opatrenia voči dumpingovým dovozom s pôvodom z ČĽR. 2. Dosah opatrení na priemyselné odvetvie spoločenstva (68) Nakoľko žiadna strana nepredložila nové fakty alebo argumenty, týkajúce sa dosahu antidumpingových opatrení na priemyselné odvetvie spoločenstva, závery v úvodných častiach 135 až 145 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. 3. Dosah opatrení na dovozcov/obchodníkov (69) Jeden z dovozcov argumentoval tým, že záujmy dovozcov/obchodníkov neboli správne posúdené. Tvrdil, že hoci príslušný výrobok predstavoval malú časť celkových aktivít dovozcov/obchodníkov, mal podstatný kladný vplyv na ich celkové náklady a obrat v dôsledku úspor vzniknutých dovozom väčších množstiev rôznych druhov výrobkov z uhlia, vrátane lejárskeho koksu. Taktiež tvrdil, že neexistujú žiadne primerané alternatívne zdroje dodávok voči čínskemu lejárskemu koksu. (70) V prvom rade treba poznamenať, že celkové úspory, ktoré sa dajú pripísať dovozom príslušného výrobku, sú výsledkom dumpingových praktík čínskych vyvážajúcich výrobcov. Ďalej, na základe skutočnosti, že po zavedení antidumpingových opatrení na lejársky koks podiel na celkovom obchode s uhlím je veľmi nízky (menej ako 2,5 % z celkového obratu), vylučuje možnosť vážneho ohrozenia podstatných úspor z obchodovania vo veľkom. (71) Pokiaľ ide o alternatívne zdroje dodávok, treba pripomenúť, že cieľom zavedenia antidumpingových opatrení nie je zabrániť dovozom príslušného výrobku do spoločenstva, ale odstrániť účinky škodlivého dumpingu deformujúce obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Navyše je nepravdepodobné, že by dovozcovia/obchodníci prestali dovážať z ČĽR berúc do úvahy investície realizované v ČĽR a kvalitu príslušného výrobku. Nakoniec, dovozcovia/obchodníci obchodujú aj s lejárskym koksom vyrobeným v priemyselnom odvetví spoločenstva. (72) Následne, závery v úvodných častiach 146 až 151 dočasného rozhodnutia, týkajúce sa pravdepodobného dosahu antidumpingových opatrení na dovozcov/obchodníkov sa týmto potvrdzujú. 4. Dosah opatrení na spotrebiteľov 4.1. Úvodné poznámky (73) V dočasnom štádiu skúmania boli prešetrené pravdepodobné účinky zavedenia/nezavedenia antidumpingových opatrení na základe zdôvodnených informácií poskytnutých spolupracujúcimi spotrebiteľmi, vrátane hlavného výrobcu minerálnej vlny a niekoľkých zlievární. (74) Určití spotrebitelia argumentovali tým, že údaje použité na prešetrenie dosahu antidumpingových ciel pre zlievárne neboli reprezentatívne. Ďalšie prešetrenie účinkov dosahu opatrení na spotrebiteľov bolo vykonané na základe ďalších informácií, získaných od týchto spotrebiteľov: Výrobcovia minerálnej vlny - Partek Paroc Oy, Helsinki, Fínsko, Zlievarne - CFFC-Pamco Industries SA, Paris, Francúzsko, - Chamberlin & Hill plc, Walsall, Spojené kráľovstvo, - Cradley Castings Ltd, Cradley, Spojené kráľovstvo, - Darcast Components Ltd, Smethwick, Spojené kráľovstvo, - Eisengießerei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Nemecko, - FASS SA, Sancerre, Francúzsko, - Fonderia de Montorso Spa, Vicenza, Taliansko, - Fonderies franco-belges SA, Merville, Francúzsko, - Fucoli SA, Coimbra, Portugalsko, - Godin SA, Guise, Francúzsko, - Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Rakúsko, - Jones and Champbell Ltd, Larbert, Spojené kráľovstvo, - Piret SA, Gilly, Belgicko, - Römheld & Moelle GmbH, Mainz, Nemecko, - Sachs Gießerei GmbH, Kitzingen, Nemecko, - Tiroler Röhren- und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Rakúsko, - V. Luzuriaga-Tafalla SA, Tafalla, Španielsko, Taviarneolova - Tudor SA, Madrid, Španielsko. 4.2. Výrobcovia minerálnej vlny (75) Konečné závery, týkajúce sa dosahu antidumpingových opatrení na výrobcov minerálnej vlny, sú založené na informáciách, ktoré poskytol Rockwool International A/S, Kodaň, Dánsko, v mene štyroch dcérskych spoločností uvedených v úvodnej časti 132 dočasného rozhodnutia a Partek Paroc Oy, Helsinki, Fínsko. (76) Zistilo sa, že lejársky koks predstavoval 2,8 % z celkových výrobných nákladov výrobcov minerálnej vlny, u ktorých sa zistil nárast ziskovosti zo 6,5 % v roku 1997 na 7,9 % v roku 1998. (77) Bolo vyhlásené, že v protiklade s dočasnými závermi bolo pravdepodobné, že priemyselné odvetvie spoločenstva zvýši svoje ceny o plnú čiastku uloženého antidumpingového cla. (78) Informácie poskytnuté zainteresovanými stranami potvrdili, že ceny výrobcov v spoločenstve zostali počas OV v prevažnej miere na rovnakej úrovni, nakoľko rokovania o cene obvykle prebiehajú každoročne na konci roka. V rámci rokovaní pre rok 2001 sa diskutuje o zvýšení ceny. Tieto zvýšenia možno pripísať čiastočne zavedeniu antidumpingového opatrenia, a taktiež aj zvýšeniu nákladov priemyselného odvetvia spoločenstva. Očakávaný benefit pre priemyselné odvetvie spoločenstva zo zavedenia antidumpingových opatrení bude mať pravdepodobne formu zvýšenej výroby a predaja, čo bude mať za následok zníženie nákladov na jednotku, čo zasa umožní priemyselnému spoločenstva znovu dosiahnuť ziskovosť. (79) V každom prípade, dokonca aj keď sa predpokladá, že priemyselné odvetvie spoločenstva zvýši svoje ceny o plnú čiastku cla, maximálne hypotetické zvýšenie nákladov výrobcov minerálnej vlny bude činiť približne 1 %. Ak by k tejto situácii došlo a za predpokladu, že všetky ostatné nákladové položky zostanú rovnaké, zvýšenie nákladov výrobcov minerálnej vlny, spôsobené zavedením vyššie opísaných antidumpingových opatrení si vyžiada maximálne zvýšenie cien menšie ako 1 % s cieľom zachovať rovnakú úroveň ziskovosti. (80) Bolo zopakované, že výrobcovia minerálnej vlny budú nútení premiestniť výrobné zariadenia s cieľom zamedziť zníženiu ziskovosti v prípade zavedenia antidumpingových opatrení, nakoľko výsledné zvýšenie nákladov nemožno účtovať konečným spotrebiteľom. (81) Treba upozorniť, že na trhu s minerálnou vlnou je rozhodujúce, aby jej výrobcovia boli v blízkosti svojich priemyselných zákazníkov a disponovali výrobnou flexibilitou tak, aby mohli uspokojiť požadovaný dopyt a služby. Vzhľadom na vyššie uvedené závery o pravdepodobných účinkoch antidumpingových opatrení a charaktere trhu s minerálnou vlnou uvedené v úvodnej časti 7 sa považuje za nepravdepodobné, že by takýto nárast ceny lejárskeho koksu mal za následok premiestnenie výroby mimo spoločenstva. (82) Vzhľadom na vyššie uvedené sa závery v úvodných častiach 153 až 166 dočasného rozhodnutia v tom zmysle, že sa neočakáva, že by zavedenie antidumpingových opatrení na čínsky lejársky koks významne ovplyvnilo ekonomickú situáciu výrobcov minerálnej vlny, týmto potvrdzujú. 4.3. Lejárne (83) V úvodnej časti 175 dočasného rozhodnutia Komisia naznačila, že sa treba pozrieť bližšie na ziskovosť lejární v konečnom štádiu na základe dodatočných informácií, ktoré predložili zainteresované strany po zverejnení dočasných záverov. (84) Závery, uvedené v úvodných častiach 88 a 89 sú založené na zdôvodnených údajoch ktoré poskytlo 22 rôzne veľkých lejární, pokiaľ ide o obrat, zamestnanosť a ziskovosť. Nachádzajú sa v ôsmich členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Belgicko, Rakúsko, Portugalsko, Nemecko, Francúzsko, Taliansko a Španielsko) a vyrábajú širokú paletu odliatkov pre hlavné sektory konečného použitia, ako je automobilový priemysel (napr. bloky motorov a riadenia s posilňovačom), strojársky priemysel (napr. čerpadlá a ventilátory) ako aj stavebný priemysel (napríklad pre vodovodné potrubia a kanalizáciu). Na základe vyššie uvedeného sa údaje poskytnuté týmito spoločnosťami považujú za dostatočne reprezentatívne, pokiaľ ide o situáciu v lejárňach. (85) Výbor združení Európskych lejární (CAEF) argumentoval tým, že záujmy lejární neboli v dočasnom štádiu správne posúdené. Najmä vyhlasovali, že lejárne, ktoré spolupracovali v dočasnom štádiu a ktorých údaje sa pre túto analýzu uchovali, vyrábali hlavne výrobky s vysokou pridanou hodnotou tvoriace ziskové rozpätia výrazne nad priemerom priemyselného odvetvia a tým pádom neboli reprezentatívne, pokiaľ ide o situáciu v tomto priemyselnom odvetví. CAEF podporil toto tvrdenie tým, že predložil informácie týkajúce sa ziskovosti niektorých jednotlivých lejární, ako aj odhady predložené národnými združeniami lejární, pričom tvrdil, že na posúdenie dosahu antidumpingových opatrení na celý sektor lejární by sa mali použiť posledne uvedené údaje a že údaje predložené jednotlivými spoločnosťami by sa nemali brať do úvahy. (86) V tomto ohľade treba upozorniť, že údaje predložené národnými združeniami lejární sú založené na odhadoch a/alebo sa týkajú aj lejární, ktoré nepoužívajú lejársky koks. Ďalej údaje použité na analýzu vplyvu antidumpingových opatrení na lejárne pochádzajú z rôzne veľkých lejární v niekoľkých členských štátoch vyrábajúcich odliatky pre rôznych konečných spotrebiteľov. Navyše údaje predložené týmito spoločnosťami boli zdôvodnené, a to auditovanými účtami. Vzhľadom na vyššie uvedené sa nezdá byť vhodné nezohľadňovať údaje predložené spolupracujúcimi lejárňami a použiť namiesto nich informácie predložené národnými združeniami lejární. (87) CAEF zopakoval svoj argument, že uloženie antidumpingových opatrení bude mať za následok zvýšenie nákladov pre lejárne. Takéto zvýšenie nákladov, ktoré lejárne nemôžu účtovať svojim zákazníkom, sa premietne do znižovania ziskov, ktoré bude musieť byť kompenzované znížením počtu pracovníkov, pričom takéto zníženie bude významnejšie ako zníženie v priemyselnom odvetví výroby lejárskeho koksu spoločenstva. Taktiež zdôraznil, že akékoľvek zvýšenie ceny lejárskeho koksu bude mať negatívny vplyv na konkurencieschopnosť lejární. (88) Keďže sa zistilo, že lejársky koks predstavuje iba 1,8 % z celkových výrobných nákladov lejární, uloženie antidumpingového cla môže mať za následok maximálne hypotetické zvýšenie nákladov lejární nižšie ako 0,8 %. Toto bolo vypočítané dokonca za predpokladu, že dovozcovia zaúčtujú clo v plnej výške a že priemyselné odvetvie spoločenstva zvýši svoje ceny o celú čiastku cla. (89) Na základe vyššie uvedeného je nepravdepodobné, že odhadované zvýšenie výrobných nákladov lejární ohrozí ich ziskovosť. S cieľom vyhodnotiť takýto dosah nákladov treba poznamenať, že v období medzi rokmi 1997 a 1998 priemerná cena za tonu odliatkov vzrástla o 4 %. Nakoľko výrobné náklady lejární zostali stále, ich vážená priemerná ziskovosť vzrástla zo 4,4 % v roku 1997 na 7,4 % v roku 1998. Ďalej treba mať na pamäti, že lejárne sa musia vyrovnať s kolísaním ich hlavných nákladových položiek, ako sú ceny železného šrotu, t. j. hlavnej suroviny používanej na výrobu liatiny, ako aj s kolísaním výmenných kurzov. Je teda pravdepodobné, že negatívny dosah opatrení na výrobné náklady, ziskovosť, konkurencieschopnosť alebo zamestnanosť lejární bude veľmi obmedzený, ak vôbec nejaký bude. (90) Táto ďalšia analýza potvrdila, že nie je pravdepodobné, že dosah antidumpingového opatrenia významne negatívne ovplyvní ekonomickú situáciu lejární spoločenstva a závery formulované Komisiou v úvodnej časti 176 dočasného rozhodnutia sa týmto potvrdzujú. 4.4. Taviarne zinku alebo olova (91) Jedna odpoveď bola získaná od spoločnosti používajúcej lejársky koks pri výrobe olova alebo zliatin olova pre vlastnú potrebu vo svojom závode, používaných na výrobu akumulátorov. Nakoľko tento výrobca taví olovo pre vlastnú potrebu, ukazovatele ako sú náklady, ceny a ziskovosť neboli pre činnosť týkajúcu sa tavby olova k dispozícii. Údaje poskytnuté touto spoločnosťou nemohli byť brané do úvahy pri posudzovaní dosahu zavedenia antidumpingového opatrenia. 5. Ostatné argumenty týkajúce sa záujmov spoločenstva (92) Spotrebitelia argumentovali tým, že nakoľko priemyselné odvetvie spoločenstva nie je schopné zásobovať celý trh spoločenstva, akákoľvek zmena v súčasnej štruktúre dodávok by mohla mať za následok celkový nedostatok dodávok. Argumentovali tým, že zavedenie dočasných antidumpingových opatrení už viedlo k nedostatočným dodávkam na trh spoločenstva a k zvýšeniu ceny, čo negatívne ovplyvnilo postavenie spotrebiteľov v spoločenstve. (93) Predovšetkým je potrebné pripomenúť, že je pravdepodobné, že pri absencii antidumpingových opatrení sa bude situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva ďalej zhoršovať, čo bude viesť v strednodobom alebo dlhodobom časovom horizonte k uzatváraniu spoločností, ako je uvedené v úvodných častiach 177 až 180 dočasného rozhodnutia. K tomuto záveru sa dospelo najmä vzhľadom na stratu podielu na trhu a zhoršenie ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva počas posudzovaného obdobia. Táto situácia vyústi k obmedzeniu nákupných zdrojov, čo bude viesť k nedostatku dodávok, ako aj k zníženiu efektívnej konkurencie na trhu spoločenstva. (94) Po druhé je nepravdepodobné, že by dovozy z ČĽR boli vytlačené z trhu spoločenstva v dôsledku zavedenia antidumpingových opatrení. K tomuto záveru sa dospelo najmä vzhľadom na investície realizované dovozcami/obchodníkmi spoločenstva, na dodávateľské kanály už vytvorené v ČĽR, kvalitu príslušného výrobku a skutočnosť, že priemyselné odvetvie spoločenstva nie je schopné zásobovať celý trh spoločenstva. (95) Navyše z informácií dostupných Komisii vyplýva, že sa vyskytol určitý nedostatok čínskeho lejárskeho koksu po zahájení antidumpingového konania a pred zavedením dočasných opatrení z dôvodov nesúvisiacich s antidumpingovým konaním. Podľa týchto informácií boli obmedzené dodávky čínskeho lejárskeho koksu reálne spôsobené nedostatkom železničných vagónov na prepravu lejárskeho koksu z vnútrozemia Číny do prístavov a nedostatkom koksovateľného uhlia v ČĽR, čo malo obratom za následok určité zvýšenie ceny. Znížená výroba alebo dokonca zánik priemyselného odvetvia spoločenstva by za takýchto okolností akcentoval závislosť trhu spoločenstva na čínskom lejárskom kokse. 6. Záver, týkajúci sa záujmu spoločenstva (96) Po dôkladnom prešetrení všetkých predložených argumentov sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne pádne dôvody nazaviesť v danom prípade antidumpingové opatrenia. Z tohto dôvodu sa závery uvedené v úvodných častiach 128 až 184 dočasného rozhodnutia potvrdzujú. I. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (97) Vzhľadom na závery, ktoré sa urobili ohľadne dumpingu, poškodenia, príčinnej súvislosti a záujmu spoločenstva, sa považuje za vhodné prijať konečné antidumpingové opatrenia, aby sa zabránilo ďalšiemu poškodeniu, ktoré priemyselnému odvetviu spoločenstva spôsobujú dovozy výrobkov z ČĽR za dumpingové ceny. 1. Úroveň odstránenia poškodenia (98) Pri dočasnom rozhodnutí a pri stanovovaní výšky cla sa bralo do úvahy zistené dumpingové rozpätie a clo potrebné na odstránenie poškodenia spôsobeného dumpingovými dovozmi. Z tohto dôvodu bolo dočasne stanovené, že odstránenie takéhoto poškodenia si vyžaduje zvýšenie cien čínskych dovozov, ktoré nebudú spôsobovať ujmu. Táto cena nespôsobujúca poškodenie bola založená na porovnaní cien dumpingových dovozov s cenou priemyselného odvetvia spoločenstva, ktorá nespôsobuje poškodenie. Posledne uvedená bola vypočítaná tak, že sa k priemerným predajným cenám spoločenstva pripočítal schodok (manko) zisku počas OV a primerané ziskové rozpätie. Ziskové rozpätie 9,6 % z predaja pred zdanením sa javilo ako primerané, berúc pritom do úvahy výšku, akú by mohlo priemyselné odvetvie spoločenstva reálne očakávať, že dosiahne pri neexistencii dumpingu. (99) Niektoré zainteresované strany spochybnili tak primeranosť použitého ziskového rozpätia, ako aj jeho opodstatnenosť. Vyhlásili, že ziskové rozpätie dosiahnuté priemyselným odvetvím spoločenstva v roku 1996 bolo výnimočné a že reálnejším ziskovým rozpätím by bolo rozpätie dosiahnuté v roku 1995 alebo 1997. (100) Stanovenie úrovne odstránenia poškodenia bolo znovu prešetrené vzhľadom na revidované závery o ziskovosti. Zistilo sa, že ziskové rozpätie 10,5 % z predaja predstavuje ziskovosť, ktorú by priemyselné odvetvie spoločenstva mohlo dosiahnuť pri absencii dumpingových dovozov. Takéto bolo priemerné vážené ziskové rozpätie dosiahnuté priemyselným odvetvím spoločenstva medzi rokmi 1995 a 1997 pred zvýšeným prienikom čínskych dovozov na trh. (101) Ceny čínskych dovozov upravené na výpočet nízkej ceny boli v prípade OV porovnané s váženými priemernými cenami priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré nespôsobili poškodenie. Rozdiel vyplývajúci z takéhoto porovnania bol potom vyjadrený ako percento z celkovej dovoznej hodnoty cif. Na účely výpočtu rozpätia ujmy na celom území bola zohľadnená nízka úroveň spolupráce a postupovalo sa podľa rovnakej metodiky, ako je opísaná v úvodnej časti 34. Konečné rozpätie poškodenia na celom území činilo 43,6 %. 2. Forma a úroveň konečných opatrení (102) Nakoľko rozpätie poškodenia je nižšie, ako stanovené dumpingové rozpätie, konečné clo musí byť stanovené na úrovni rozpätia poškodenia, stanovenom na 43,6 %. (103) S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení a predísť akejkoľvek absorpcii antidumpingového opatrenia znížením vývozných cien sa dospelo k záveru, že clo musí byť uložené vo forme špecifickej čiastky za tonu. Táto čiastka vyplýva z uplatňovania rozpätia poškodenia na vývozné ceny použitého pri výpočte úrovne odstránenia poškodenia počas OV. Z tohto dôvodu clo činí 32,6 EUR za tonu. (104) Po zavedení dočasných antidumpingových opatrení niektorí čínski vývozcovia, ktorí pri skúmaní spolupracovali ponúkli záväzky v zmysle článku 8 ods. 1 základného rozhodnutia. Tieto záväzky však nemohli byť akceptované, nakoľko neobsahovali potrebné garancie zo strany čínskych úradov, že povolia adekvátne monitorovanie. Za týchto okolností sa musí uložiť špecifické clo na úrovni konečne stanoveneého poškodenia. Treba však poznamenať, že takéto opatrenie sa môže pozmeniť vtedy, ak by došlo ku zmene v okolnostiach v tom zmysle, že by boli splnené podmienky na akceptovanie daného záväzku. J. VYBERANIE DOČASNÉHO CLA (105) Vzhľadom na objasnenie rozsahu výrobku po uložení dočasných opatrení musia byť čiastky zabezpečené dočasným antidumpingovým clom s konečnou platnosťou vybrané v prípade všetkých dovozov s výnimkou prípadov, kedy uhoľný koks v kusoch väčších ako 80 mm bol deklarovaný na dovoz spolu s uhoľným koksom menšej veľkosti, pričom v takýchto prípadoch sa čiastky zabezpečené dočasnými antidumpingovými clami odpustia, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Okrem prípadov stanovených v odseku 3 sa týmto ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy uhoľného koksu v kusoch, ktorých maximálny priemer je väčší ako 80 mm, spadajúceho pod číselný znak KN ex27040019 (TARIC kód 2704001910) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. 2. Výška antidumpingového cla je rovná fixnej čiastke 32,6 EUR za tonu netto hmotnosti v suchom stave. 3. V prípadoch, keď tovary deklarované na prepustenie do voľného obehu sú zmesou koksu opísaného v odseku 1 a uhoľného koksu v kusoch s menšími rozmermi, množstvo koksu podliehajúce antidumpingovému clu podľa odseku 2 sa stanovuje v súlade s článkami 68 až 70 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 [5]. Antidumpingové clo sa však neuplatňuje na takú zmes kusov koksu kde je stanovené, že maximálny priemer kusov tvoriacich časť tovaru deklarovaného na prepustenie do voľného obehu nepresahuje 100 mm. 4. Pokiaľ to nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách. 5. V prípadoch, keď tovary boli poškodené pred prepustením do voľného obehu a skutočne zaplatená alebo splatná cena je preto na účel stanovenia colnej hodnoty podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 [6] rozdelená, výška antidumpingového cla vypočítaného na základe vyššie uvedených čiastok sa znížuje o percento, ktoré zodpovedá rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej. Článok 2 Čiastky zabezpečené dočasným antidumpingovým clom, uloženým rozhodnutím č. 1238/2000/ESUO, sa s konečnou platnosťou vyberajú vo výške cla konečne uloženého na dovozy uhoľného koksu v kusoch s priemerom väčším ako 80 mm a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Čiastky zabezbečené nad konečnú sadzbu antidumpingového cla sa uvoľnujú. V prípadoch, keď bol uhoľný koks v kusoch s priemerom väčším ako 80 mm deklarovaný na dovoz spolu s uhoľným koksom v kusoch s menšími rozmermi, sa čiastky zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla uvoľňujú. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto rozhodnutie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 14. decembra 2000 Za Komisiu Pascal Lamy člen Komisie [1] Ú. v. ES L 308, 29.11.1996, s. 11. [2] Ú. v. ES L 122, 12.5.1999, s. 35. [3] Ú. v. ES L 141, 15.6.2000, s. 9. [4] Komisia zistila, že termín "zinok olova" používaný v dočasnom rozhodnutí bola administratívna chyba a má byť opravený ako "zinok a olovo". [5] Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. [6] Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 40. --------------------------------------------------