SK Úradný vestník Európskej únie L 44/1

ROKOVACÍ PORIADOK

16. vydanie

júl 2004

Poznámka pre čitateľa:

Pokiaľ nie je uvedené inak, každý odkaz na osobu mužského pohlavia v tomto rokovacom poriadku sa považuje aj za odkaz na osobu ženského pohlavia a naopak.

Výklad rokovacieho poriadku (v súlade s článkom 201) je uvedený kurzívou.

OBSAH

HLAVA I POSLANCI, ORGÁNY PARLAMENTU A POLITICKÉ SKUPINY

KAPITOLA 1 POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU

Článok 1 Európsky parlament

Článok 2 Nezávislosť mandátu

Článok 3 Preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca

Článok 4 Trvanie poslaneckého mandátu

Článok 5 Výsady a imunity

Článok 6 Zbavenie imunity

Článok 7 Imunitné konanie

Článok 8 Úhrada výdavkov a príspevky

Článok 9 Kódex správania

Článok 10 Vnútorné vyšetrovania vedené Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)

KAPITOLA 2 FUNKCIONĀRI PARLAMENTU

Článok 11 Najstarší poslanec

Článok 12 Navrhovanie kandidátov a všeobecné ustanovenia

Článok 13 Voľba predsedu — otvárací prejav

Článok 14 Voľba podpredsedov

Článok 15 Voľba kvestorov

Článok 16 Funkčné obdobie funkcionárov Parlamentu

Článok 17 Uvoľnené funkcie

Článok 18 Predčasné ukončenie výkonu funkcie

KAPITOLA 3 ORGÁNY PARLAMENTU A ICH PÔSOBNOSŤ

Článok 19 Pôsobnosť predsedu

Článok 20 Pôsobnosť podpredsedov

Článok 21 Zloženie predsedníctva

Článok 22 Pôsobnosť predsedníctva

Článok 23 Zloženie konferencie predsedov

Článok 24 Pôsobnosť konferencie predsedov

Článok 25 Pôsobnosť kvestorov

Článok 26 Konferencia predsedov výborov

Článok 27 Konferencia predsedov delegácií

Článok 28 Informačná povinnosť predsedníctva a konferencie predsedov

KAPITOLA 4 POLITICKÉ SKUPINY

Článok 29 Utváranie politických skupín

Článok 30 Činnosť a postavenie politických skupín

Článok 31 Nezávislí poslanci

Článok 32 Zasadací poriadok

HLAVA II LEGISLATÍVNE, ROZPOČTOVÉ A INÉ POSTUPY

KAPITOLA 1 LEGISLATÍVNE POSTUPY – VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 33 Legislatívny plán a plán práce Komisie

Článok 34 Preskúmanie súladu so základnými právami, zásadami subsidiarity a proporcionality, princípmi právneho štátu a finančných dopadov

Článok 35 Overovanie právneho základu

Článok 36 Overovanie zlučiteľnosti s finančným výhľadom

Článok 37 Prístup k dokumentom a poskytovanie informácií Parlamentu

Článok 38 Zastúpenie Parlamentu na zasadaniach Rady

Článok 39 Podnet podľa čl. 192 zmluvy o ES

Článok 40 Posudzovanie legislatívnych dokumentov

Článok 41 Konzultácie o podnetoch členských štátov

KAPITOLA 2 POSTUP VO VÝBORE

Článok 42 Legislatívne správy

Článok 43 Zjednodušený postup

Článok 44 Nelegislatívne správy

Článok 45 Iniciatívne správy

Článok 46 Stanoviská výborov

Článok 47 Rozšírená spolupráca výborov

Článok 48 Vypracovanie správ

KAPITOLA 3 PRVÉ ČÍTANIE

Výbory

Článok 49 Zmena návrhu Komisie

Článok 50 Stanoviská Komisie a Rady k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom

Plénum

Článok 51 Záver prvého čítania

Článok 52 Zamietnutie návrhu Komisie

Článok 53 Prijatie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu Komisie

Ďalší postup

Článok 54 Postup po prijatí stanoviska Parlamentu

Článok 55 Opätovné predloženie veci Parlamentu

Článok 56 Zmierovacie konanie podľa spoločného vyhlásenia z roku 1975

KAPITOLA 4 DRUHÉ ČÍTANIE

Výbory

Článok 57 Oznámenie spoločnej pozície Rady

Článok 58 Predĺženie lehôt

Článok 59 Pridelenie veci gestorskému výboru a postup v tomto výbore

Plénum

Článok 60 Záver druhého čítania

Článok 61 Zamietnutie spoločnej pozície Rady

Článok 62 Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k spoločnej pozícii Rady

KAPITOLA 5 TRETIE ČÍTANIE

Zmierovacie konanie

Článok 63 Zvolanie Zmierovacieho výboru

Článok 64 Delegácia v Zmierovacom výbore

Plénum

Článok 65 Spoločný text

KAPITOLA 6 SKONČENIE LEGISLATÍVNEHO POSTUPU

Článok 66 Dohoda v prvom čítaní

Článok 67 Dohoda v druhom čítaní

Článok 68 Podpis prijatých aktov

KAPITOLA 7 ROZPOČTOVÉ POSTUPY

Článok 69 Všeobecný rozpočet

Článok 70 Absolutórium Komisii na plnenie rozpočtu

Článok 71 Ďalšie postupy udelenia absolutória

Článok 72 Parlamentná kontrola plnenia rozpočtu

KAPITOLA 8 VNÚTORNÉ ROZPOČTOVÉ POSTUPY

Článok 73 Odhady rozpočtu Parlamentu

Článok 74 Právomoc týkajúca sa výdavkov a ich uhrádzania

KAPITOLA 9 POSTUP SÚHLASU

Článok 75 Postup súhlasu

KAPITOLA 10 ROZŠÍRENÁ SPOLUPRÁCA

Článok 76 Postup v Parlamente

KAPITOLA 11 INÉ POSTUPY

Článok 77 Postup pri vydávaní stanovísk podľa čl. 122 zmluvy o ES

Článok 78 Postupy týkajúce sa sociálneho dialógu

Článok 79 Postup pri preskúmaní dobrovoľných dohôd

Článok 80 Kodifikácia

Článok 81 Vykonávacie ustanovenia

KAPITOLA 12 ZMLUVY A MEDZINÁRODNÉ DOHODY

Článok 82 Zmluvy o pristúpení

Článok 83 Medzinárodné dohody

Článok 84 Postup podľa čl. 300 zmluvy o ES v prípadoch predbežného uplatňovania alebo pozastavenia uplatňovania medzinárodných dohôd alebo zaujatia postoja spoločenstva v orgáne vytvorenom na základe medzinárodnej dohody

KAPITOLA 13 ZASTÚPENIE ÚNIE NAVONOK A SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA

Článok 85 Menovanie Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku

Článok 86 Menovanie osobitných zástupcov pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku

Článok 87 Vyhlásenia Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a osobitných zástupcov

Článok 88 Medzinárodné zastúpenie

Článok 89 Konzultácie s Parlamentom a poskytovanie informácií Parlamentu v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky

Článok 90 Odporúčania v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky

Článok 91 Porušovanie ľudských práv

KAPITOLA 14 POLICAJNÁ A SÚDNA SPOLUPRÁCA V TRESTNÝCH VECIACH

Článok 92 Informovanie Parlamentu v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

Článok 93 Konzultácia Parlamentu v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

Článok 94 Odporúčania v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

KAPITOLA 15 PORUŠENIE ZÁKLADNÝCH ZÁSAD ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Článok 95 Zistenie porušenia

HLAVA III TRANSPARENTNOSŤ ČINNOSTI

Článok 96 Transparentnosť činnosti Parlamentu

Článok 97 Prístup verejnosti k dokumentom

HLAVA IV VZŤAHY S INÝMI ORGÁNMI A INŠTITÚCIAMI

KAPITOLA 1 MENOVANIA

Článok 98 Voľba predsedu Komisie

Článok 99 Voľba Komisie

Článok 100 Návrh na vyslovenie nedôvery Komisii

Článok 101 Menovanie členov Dvora audítorov

Článok 102 Menovanie členov Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

KAPITOLA 2 VYHLÁSENIA

Článok 103 Vyhlásenia Komisie, Rady a Európskej rady

Článok 104 Vyhlásenia, ktoré vysvetľujú rozhodnutia Komisie

Článok 105 Vyhlásenia Dvora audítorov

Článok 106 Vyhlásenia Európskej centrálnej banky

Článok 107 Odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík

KAPITOLA 3 OTÁZKY PRE RADU, KOMISIU A EURÓPSKU CENTRÁLNU BANKU

Článok 108 Otázky na ústnu odpoveď s rozpravou

Článok 109 Hodina otázok

Článok 110 Otázky na písomnú odpoveď

Článok 111 Otázky na písomnú odpoveď pre Európsku centrálnu banku

KAPITOLA 4 SPRÁVY OSTATNÝCH ORGÁNOV

Článok 112 Výročné správy a iné správy ostatných orgánov

KAPITOLA 5 UZNESENIA A ODPORÚČANIA

Článok 113 Návrhy uznesení

Článok 114 Odporúčania pre Radu

Článok 115 Rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu

Článok 116 Písomné vyhlásenia

Článok 117 Konzultácia s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

Článok 118 Konzultácia s Výborom regiónov

Článok 119 Žiadosti adresované európskym agentúram

KAPITOLA 6 MEDZIINŠTITUCIONÁLNE DOHODY

Článok 120 Medziinštitucionálne dohody

KAPITOLA 7 ŽALOBY NA SÚDNOM DVORE

Článok 121 Konanie pred Súdnym dvorom

Článok 122 Následky nečinnosti Rady po schválení spoločnej pozície v rámci postupu spolupráce

HLAVA V VZŤAHY S NÁRODNÝMI PARLAMENTMI

Článok 123 Výmena informácií, kontakty a vzájomné poskytovanie vybavenia

Článok 124 Konferencia výborov pre európske záležitosti (COSAC)

Článok 125 Konferencia parlamentov

HLAVA VI ZASADANIA

KAPITOLA 1 ZASADANIA PARLAMENTU

Článok 126 Volebné obdobie, zasadania, schôdze, rokovacie dni

Článok 127 Zvolanie Parlamentu

Článok 128 Miesto rokovaní Parlamentu a schôdzí výborov

Článok 129 Účasť poslancov na rokovaniach

KAPITOLA 2 PROGRAM PRÁCE PARLAMENTU

Článok 130 Návrh programu

Článok 131 Rokovanie v pléne bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a bez rozpravy

Článok 132 Schválenie a zmeny programu

Článok 133 Mimoriadna rozprava

Článok 134 Naliehavý postup

Článok 135 Spoločná rozprava

Článok 136 Lehoty

KAPITOLA 3 VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ PRE PRIEBEH ROKOVANÍ

Článok 137 Prístup do rokovacej sály

Článok 138 Jazyky

Článok 139 Prechodné opatrenia

Článok 140 Doručovanie dokumentov

Článok 141 Udeľovanie slova rečníkom a obsah vystúpení

Článok 142 Pridelenie rečníckeho času

Článok 143 Zoznam rečníkov

Článok 144 Jednominútové vystúpenia

Článok 145 Osobné vyhlásenia

Článok 146 Poriadok v rokovacej sále

Článok 147 Vykázanie poslancov

Článok 148 Rušenie poriadku

KAPITOLA 4 UZNÁŠANIASCHOPNOSŤ A HLASOVANIE

Článok 149 Uznášaniaschopnosť Parlamentu

Článok 150 Predkladanie a prednes pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov

Článok 151 Prípustnosť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov

Článok 152 Postup pri hlasovaní

Článok 153 Rovnosť hlasov

Článok 154 Zásady pri hlasovaní

Článok 155 Poradie hlasovania o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch

Článok 156 Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy pléna a ich posudzovanie vo výbore

Článok 157 Hlasovanie po častiach

Článok 158 Hlasovacie právo

Článok 159 Hlasovanie

Článok 160 Hlasovanie podľa mien

Článok 161 Elektronické hlasovanie

Článok 162 Tajné hlasovanie

Článok 163 Vysvetlenia hlasovania

Článok 164 Spory o hlasovaní

KAPITOLA 5 PROCEDURÁLNE NÁVRHY A NÁMIETKY

Článok 165 Procedurálne návrhy

Článok 166 Procedurálne námietky

Článok 167 Námietka neprípustnosti veci

Článok 168 Vrátenie veci výboru

Článok 169 Uzavretie rozpravy

Článok 170 Odloženie rozpravy a hlasovania

Článok 171 Prerušenie alebo skončenie rokovania

KAPITOLA 6 VEREJNÝ ZÁZNAM Z ROKOVANIA

Článok 172 Zápisnica ( 1 )

Článok 173 Doslovný zápis

HLAVA VII VÝBORY A DELEGÁCIE

KAPITOLA 1 VÝBORY – ZLOŽENIE A PÔSOBNOSŤ

Článok 174 Zriaďovanie stálych výborov

Článok 175 Zriaďovanie dočasných výborov

Článok 176 Vyšetrovacie výbory

Článok 177 Zloženie výborov

Článok 178 Náhradníci

Článok 179 Pôsobnosť výborov

Článok 180 Výbor s pôsobnosťou pre preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca

Článok 181 Podvýbory

Článok 182 Predsedníctvo výboru

KAPITOLA 2 VÝBORY – PRIEBEH ROKOVANÍ

Článok 183 Schôdze výborov

Článok 184 Zápisnice zo schôdzí výborov

Článok 185 Postup vo výbore

Článok 186 Ustanovenia o rokovaní v pléne, ktoré sa vzťahujú na výbory

Článok 187 Hodina otázok vo výbore

KAPITOLA 3 MEDZIPARLAMENTNÉ DELEGÁCIE

Článok 188 Zriaďovanie medziparlamentných delegácií a ich pôsobnosť

Článok 189 Spolupráca s Parlamentným zhromaždením Rady Európy

Článok 190 Spoločné parlamentné výbory

HLAVA VIII PETÍCIE

Článok 191 Petičné právo

Článok 192 Preskúmanie petícií

Článok 193 Verejný záznam o petíciách

HLAVA IX OMBUDSMAN

Článok 194 Menovanie ombudsmana

Článok 195 Činnosť ombudsmana

Článok 196 Odvolanie ombudsmana z funkcie

HLAVA X SEKRETARIÁT PARLAMENTU

Článok 197 Sekretariát

HLAVA XI PRÁVOMOCI SÚVISIACE S POLITICKÝMI STRANAMI NA EURÓPSKEJ ÚROVNI

Článok 198 Právomoci predsedu

Článok 199 Právomoc predsedníctva

Článok 200 Právomoc gestorského výboru a pléna

HLAVA XII POUŽITIE ROKOVACIEHO PORIADKU A POSTUP PRI JEHO NOVELIZÁCII

Článok 201 Použitie rokovacieho poriadku

Článok 202 Zmeny rokovacieho poriadku

HLAVA XIII RÔZNE

Článok 203 Nedokončené záležitosti

Článok 204 Usporiadanie príloh

PRÍLOHA I Ustanovenia o použití čl. 9 ods. 1 – Transparentnosť a finančné pomery poslancov

PRÍLOHA II Priebeh hodiny otázok podľa článku 109

PRÍLOHA III Usmernenia a všeobecné pravidlá, ktoré je potrebné dodržiavať pri výbere záležitostí do programu rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu podľa článku 115

PRÍLOHA IV Vykonávacie postupy na posúdenie všeobecného rozpočtu Európskej únie a dodatkových rozpočtov

PRÍLOHA V Postup posudzovania a prijímania rozhodnutí o udelení absolutória

PRÍLOHA VI Pôsobnosť stálych výborov

PRÍLOHA VII Dôverné a citlivé dokumenty a informácie

PRÍLOHA VIII Podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu

PRÍLOHA IX Ustanovenia o použití čl. 9 ods. 2 - lobistické skupiny v Európskom parlamente

PRÍLOHA X Výkon funkcie ombudsmana

PRÍLOHA XI Predchádzanie podvodom, korupcii a ďalšej protiprávnej činnosti poškodzujúcej záujmy spoločenstiev

PRÍLOHA XII Uplatnenie vykonávacích právomocí zverených Komisii

PRÍLOHA XIII Rámcová dohoda o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Komisiou

PRÍLOHA XIV Časový rozvrh legislatívneho plánu a plánu práce Komisie

PRÍLOHA XV Zoznam dokumentov Parlamentu, ktoré su priamo prístupné cez register

PRÍLOHA XVI Nariadenie (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom

HLAVA I

POSLANCI, ORGÁNY PARLAMENTU A POLITICKÉ SKUPINY

KAPITOLA 1

POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU

Článok 1

Európsky parlament

1. Európsky parlament je zhromaždenie zvolené na základe zmlúv, Aktu z 20. septembra 1976 o priamych a všeobecných volbách poslancov Európskeho parlamentu a vnútroštátneho zákonodarstva odvodeného zo zmlúv.

2. Zástupcovia zvolení do Európskeho parlamentu sa nazývajú:

„Diputados al Parlamento Europeo“ v španielskom jazyku,

„Poslanci Evropského parlamentu“ v českom jazyku,

„Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v dánskom jazyku,

„Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemeckom jazyku,

„Euroopa Parlamendi liikmed“ v estónskom jazyku,

„Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ v gréckom jazyku,

„Members of the European Parliament“ v anglickom jazyku,

„Députés au Parlement européen“ vo francúzskom jazyku,

„Deputati al Parlamento europeo“ v talianskom jazyku,

„Eiropas Parlamenta deputāti“ v lotyšskom jazyku,

„Europos Parlamento nariai“ v litovskom jazyku,

„Európai Parlamenti Képviselők“ v maďarskom jazyku,

„Membru tal-Parlament Ewropew“ v maltskom jazyku,

„Leden van het Europees Parlement“ v holandskom jazyku,

„Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poľskom jazyku,

„Deputados ao Parlamento europeu“ v portugalskom jazyku,

„Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovenskom jazyku,

„Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovinskom jazyku,

„Euroopan parlamentin jäsenet“ vo fínskom jazyku,

„Ledamöter av Europaparlamentet“ vo švédskom jazyku.

Článok 2

Nezávislosť mandátu

Poslanci Európskeho parlamentu vykonávajú svoj mandát nezávisle. Nie sú viazaní príkazmi a ich mandát nie je imperatívny.

Článok 3

Preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca

1. Na základe správy príslušného výboru Parlament bezodkladne preskúma osvedčenia o zvolení za poslanca a rozhodne o overení platnosti voľby každého novozvoleného poslanca a tiež o všetkých sporoch, ktoré mu boli postúpené podľa ustanovení aktu z 20. septembra 1976, s výnimkou tých, ktoré sa zakladajú na vnútroštátnych právnych predpisoch upravujúcich volby.

2. Podkladom pre správu výboru je úradné oznámenie každého členského štátu o celkových výsledkoch volieb s menami zvolených kandidátov a prípadných náhradníkov, v poradí podľa výsledkov volieb.

Platnosť voľby poslanca nie je možné overiť, pokiaľ neboli urobené písomné vyhlásenia požadované podľa čl. 7 aktu z 20. septembra 1976 a prílohy I k rokovaciemu poriadku.

Na základe správy výboru môže Parlament kedykoľvek rozhodnúť prípadné spory o platnosti voľby poslanca.

3. V prípade, že je poslanec menovaný v dôsledku odstúpenia kandidátov nachádzajúcich sa na tom istom zozname, výbor zodpovedný za preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca zabezpečí, aby sa tieto odstúpenia uskutočnili v súlade s aktom z 20. septembra 1976 a čl. 4 ods. 3 tohto rokovacieho poriadku.

4. Výbor zabezpečí, aby orgány členských štátov alebo Európskej únie bezodkladne oznámili Európskemu parlamentu každú informáciu, ktorá by mohla ovplyvniť výkon povinností poslanca Európskeho parlamentu alebo poradie náhradníkov, s uvedením dátumu účinnosti, ak ide o menovanie poslanca.

Ak príslušné orgány členských štátov začnú konanie, ktoré by mohlo viesť k zániku mandátu poslanca, predseda ich požiada, aby ho pravidelne informovali o priebehu konania. Predseda pridelí vec príslušnému výboru. Na základe návrhu tohto výboru môže Parlament prijať stanovisko k danej záležitosti.

5. Až do preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca alebo do rozhodnutia prípadného sporu sa poslanec zúčastňuje rokovaní Parlamentu a jeho orgánov a požíva všetky práva s tým spojené.

6. Na začiatku každého volebného obdobia Parlamentu predseda vyzve príslušné orgány členských štátov, aby poskytli Parlamentu všetky informácie týkajúce sa uplatňovania tohto článku.

Článok 4

Trvanie poslaneckého mandátu

1. Poslanecký mandát vzniká a zaniká v súlade s ustanoveniami aktu z 20. septembra 1976. Zaniká tiež smrťou poslanca alebo vzdaním sa mandátu.

2. Mandát každého poslanca trvá až do otvorenia prvej schôdze Parlamentu po voľbách.

3. Poslanec, ktorý sa vzdáva mandátu, oznámi túto skutočnosť predsedovi. Zároveň uvedie dátum, kedy vzdanie sa mandátu nadobúda účinnosť, a ktorý nesmie byť neskôr ako tri mesiace po oznámení. Toto oznámenie má formu úradného záznamu spísaného v prítomnosti generálneho tajomníka alebo jeho zástupcu, overeného ich podpismi a podpisom dotknutého poslanca. Záznam sa okamžite predloží príslušnému výboru, ktorý ho zaradí do programu prvej schôdze nasledujúcej po predložení.

Ak podľa príslušného výboru nie je vzdanie sa mandátu v súlade s aktom z 20. septembra 1976, informuje v tomto zmysle Parlament, ktorý môže rozhodnúť, či potvrdí uvoľnenie mandátu alebo nie.

V opačnom prípade sa uvoľnenie mandátu potvrdí s účinnosťou od dátumu uvedeného poslancom v úradnom zázname. Parlament o tejto veci nehlasuje.

Pre určité mimoriadné prípady sa zaviedol zjednodušený postup, najmä ak sa v čase medzi dátumom účinnosti vzdania sa mandátu a prvou schôdzou príslušného výboru koná jedna alebo viac schôdzí Parlamentu, a vzhľadom na to, že sa uvoľnenie mandátu nebolo potvrdené, politická skupina, ku ktorej patrí odstupujúci poslanec, nie je schopná počas týchto schôdzí získať náhradníka. Podľa tohto postupu má spravodajca príslušného výboru poverený týmito prípadmi právomoc ihneď preskúmať všetky riadne oznámené vzdania sa mandátu a v prípade, že by akékoľvek zdržanie pri posudzovaní oznámenia mohlo mať negatívne následky, postúpi vec predsedovi výboru so žiadosťou, aby podľa odseku 3:

— v mene výboru informoval predsedu Parlamentu, že sa môže potvrdiť uvoľnenie mandátu;

— alebo zvolal mimoriadnu schôdzu výboru na preskúmanie konkrétnych problémov, ktoré zistil spravodajca.

4. Nezlučiteľnosť funkcií, ktorá vyplýva z vnútroštátnej legislatívy, sa oznámi Parlamentu, ktorý ju vezme na vedomie.

Ak príslušné orgány členských štátov alebo únie alebo dotknutý poslanec oznámia predsedovi, že bol menovaný do funkcie, ktorá je nezlučiteľná s výkonom mandátu poslanca Európskeho parlamentu, predseda o tom informuje Parlament, ktorý potvrdí uvoľnenie mandátu.

5. Orgány členských štátov alebo únie informujú predsedu o každom zamýšľanom poverení poslanca. Predseda pridelí príslušnému výboru otázku zlučiteľnosti navrhovaného poverenia s aktom z 20. septembra 1976. Predseda informuje Parlament, poslanca a príslušné orgány o záveroch prijatých výborom.

6. Za deň zániku mandátu poslanca a deň, kedy nadobúda účinnosť uvoľnenie mandátu, sa považuje:

— v prípade vzdania sa mandátu deň, keď Parlament potvrdí uvoľnenie mandátu v súlade s oznámením o vzdaní sa mandátu;

— v prípade menovania do funkcie nezlučiteľnej s mandátom poslanca Európskeho parlamentu podľa vnútroštátneho volebného práva alebo podľa čl. 7 Aktu z 20. septembra 1976 deň oznámený príslušnými orgánmi členských štátov, únie alebo dotknutým poslancom.

7. Keď Parlament potvrdí uvoľnenie mandátu, informuje o tom dotknutý členský štát.

8. Každý spor týkajúci sa platnosti voľby poslanca, ktorého osvedčenia o zvolení za poslanca už boli preskúmané, sa pridelí príslušnému výboru, ktorý o veci bezodkladne, najneskôr do začiatku nasledujúcej schôdze, podá správu Parlamentu.

9. Parlament si vyhradzuje právo vyhlásiť preskúmavaný mandát za neplatný alebo nepotvrdiť uvoľnenie mandátu, ak sa zdá, že prijatie alebo zánik mandátu sa zakladajú na vecných nepresnostiach alebo neplatnom súhlase.

Článok 5

Výsady a imunity

1. Poslanci požívajú výsady a imunity v súlade s Protokolom o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.

2. Preukazy umožňujúce poslancom slobodný pohyb v členských štátoch im vystaví predseda Európskeho parlamentu, akonáhle je mu oznámené ich zvolenie.

3. Poslanci sú oprávnení nahliadať do všetkých spisov Parlamentu a výborov, okrem osobných spisov a účtov, do ktorých môžu nazerať iba poslanci, ktorých sa týkajú. Výnimky z tohto pravidla o zaobchádzaní s dokumentmi, ku ktorým môže byť prístup verejnosti zamietnutý podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2) o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, sú uvedené v prílohe VII tohto rokovacieho poriadku.

Článok 6

Zbavenie imunity

1. Pri výkone svojich právomocí týkajúcich sa výsad a imunít sa Parlament predovšetkým usiluje o zachovanie svojej integrity ako demokratického zákonodarného zhromaždenia a o zabezpečenie nezávislosti poslancov pri výkone ich povinností.

2. Každá žiadosť o zbavenie poslanca imunity predložená predsedovi príslušným orgánom členského štátu sa oznámi v pléne a pridelí príslušnému výboru.

3. Každá žiadosť poslanca alebo bývalého poslanca o ochranu imunity predložená predsedovi sa oznámi v pléne a pridelí príslušnému výboru.

Poslanec alebo bývalý poslanec môže byť zastúpený iným poslancom. Žiadosť nemôže byť predložená iným poslancom bez súhlasu dotknutého poslanca.

4. V naliehavom prípade, ak je poslanec zadržaný alebo je jeho sloboda pohybu obmedzená v zjavnom rozpore s jeho výsadami a imunitami, môže sa predseda po predchádzajúcej porade s predsedom a spravodajcom príslušného výboru ujať iniciatívy o potvrdenie výsad a imunít poslanca. Predseda o tejto iniciatíve informuje Parlament.

Článok 7

Imunitné konanie

1. Príslušný výbor bezodkladne a v poradí, v ktorom boli predložené, preskúma žiadosti o zbavenie imunity alebo žiadosti o ochranu imunity a výsad.

2. Príslušný výbor pripraví návrh rozhodnutia, v ktorom iba odporučí prijatie alebo zamietnutie žiadosti o zbavenie imunity alebo ochranu imunity a výsad.

3. Výbor môže požiadať príslušný orgán o poskytnutie všetkých informácií a vysvetlení, ktoré výbor považuje za potrebné na zaujatie stanoviska k zbaveniu alebo ochrane imunity. Dotknutému poslancovi sa poskytne možnosť byť vypočutý; môže predložiť všetky dokumenty a iné písomné dôkazy, ktoré považuje za dôležité. Môže sa nechať zastupovať iným poslancom.

4. Ak je žiadosť o zbavenie imunity založená na viacerých dôvodoch, každý z nich môže byť predmetom samostatného rozhodnutia.V správe výboru môže byť vo výnimočných prípadoch navrhnuté, aby sa zbavenie imunity výhradne vzťahovalo na trestné konanie a aby bol poslanec až do vynesenia konečného rozsudku chránený pred každou formou zadržania, vyšetrovacej väzby alebo iným opatrením, ktoré by mu bránilo vykonávať povinnosti vyplývajúce z jeho mandátu.

5. Ak má poslanec vypovedať ako svedok alebo znalec, nie je potrebné žiadať o zbavenie imunity za predpokladu, že:

— poslanec nie je povinný vypovedať v deň alebo v čase, ktorý mu bráni alebo sťažuje výkon jeho poslaneckých povinností, prípadne, ak môže poskytnúť výpoveď písomne alebo inou formou, ktorá mu nesťažuje plnenie si poslaneckých povinností;

— poslanec nie je povinný svedčiť ohľadne dôverných informácií, ktoré získal pri výkone svojho mandátu a ktorých zverejnenie nepovažuje za vhodné.

6. V prípadoch týkajúcich sa ochrany imunity a výsad príslušný výbor upresní, či ide o administratívne alebo iné obmedzenia voľného pohybu poslancov cestujúcich z miesta alebo na miesto rokovaní Parlamentu alebo o vyjadrenie názoru alebo hlasovanie pri výkone poslaneckého mandátu, prípadne, či sa na okolnosti vzťahuje čl. 10 protokolu o výsadách a imunitách, a teda nepodliehajú vnútroštátnemu právu. Výbor pripraví návrh, ktorým vyzve príslušný orgán, aby vyvodil potrebné závery.

7. Výbor môže predložiť odôvodnené stanovisko týkajúce sa príslušnosti daného orgánu a prípustnosti žiadosti, ale za žiadnych okolností sa nevyslovuje o vine či nevine poslanca alebo o tom, či názory a činy pripisované poslancovi sú dôvodom na trestné stíhanie, a to ani v prípade, že výbor pri posudzovaní žiadosti nadobudol podrobnú znalosť okolností prípadu.

8. Správa výboru sa zaradí na začiatok programu prvého rokovania nasledujúceho po jej predložení.K návrhu (návrhom) rozhodnutia nemôže byť predložený žiadny pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh.

Rozprava sa obmedzí na dôvody za a proti každému návrhu na zbavenie či ponechanie imunity alebo na ochranu imunity či výsady.

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 145, poslanec, o ktorého výsady alebo imunity ide, nemôže vystúpiť v rozprave.

Návrh (návrhy) rozhodnutia obsiahnuté v správe sa zaradia do prvého hlasovania nasledujúceho po rozprave.

Po tom, ako Parlament preskúmal záležitosť, hlasuje osobitne o každom návrhu uvedenom v správe. Ak je niektorý návrh zamietnutý, za prijaté sa považuje rozhodnutie opačného významu.

9. Predseda ihneď oznámi rozhodnutie Parlamentu dotknutému poslancovi a príslušnému orgánu členského štátu so žiadosťou, aby bol informovaný o vývoji konania a prípadných súdnych rozhodnutiach, ktoré z neho vzídu. Keď predseda takéto informácie získa, odovzdá ich Parlamentu spôsobom, ktorý uzná za najvhodnejší, ak je to potrebné, po porade s príslušným výborom.

10. Keď predseda využije právomoc zverenú mu čl. 6 ods. 4, príslušný výbor vezme na vedomie iniciatívu predsedu na svojej nasledujúcej schôdzi. Ak to výbor považuje za potrebné, môže vypracovať správu a predložiť ju Parlamentu.

11. Výbor prerokúva tieto záležitosti a zaobchádza s prijatými dokumentmi s čo najväčším utajením.

12. Výbor po porade s členskými štátmi môže zostaviť pomocný zoznam orgánov členských štátov, ktoré sú oprávnené predložiť žiadosť o zbavenie poslanca imunity.

13. Všetky otázky týkajúce sa rozsahu výsad a imunít poslancov predložené oprávneným orgánom sa preskúmajú v súlade s horeuvedenými ustanoveniami.

Článok 8

Úhrada výdavkov a príspevky

Predsedníctvo stanoví predpisy upravujúce úhradu výdavkov a príspevky pre poslancov.

Článok 9

Kódex správania

1. Parlament môže prijať kódex správania poslancov. Kódex sa prijme podľa čl. 202 ods. 2 a a bude tvoriť prílohu k rokovaciemu poriadku (3).

Kódex nesmie žiadnym spôsobom poškodiť alebo obmedziť poslanca pri výkone jeho mandátu alebo súvisiacej politickej či inej činnosti.

2. Kvestori zodpovedajú za vystavenie preukazu na meno, s platnosťou najviac jeden rok, osobám, ktoré chcú pravidelne vstupovať do priestorov Parlamentu s cieľom poskytovať poslancom informácie súvisiace s výkonom poslaneckého mandátu, a to v ich vlastnom záujme alebo v záujme tretej strany.

Tieto osoby musia:

— dodržiavať kódex správania uverejnený v prílohe rokovacieho poriadku (4);

— zapísať sa do registra vedeného kvestormi.

Tento register je na požiadanie prístupný verejnosti na všetkých pracoviskách Parlamentu a v jeho informačných kanceláriách v členských štátoch v podobe, ktorú stanovia kvestori.

Ustanovenia upravujúce použitie tohto odseku sú uvedené v prílohe k rokovaciemu poriadku (5).

3. Kódex správania a práva a výsady bývalých poslancov upraví predsedníctvo rozhodnutím, pričom nesmie zaviesť rozdielne zaobchádzanie s bývalými poslancami.

Článok 10

Vnútorné vyšetrovania vedené Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)

Spoločné pravidlá stanovené medziinštitucionálnou dohodou z 25. mája 1999 o vnútorných vyšetrovaniach vedených Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) , ktoré zahŕňajú opatrenia potrebné pre hladký priebeh vyšetrovaní vedených úradom, platia v Parlamente v súlade s rozhodnutím Parlamentu, ktoré tvorí prílohu k rokovaciemu poriadku (6).

KAPITOLA 2

FUNKCIONÁRI PARLAMENTU

Článok 11

Najstarší poslanec

1. Rokovaniu podľa čl. 127 ods. 2 a každému inému rokovaniu, ktoré sa koná z dôvodu voľby predsedu a predsedníctva, predsedá až do zvolenia nového predsedu najstarší poslanec.

2. Počas predsedníctva najstaršieho poslanca sa rokuje len o záležitostiach, ktoré sa týkajú voľby predsedu alebo preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca.

Ak sa počas predsedníctva najstaršieho poslanca nastolí otázka týkajúca sa preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca, pridelí ju najstarší poslanec výboru, v ktorého pôsobnosti je preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca.

Článok 12

Navrhovanie kandidátov a všeobecné ustanovenia

1. Predseda, podpredsedovia a kvestori sú volení v tajnom hlasovaní v súlade s článkom 162. Návrhy kandidátov sa predkladajú len s ich súhlasom. Návrhy kandidátov môže predložiť iba politická skupina alebo najmenej tridsaťsedem poslancov. Ak počet kandidátov neprevyšuje počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, môžu byť kandidáti zvolení aklamáciou.

2. Pri voľbách predsedu, podpredsedov a kvestorov by sa mala zohľadniť potreba celkového spravodlivého zastúpenia jednotlivých členských štátov a politických názorov.

Článok 13

Voľba predsedu – otvárací prejav

1. Predseda sa volí ako prvý. Návrhy kandidátov sa pred každým kolom hlasovania predkladajú najstaršiemu poslancovi, ktorý ich oznámi Parlamentu. Ak ani po troch kolách hlasovania žiadny kandidát nezíska nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, obmedzí sa štvrté kolo na tých dvoch poslancov, ktorí získali najväčší počet hlasov v treťom kole. V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.

2. Ihneď po zvolení predsedu uvoľní najstarší poslanec predsednícke kreslo. Iba zvolený predseda môže predniesť otvárací prejav.

Článok 14

Voľba podpredsedov

1. Po zvolení predsedu sa volia podpredsedovia, a to za použitia jedného hlasovacieho lístka. Z kandidátov, ktorí v prvom kole volieb získajú nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, je najviac štrnásť kandidátov vyhlásených za zvolených v poradí podľa počtu získaných hlasov. Ak je počet zvolených kandidátov nižší ako počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, uskutoční sa na obsadenie zostávajúcich miest druhé kolo volieb za rovnakých podmienok. Ak je potrebné vykonať tretie kolo volieb, postačí na obsadenie zostávajúcich funkcií relatívna väčšina. V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.

Aj keď sa tento článok na rozdiel od čl. 13 ods. 1 výslovne nezmieňuje o nových návrhov kandidátov medzi jednotlivými kolami voľby podpredsedov, takáto možnosť sa pripúšťa, keďže Parlament ako suverénny orgán musí mať možnosť zvážiť každý možný návrh kandidáta, najmä preto, že absencia takejto možnosti by mohla zabrániť plynulému priebehu volieb.

2. S výnimkou ustanovení čl. 17 ods. 1 sa prednostné poradie podpredsedov určí podľa poradia, v akom boli zvolení, a v prípade rovnosti hlasov podľa veku.

Ak sa voľba neuskutočnila tajným hlasovaním, prednostné poradie podpredsedov sa určí podľa poradia, v akom predseda prečíta ich mená v pléne.

Článok 15

Voľba kvestorov

Po voľbe podpredsedov zvolí Parlament piatich kvestorov.

Pri voľbe kvestorov sa použije rovnaký postup ako pri voľbe podpredsedov.

Článok 16

Funkčné obdobie funkcionárov Parlamentu

1. Funkčné obdobie predsedu, podpredsedov a kvestorov je dva a pol roka.

Ak poslanec zmení politickú skupinu, ponechá si až do konca svojho funkčného obdobia funkciu, ktorú zastáva v predsedníctve alebo v kolégiu kvestorov.

2. Ak sa uvoľní niektorá z týchto funkcií pred uplynutím funkčného obdobia, zvolený poslanec vykonáva funkciu iba do konca funkčného obdobia svojho predchodcu.

Článok 17

Uvoľnené funkcie

1. Ak je potrebné nahradiť predsedu, podpredsedu alebo kvestora, jeho nástupca sa zvolí v súlade s prechádzajúcimi ustanoveniami.

Novozvolený podpredseda zaujme miesto svojho predchodcu podľa jeho prednostného poradia.

2. Ak sa uvoľní funkcia predsedu, vykonáva funkciu predsedu až do zvolenia nového predsedu prvý podpredseda.

Článok 18

Predčasné ukončenie výkonu funkcie

Konferencia predsedov môže na základe rozhodnutia prijatého trojpätinovou väčšinou odovzdaných hlasov, ktorá predstavuje najmenej tri politické skupiny, navrhnúť v pléne zbaviť funkcie predsedu, podpredsedu, kvestora, predsedu alebo podpredsedu výboru, predsedu alebo podpredsedu medziparlamentnej delegácie alebo iného funkcionára voleného v rámci Parlamentu, ak sa podľa jej názoru dotknutý poslanec dopustil závažného porušenia svojich povinností. Na prijatie tohto návrhu v pléne je potrebný súhlas dvojtretinovej väčšiny odovzdaných hlasov, ktoré predstavujú väčšinu všetkých poslancov.

KAPITOLA 3

ORGÁNY PARLAMENTU A ICH PÔSOBNOSŤ

Článok 19

Pôsobnosť predsedu

1. Predseda riadi všetky činnosti Parlamentu a jeho orgánov v súlade s podmienkami stanovenými týmto rokovacím poriadkom. Má všetky právomoci potrebné na to, aby predsedal rokovaniam Parlamentu a zabezpečil ich riadny priebeh.

Tieto právomoci zahŕňajú právomoc zaradiť texty na hlasovanie v inom poradí, ako bolo určené v dokumente, o ktorom sa má hlasovať. Podobne ako podľa čl. 155 ods. 7 môže predseda najprv požiadať plénum o súhlas.

2. Predseda otvára, prerušuje a ukončuje rokovania, rozhoduje o prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, o otázkach pre Radu a Komisiu a o súlade správ s týmto rokovacím poriadkom. Predseda tiež zabezpečuje dodržiavanie rokovacieho poriadku, zachovanie poriadku v rokovacej sále, udeľuje slovo, ukončuje rozpravu, predkladá veci na hlasovanie, oznamuje výsledky hlasovania a prideľuje výborom všetky oznámenia, ktoré sa ich týkajú.

3. Predseda môže vystúpiť v rozprave iba s cieľom zhrnúť rozpravu alebo napomenúť rečníka. Ak sa chce sám zúčastniť rozpravy, musí uvoľniť predsednícke kreslo, a to až do ukončenia rozpravy.

4. Predseda zastupuje Parlament v medzinárodných vzťahoch, pri slávnostných príležitostiach a v administratívnych, právnych a finančných záležitostiach. Predseda môže tieto právomoci delegovať.

Článok 20

Pôsobnosť podpredsedov

1. Ak je predseda neprítomný alebo nespôsobilý vykonávať funkciu, alebo ak sa chce zúčastniť rozpravy v súlade s čl. 19 ods. 3, zastúpi ho jeden z podpredsedov v súlade s čl. 14 ods. 2.

2. Podpredsedovia tiež vykonávajú pôsobnosť podľa čl. 22, čl. 24 ods. 3 a čl. 64 ods. 3.

3. Predseda môže svoju pôsobnosť, napríklad zastupovanie Parlamentu na niektorých slávnostiach alebo aktoch, delegovať na podpredsedov. Predseda najmä môže určiť podpredsedu, ktorý sa má ujať jeho úloh podľa čl. 109 ods. 3 a čl. 110 ods. 2.

Článok 21

Zloženie predsedníctva

1. Predsedníctvo sa skladá z predsedu a štrnástich podpredsedov Parlamentu.

2. Kvestori sú členmi predsedníctva s poradným hlasom.

3. Ak sa hlasovanie v predsedníctve skončí rovnosťou hlasov, rozhoduje hlas predsedu.

Článok 22

Pôsobnosť predsedníctva

1. Predsedníctvo vykonáva pôsobnosť, ktorá mu vyplýva z rokovacieho poriadku.

2. Predsedníctvo rozhoduje o finančných, organizačných a administratívnych záležitostiach týkajúcich sa poslancov, vnútornej organizácie Parlamentu, jeho sekretariátu a orgánov.

3. Predsedníctvo rozhoduje o záležitostiach, ktoré sa týkajú priebehu rokovaní.

4. Predsedníctvo prijíma predpisy podľa článku 31, ktoré sa týkajú nezávislých poslancov.

5. Predsedníctvo rozhoduje o organizačnej štruktúre sekretariátu a prijíma predpisy, ktoré sa týkajú administratívnych a finančných pomerov úradníkov a iných zamestnancov.

6. Predsedníctvo zostavuje predbežný návrh odhadu rozpočtu Parlamentu.

7. Predsedníctvo vydáva usmernenia pre kvestorov podľa článku 25.

8. Do pôsobnosti predsedníctva patrí udeľovanie povolení na konanie schôdzí výborov mimo obvyklých rokovacích miest, ako aj na vypočutia a na študijné a informačné služobné cesty spravodajcov.

Ak sa na konanie takejto schôdze udelí povolenie, stanovia sa jazykové opatrenia podľa úradných jazykov, ktoré používajú a vyžadujú členovia a náhradníci dotknutého výboru.

Rovnako sa postupuje v prípade delegácií, okrem prípadov, keď sa členovia a náhradníci dohodnú inak.

9. Predsedníctvo menuje generálneho tajomníka podľa článku 197.

10. Predsedníctvo prijíma predpisy na vykonanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o pravidlách upravujúcich politické strany na európskej úrovni a ich financovanie (7) a pri jeho vykonaní sa ujme úloh, ktoré mu vyplývajú z rokovacieho poriadku Parlamentu.

11. Predseda a/alebo predsedníctvo môže poveriť jedného alebo viacerých členov predsedníctva všeobecnými alebo konkrétnymi úlohami, ktoré patria do pôsobnosti predsedu a/alebo predsedníctva. Zároveň sa stanoví spôsob a prostriedky plnenia týchto úloh.

12. Po zvolení nového Parlamentu zostáva odstupujúce predsedníctvo vo funkcii až do prvého rokovania nového Parlamentu.

Článok 23

Zloženie konferencie predsedov

1. Konferencia predsedov sa skladá z predsedu Parlamentu a predsedov politických skupín. Predseda politickej skupiny sa môže nechať zastupovať iným členom svojej skupiny.

2. Nezávislí poslanci spomedzi seba určia dvoch poslancov, ktorí sa zúčastňujú na schôdzach konferencie predsedov, avšak bez hlasovacieho práva.

3. Konferencia predsedov sa snaží dosiahnuť konsenzus v záležitostiach, ktoré sú jej pridelené.

Ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, o záležitosti sa hlasuje, pričom váha hlasu závisí od počtu poslancov v jednotlivých politických skupinách.

Článok 24

Pôsobnosť konferencie predsedov

1. Konferencia predsedov vykonáva pôsobnosť, ktorá jej vyplýva z rokovacieho poriadku.

2. Konferencia predsedov prijíma rozhodnutia o organizácii práce Parlamentu a o otázkach týkajúcich sa legislatívneho plánu.

3. Do pôsobnosti konferencie predsedov patria záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s ostatnými orgánmi a inštitúciami Európskej únie a s národnými parlamentmi členských štátov. Predsedníctvo menuje dvoch podpredsedov, ktorí sú poverení realizáciou úloh v oblasti vzťahov s národnými parlamentmi. Podpredsedovia pravidelne informujú konferenciu predsedov o svojej činnosti v tejto oblasti.

4. Do pôsobnosti konferencie predsedov patria záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s nečlenskými štátmi a s inštitúciami a organizáciami mimo Európskej únie.

5. Konferencia predsedov zostavuje návrh programu schôdze Parlamentu.

6. Do pôsobnosti konferencie predsedov patrí zloženie a pôsobnosť výborov, vyšetrovacích výborov a spoločných parlamentných výborov, stálych delegácií a delegácií zriadených ad hoc.

7. Konferencia predsedov rozhoduje o zasadacom poriadku v rokovacej sále podľa článku 32.

8. Do pôsobnosti konferencie predsedov patrí udeľovanie povolení na vypracovanie iniciatívnych správ.

9. Konferencia predsedov predkladá predsedníctvu návrhy, ktoré sa týkajú administratívnych a rozpočtových záležitostí politických skupín.

Článok 25

Pôsobnosť kvestorov

V súlade s usmerneniami predsedníctva kvestori zodpovedajú za administratívne a finančné záležitosti, ktoré sa priamo týkajú poslancov.

Článok 26

Konferencia predsedov výborov

1. Konferencia predsedov výborov sa skladá z predsedov všetkých stálych a dočasných výborov. Konferencia si volí svojho predsedu.

2. Konferencia predsedov výborov môže dávať konferencii predsedov odporúčania ohľadne práce výborov a zostavovania programu schôdze Parlamentu.

3. Predsedníctvo a konferencia predsedov môžu poveriť konferenciu predsedov výborov výkonom niektorých úloh.

Článok 27

Konferencia predsedov delegácií

1. Konferencia predsedov delegácií sa skladá z predsedov všetkých stálych medziparlamentných delegácií. Konferencia si volí svojho predsedu.

2. Konferencia predsedov delegácií môže dávať konferencii predsedov odporúčania ohľadne práce delegácií.

3. Predsedníctvo a konferencia predsedov môžu poveriť konferenciu predsedov delegácií výkonom niektorých úloh.

Článok 28

Informačná povinnosť predsedníctva a konferencie predsedov

1. Zápisnice predsedníctva a konferencie predsedov sa preložia do úradných jazykov, vytlačia a doručia všetkým poslancom a zároveň sa sprístupnia verejnosti. Vo výnimočných prípadoch môže predsedníctvo alebo konferencia predsedov o niektorých bodoch zápisnice rozhodnúť inak, a to z dôvodu zachovania tajomstva podľa čl. 4 ods. 1 až 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

2. Každý poslanec môže vzniesť otázky týkajúce sa práce predsedníctva, konferencie predsedov a kvestorov. Otázky sa predkladajú predsedovi v písomnej forme a uverejňujú sa spolu s odpoveďami v informačnom bulletine Parlamentu do tridsiatich dní od ich predloženia.

KAPITOLA 4

POLITICKÉ SKUPINY

Článok 29

Utváranie politických skupín

1. Poslanci sa môžu združovať do skupín podľa svojej politickej príslušnosti.

Parlament zvyčajne neposudzuje politickú príslušnosť členov skupiny. Utvorením skupiny podľa tohto článku poslanci združení v tejto skupine potvrdzujú, že majú politickú príslušnosť. Iba v prípade, ak konkrétni poslanci popierajú svoju politickú príslušnosť, je potrebné, aby Parlament posúdil, či bola skupina utvorená v súlade s rokovacím poriadkom.

2. Politickú skupinu musia tvoriť poslanci, ktorí boli zvolení aspoň v jednej pätine členských štátov. Minimálny počet poslancov potrebný na utvorenie politickej skupiny je devätnásť.

3. Poslanec môže byť členom najviac jednej politickej skupiny.

4. Utvorenie politickej skupiny je potrebné oznámiť predsedovi písomným vyhlásením. Toto vyhlásenie musí obsahovať názov skupiny, mená jej členov a zloženie predsedníctva.

5. Vyhlásenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 30

Činnosť a postavenie politických skupín

1. Politické skupiny vykonávajú svoju pôsobnosť ako súčasť činnosti únie a to vrátane úloh, ktoré im vyplývajú z rokovacieho poriadku. V súlade s organizačnou štruktúrou sekretariátu sa politickým skupinám poskytne sekretariát, administratívne vybavenie a príspevky vyhradené na tento účel v rozpočte Parlamentu.

2. Predsedníctvo stanoví pravidlá upravujúce poskytovanie a využívanie týchto príspevkov a vybavenia a dohľad nad nimi, ako aj pravidlá týkajúce sa delegovania príslušných právomocí na plnenie rozpočtu.

3. Pravidlá stanovia aj administratívne a finančné následky pre prípad rozpustenia politickej skupiny.

Článok 31

Nezávislí poslanci

1. Poslancom, ktorí nie sú členmi politickej skupiny, sa poskytne k dispozícii sekretariát. Podrobné opatrenia prijme predsedníctvo na návrh generálneho tajomníka.

2. Predsedníctvo tiež rozhodne o postavení a právach týchto poslancov v Parlamente.

3. Predsedníctvo tiež stanoví pravidlá týkajúce sa poskytovania, čerpania a auditu príspevkov, ktoré sú v rozpočte Parlamentu určené na pokrytie asistentského príspevku a výdavkov na kanceláriu a administratívne vybavenie nezávislých poslancov.

Článok 32

Zasadací poriadok

O pridelení miest v rokovacej sále politickým skupinám, nezávislým poslancom a orgánom Európskej únie rozhoduje konferencia predsedov.

HLAVA II

LEGISLATÍVNE, ROZPOČTOVÉ A INÉ POSTUPY

KAPITOLA 1

LEGISLATÍVNE POSTUPY – VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 33

Legislatívny plán a plán práce Komisie

1. Parlament spoločne s Komisiou a Radou stanovujú legislatívny plán Európskej únie.

Parlament a Komisia spolupracujú pri príprave legislatívneho plánu a plánu práce Komisie v súlade s časovým rozvrhom a opatreniami, na ktorých sa dohodli, a ktoré sú uvedené v prílohe rokovacieho poriadku (8).

2. V prípade naliehavých a nepredvídaných okolností môže ktorýkoľvek orgán z vlastného podnetu a v súlade s postupmi stanovenými v zmluvách navrhnúť doplnenie legislatívneho plánu o ďalšie legislatívne opatrenie.

3. Predseda postúpi uznesenie prijaté Parlamentom ostatným orgánom, ktoré sa zúčastňujú na legislatívnom procese Európskej únie, a parlamentom členských štátov.

Predseda požiada Radu o stanovisko k Ročnému legislatívnemu plánu Komisie, ako aj k uzneseniu Parlamentu.

4. Ak niektorý orgán nie je schopný dodržať stanovený časový rozvrh, oznámi ostatným orgánom dôvod omeškania a navrhne nový časový rozvrh.

Článok 34

Preskúmanie súladu so základnými právami, zásadami subsidiarity a proporcionality, princípmi právneho štátu a finančných dopadov

Pri skúmaní legislatívneho návrhu venuje Parlament osobitnú pozornosť jeho súladu so základnými právami a najmä tomu, či je legislatívny akt v súlade s Chartou základných práv Európskej únie, zásadami subsidiarity a proporcionality a princípmi právneho štátu. Ak má návrh finančný dopad, Parlament overí, či sú zabezpečené dostatočné finančné zdroje.

Článok 35

Overovanie právneho základu

1. Pri každom návrhu Komisie alebo inom dokumente legislatívnej povahy, gestorský výbor najskôr overí ich právny základ.

2. Ak gestorský výbor namieta platnosť alebo správnosť určenia právneho základu, vrátane posúdenia súladu s čl. 5 zmluvy o ES, požiada o stanovisko výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci.

3. Výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, sa môže tiež z vlastného podnetu zaoberať otázkami týkajúcimi sa právneho základu návrhov predložených Komisiou. V takýchto prípadoch náležite informuje gestorský výbor.

4. Ak sa výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne záležitosti, rozhodne namietať platnosť alebo správnosť určenia právneho základu, oznámi svoje závery Parlamentu. Parlament o nich hlasuje pred hlasovaním o obsahu návrhu.

5. Pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy predložené v Parlamente, ktoré majú za cieľ zmeniť právny základ návrhov Komisie, sú neprijateľné, ak ani gestorský výbor ani výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, nenamietali platnosť alebo správnosť určenia právneho základu.

6. Ak Komisia nesúhlasí s pozmenením svojho návrhu tak, aby bol v súlade s právnym základom schváleným Parlamentom, môže spravodajca alebo predseda výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, alebo gestorského výboru navrhnúť odloženie hlasovania o obsahu návrhu na nasledujúce rokovanie.

Článok 36

Overovanie zlučiteľnosti s finančným výhľadom

1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 40, gestorský výbor overí zlučiteľnosť každého návrhu Komisie alebo iného dokumentu legislatívnej povahy s finančným výhľadom.

2. Ak gestorský výbor navrhne zmenu výšku finančných prostriedkov určených pre posudzovaný akt, vyžiada si stanovisko od výboru, v ktorého pôsobnosti je rozpočet.

3. Výbor, v ktorého pôsobnosti je rozpočet, sa tiež môže z vlastného podnetu zaoberať otázkami týkajúcimi sa zlučiteľnosti návrhov Komisie s finančným výhľadom. V takýchto prípadoch náležite informuje gestorský výbor.

4. Ak sa výbor, v ktorého pôsobnosti je rozpočet, rozhodne spochybniť zlučiteľnosť návrhu s finančným výhľadom, svoje závery oznámi Parlamentu, ktorý ich predloží na hlasovanie.

5. Akt vyhlásený za nezlučiteľný môže Parlament prijať, ak o tom rozhodne najvyšší rozpočtový orgán.

Článok 37

Prístup k dokumentom a poskytovanie informácií Parlamentu

1. Počas celého legislatívneho postupu môže Parlament a jeho výbory vyžadovať prístup ku všetkým dokumentom týkajúcim sa návrhov Komisie za rovnakých podmienok, aké má Rada a jej pracovné skupiny.

2. Pri skúmaní návrhu Komisie gestorský výbor požiada Komisiu a Radu, aby ho priebežne informovali o stave prípravy tohto návrhu v Rade a jej pracovných skupinách, a najmä o každom prípadnom kompromise, ktorý môže podstatným spôsobom zmeniť alebo doplniť pôvodný návrh Komisie, prípadne o zámere Komisie vziať svoj návrh späť.

Článok 38

Zastúpenie Parlamentu na zasadaniach Rady

Ak Rada vyzve Parlament, aby sa zúčastnil jej zasadania, na ktorom Rada koná ako legislatívny orgán, požiada predseda Parlamentu predsedu alebo spravodajcu gestorského výboru alebo iného poslanca určeného výborom, aby zastupoval Parlament.

Článok 39

Podnet podľa čl. 192 zmluvy o ES

1. Parlament môže v súlade s čl. 192 ods. 2 zmluvy o ES uznesením na základe iniciatívnej správy gestorského výboru požiadať Komisiu, aby mu predložila akýkoľvek návrh, ktorý považuje za vhodný. Na prijatie uznesenia je potrebný súhlas väčšiny všetkých poslancov. Parlament môže zároveň určiť lehotu na predloženie takého návrhu.

2. Gestorský výbor sa pred začatím postupu podľa článku 45 v nasledujúcich prípadoch presvedčí, že sa taký návrh nepripravuje:

a) takýto návrh nie je zahrnutý v ročnom legislatívnom pláne;

b) príprava takéhoto návrhu sa ešte nezačala, alebo je bezdôvodne oneskorená;

c) Komisia nereagovala pozitívne na predchádzajúce požiadavky gestorského výboru alebo na požiadavky obsiahnuté v uzneseniach, ktoré Parlament prijal väčšinou odovzdaných hlasov.

3. V uznesení Parlamentu sa uvedie príslušný právny základ a pripoja sa k nemu podrobné odporúčania ohľadne obsahu požadovaných návrhov, ktoré musia byť v súlade so základnými právami a zásadou subsidiarity.

4. Ak má návrh finančné dopady, Parlament uvedie, ako sa majú zabezpečiť dostatočné finančné zdroje.

5. Gestorský výbor dohliada na pokrok v príprave legislatívnych návrhov, ktoré sa vypracúvajú na osobitnú žiadosť Parlamentu.

Článok 40

Posudzovanie legislatívnych dokumentov

1. Návrhy Komisie a iné dokumenty legislatívnej povahy pridelí Predseda gestorskému výboru na posúdenie.

V prípade pochybností môže predseda pred vyhlásením v Parlamente o pridelení návrhu gestorskému výboru použiť čl. 179 ods. 2.

Ak je návrh uvedený v ročnom legislatívnom pláne, môže gestorský výbor rozhodnúť, že určí spravodajcu, ktorý bude sledovať prípravné štádium návrhu.

Žiadosti Rady o konzultácie alebo žiadosti Komisie o stanovisko pridelí predseda gestorskému výboru prískušnému na posúdenie predmetného návrhu.

Ustanovenia čl. 34 až 37, čl. 49 až 56 a čl. 66 týkajúce sa prvého čítania sa použijú na legislatívne návrhy bez ohľadu na to, či si vyžadujú jedno, dve alebo tri čítania.

2. Spoločné pozície Rady sa pridelia na posúdenie gestorskému výboru z prvého čítania.

Na spoločné pozície sa použijú ustanovenia čl. 57 až 62 a čl. 67 týkajúce sa druhého čítania.

3. Počas zmierovacieho konania medzi Parlamentom a Radou po druhom čítaní nie je možné návrh vrátiť späť výboru.

Na zmierovacie konanie sa použijú ustanovenia čl. 63, 64 a 65 týkajúce sa tretieho čítania.

4. Čl. 42, 43, 46, čl. 51 ods. 1 a 3, čl. 52, 53 a 168 sa nepoužijú na druhé a tretie čítanie.

5. V prípade rozporu medzi ustanovením rokovacieho poriadku týkajúcim sa druhého a tretieho čítania a iným ustanovením rokovacieho poriadku, má prednosť ustanovenie týkajúce sa druhého a tretieho čítania.

Článok 41

Konzultácie o podnetoch členských štátov

1. Na podnety členských štátov v zmysle čl. 67 ods. 1 zmluvy o ES alebo čl. 34 ods. 2, a čl. 42 zmluvy o EÚ sa použije tento článok a čl. 34 až 37, čl. 40 a 51 rokovacieho poriadku.

2. Gestorský výbor môže pozvať zástupcu členského štátu, ktorý je autorom podnetu, aby ho uviedol vo výbore. Zástupca môže byť sprevádzaný predsedníctvom Rady.

3. Predtým ako gestorský výbor pristúpi k hlasovaniu, požiada Komisiu o vyjadrenie, či pripravila stanovisko k iniciatíve. Ak áno, požiada ju, aby výboru svoje stanovisko predstavila.

4. Ak boli súčasne alebo krátko po sebe predložené Parlamentu dva alebo viaceré návrhy (ktorých autorom je Komisia a/alebo členské štáty) s rovnakým zámerom úpravy, Parlament sa nimi zaoberá v jednej správe. Gestorský výbor vo svojej správe uvedie, ku ktorému textu navrhuje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a odkáže na všetky ďalšie texty v legislatívnom uznesení.

5. Lehota uvedená v čl. 39 ods. 1 zmluvy o EÚ začína plynúť od vyhlásenia v pléne o tom, že Parlament prijal v úradných jazykoch podnet spolu s dôvodovou správou, ktorá potvrdzuje súlad podnetu s Protokolom o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktorý tvorí prílohu zmluvy o ES.

KAPITOLA 2

POSTUP VO VÝBORE

Článok 42

Legislatívne správy

1. Predseda výboru, ktorému bol pridelený návrh Komisie, navrhne výboru ďalší postup.

2. Podľa rozhodnutia o ďalšom postupe a v prípade, že sa nepoužije článok 43, výbor menuje spomedzi svojich členov alebo stálych náhradníkov spravodajcu pre návrh Komisie, ak tak už neurobil na základe ročného legislatívneho plánu prijatého podľa článku 33.

3. Správa výboru musí obsahovať:

a) pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu, ak nejaké sú, v prípade potreby spolu so stručnými odôvodneniami, za ktoré je zodpovedný spravodajca, a o ktorých sa nehlasuje;

b) návrh legislatívneho uznesenia podľa čl. 51 ods. 2;

c) v prípade potreby dôvodovú správu vrátane finančného vyhlásenia o rozsahu možných finančných dopadov správy a jej zlučiteľnosti s finančným výhľadom.

Článok 43

Zjednodušený postup

1. Po prvom prerokovaní legislatívneho návrhu môže predseda výboru navrhnúť jeho prijatie bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Ak proti tomu nenamieta aspoň desatina členov výboru, predseda výboru predloží Parlamentu správu, ktorá schvaľuje návrh. Použijú sa čl. 131 ods. 1 druhý pododsek a ods. 2 a 4.

2. Predseda výboru môže prípadne navrhnúť, aby on alebo spravodajca pripravil na základe diskusie vo výbore zoznam pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Ak s tým výbor súhlasí, tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa doručia členom výboru. Ak v určenej lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako dvadsaťjeden dní od doručenia návrhov, proti tomu nenamieta aspoň desatina členov výboru, správa sa považuje za prijatú výborom. V takom prípade sa návrh legislatívneho uznesenia spolu s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi predloží Parlamentu na schválenie bez rozpravy podľa čl. 131 ods. 1 druhý pododsek a ods. 2 a 4.

3. Ak najmenej desatina členov výboru podá námietky, o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch sa hlasuje na nasledujúcej schôdzi výboru.

4. Prvá a druhá veta odseku 1, prvá, druhá a tretia veta odseku 2 a odsek 3 sa primerane použijú na stanoviská výborov podľa článku 46.

Článok 44

Nelegislatívne správy

1. Pri príprave nelegislatívnej správy výbor ustanoví spravodajcu spomedzi svojich členov alebo stálych náhradníkov.

2. Spravodajca je zodpovedný za prípravu správy výboru a jej uvedenie v pléne v mene výboru.

3. Správa výboru musí obsahovať:

a) návrh uznesenia;

b) dôvodovú správu vrátane finančného vyhlásenia o rozsahu možných finančných dopadov správy a jej zlučiteľnosti s finančným výhľadom;

c) znenie návrhov uznesení, ktoré v nej majú byť zahrnuté podľa čl. 113 ods. 4.

Článok 45

Iniciatívne správy

1. Výbor, ktorý má v úmysle vypracovať správu a predložiť Parlamentu návrh uznesenia vo veci, ktorá patrí do jeho pôsobnosti, ale ohľadne ktorej nebol požiadaný o konzultáciu ani o stanovisko podľa čl. 179 ods. 1, môže tak urobiť len so súhlasom konferencie predsedov. Konferencia predsedov musí odôvodniť odmietnutie udelenia súhlasu.

2. Ustanovenia tohto článku sa primerane použijú v prípadoch, v ktorých zmluvy priznávajú Parlamentu právo iniciatívy.

V takýchto prípadoch konferencia predsedov prijme rozhodnutie do dvoch mesiacov.

Článok 46

Stanoviská výborov

1. Keď si chce výbor, ktorému bola vec pridelená najskôr, vypočuť názory iného výboru alebo ak chce iný výbor vyjadriť svoje názory na správu podanú výborom, ktorému bola záležitosť predložená najskôr, môžu tieto výbory požiadať predsedu Parlamentu, aby bol podľa čl. 179 ods. 3 jeden výbor určený ako gestorský a druhý ako výbor požiadaný o stanovisko.

2. V prípade dokumentov legislatívnej povahy podľa čl. 40 ods. 1, stanovisko obsahuje návrhy pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k textu pridelenému výboru, v prípade potreby spolu so stručným odôvodnením. Za tieto odôvodnenia je zodpovedný navrhovateľ a nehlasuje sa o nich. Ak je to potrebné, môže výbor predložiť stručné písomné odôvodnenie k stanovisku o celku.

V prípade nelegislatívnych textov stanovisko obsahuje odporúčania pre časti návrhu uznesenia predloženého gestorským výborom.

Gestorský výbor hlasuje o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov alebo o odporúčaniach.

Stanoviská sa zaoberajú výhradne záležitosťami, ktoré patria do pôsobnosti výboru predkladajúceho stanovisko.

3. Gestorský výbor stanoví lehotu, v ktorej má výbor požiadaný o stanovisko poskytnúť svoje stanovisko, ak ho má gestorský výbor vziať do úvahy. O každej zmene ohláseného časového rozvrhu gestorský výbor ihneď informuje výbor (výbory) požiadaný (požiadané) o stanovisko. Gestorský výbor neprijme konečné rozhodnutie pred uplynutím stanovenej lehoty.

4. Všetky prijaté stanoviská sa uvedú v prílohe k správe gestorského výboru.

5. Iba gestorský výbor môže podať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy do pléna.

6. Predseda a spravodajca výboru požiadaného o stanovisko môžu byť prizvaní, aby sa zúčastnili schôdzí gestorského výboru v poradnej funkcii, pokiaľ sa tieto schôdze týkajú záležitostí spoločného záujmu.

Článok 47

Rozšírená spolupráca výborov

Ak podľa názoru konferencie predsedov vec patrí takmer v rovnakej miere do pôsobnosti dvoch výborov, alebo ak rôzne jej časti patria do pôsobnosti dvoch výborov, použije sa článok 46 a tieto doplňujúce ustanovenia:

— časový rozvrh spoločne odsúhlasia obidva výbory;

— spravodajca a spravodajca požiadaný o stanovisko sa usilujú o dosiahnutie dohody o textoch, ktoré predkladajú svojim výborom, a o svojich stanoviskách k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom;

— gestorský výbor prijme bez hlasovania pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výboru požiadaného o stanovisko vo veciach, ktoré podľa názoru predsedu gestorského výboru na základe prílohy VI a po predchádzajúcej porade s predsedom výboru požiadaného o stanovisko patria do pôsobnosti výboru požiadaného o stanovisko, a ktoré nie sú v rozpore s inými časťami správy.

Znenie tohto článku nestanovuje žiadne obmedzenia svojho rozsahu. Žiadosti o rozšírenú spoluprácu parlamentných výborov, ktorá sa týka nelegislatívnych správ podľa čl. 45 ods. 1 a čl. 112 ods. 1 a 2, sú prípustné.

Článok 48

Vypracovanie správ

1. Za dôvodovú správu je zodpovedný spravodajca; o dôvodovej správe sa nehlasuje. Musí však byť v súlade so schváleným znením návrhu uznesenia a pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi výboru. Ak tomu tak nie je, môže predseda výboru dôvodovú správu vypustiť.

2. V dôvodovej správe sa uvedie výsledok hlasovania o správe ako o celku. Okrem toho, ak o to počas hlasovania požiada aspoň tretina prítomných členov výboru, v správe sa uvedie, ako hlasoval každý člen.

3. Keď sa vo výbore nedosiahne jednomyseľné stanovisko, v správe sa tiež uvedie zhrnutie názorov menšiny. Menšinové názory sa vyslovujú počas hlasovania o texte ako o celku a na žiadosť ich autorov môžu byť predmetom písomného vyhlásenia v rozsahu najviac 200 slov, ktoré sa priloží k dôvodovej správe.

Predseda výboru rozhoduje o sporoch, ktoré môžu vzniknúť pri použití týchto ustanovení.

4. Na návrh predsedníctva môže výbor určiť lehotu, v ktorej spravodajca predloží návrh správy. Lehota sa môže predĺžiť alebo môže byť menovaný nový spravodajca.

5. Po uplynutí lehoty môže výbor poveriť svojho predsedu, aby požiadal o zaradenie veci pridelenej výboru do programu niektorého z nasledujúcich rokovaní Parlamentu. Rozprava sa potom môže uskutočniť na základe ústnej správy výboru.

KAPITOLA 3

PRVÉ ČÍTANIE

Výbory

Článok 49

Zmena návrhu Komisie

1. Ak Komisia informuje Parlament, alebo ak sa gestorský výbor inak dozvie o úmysle Komisie zmeniť svoj návrh, odloží gestorský výbor preskúmanie návrhu do času, kým od Komisie dostane nový návrh alebo pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.

2. Ak Rada podstatným spôsobom zmení návrh Komisie, použijú sa ustanovenia článku 55.

Článok 50

Stanoviská Komisie a Rady k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom

1. Predtým, než gestorský výbor pristúpi k záverečnému hlasovaniu o návrhu Komisie, požiada Komisiu o stanovisko ku všetkým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom prijatým výborom a Radu požiada o pripomienky.

2. Ak Komisia nie je schopná predložiť stanovisko, alebo ak vyhlási, že nie je pripravená prijať všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté výborom, môže výbor záverečné hlasovanie odložiť.

3. Ak je to vhodné, zahrnie sa stanovisko Komisie do správy.

Plénum

Článok 51

Záver prvého čítania

1. Parlament preskúma legislatívny návrh na základe správy vypracovanej gestorským výborom podľa článku 42.

2. Parlament najskôr hlasuje o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu, ktorý je predmetom správy gestorského výboru, následne hlasuje o návrhu, a to buď o návrhu v znení zmien a doplnení alebo v pôvodnom znení, potom o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu legislatívneho uznesenia a nakoniec o návrhu legislatívneho uznesenia ako o celku, ktorý obsahuje iba vyhlásenie, či Parlament návrh Komisie schvaľuje, zamieta alebo ho navrhuje zmeniť alebo doplniť a akékoľvek iné procesné požiadavky.

Konzultačný postup sa končí prijatím návrhu legislatívneho uznesenia. Ak Parlament neprijme legislatívne uznesenie, návrh sa vráti späť gestorskému výboru.

Všetky správy predložené v rámci legislatívneho postupu by mali byť v súlade s ustanoveniami článkov 35, 40 a 42. Každý návrh uznesenia nelegislatívnej povahy predložený výborom by mal byť v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 45 alebo 179.

3. Návrh v znení schválenom Parlamentom spolu so sprievodným uznesením predseda doručí Rade a Komisii ako stanovisko Parlamentu.

Článok 52

Zamietnutie návrhu Komisie

1. Ak návrh Komisie nezíska väčšinu odovzdaných hlasov, predseda ešte pred hlasovaním Parlamentu o návrhu legislatívneho uznesenia požiada Komisiu o stiahnutie návrhu.

2. Ak tak Komisia urobí, predseda vyhlási konzultačný postup o návrhu za bezpredmetný a v tomto zmysle informuje Radu.

3. Ak Komisia návrh nestiahne, Parlament vráti vec späť gestorskému výboru bez hlasovania o návrhu legislatívneho uznesenia.

V takom prípade gestorský výbor podá Parlamentu, ústne alebo písomne, správu v lehote určenej Parlamentom. Lehota nesmie byť dlhšia ako dva mesiace.

4. Ak gestorský výbor nemôže lehotu dodržať, požiada o vrátenie veci výboru podľa čl. 168 ods. 1. Ak je to potrebné, Parlament môže určiť novú lehotu podľa čl. 168 ods. 5. Ak sa žiadosti výboru nevyhovie, Parlament pristúpi k hlasovaniu o návrhu legislatívneho uznesenia.

Článok 53

Prijatie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu Komisie

1. Ak bol návrh Komisie schválený ako celok, avšak v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, hlasovanie o návrhu legislatívneho uznesenia sa odloží do času, kým Komisia neoznámi svoje stanovisko ku každému pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu Parlamentu.

Ak Komisia nie je schopná oznámiť svoje stanovisko na záver hlasovania Parlamentu o návrhu, informuje predsedu Parlamentu alebo gestorský výbor, kedy tak môže urobiť; návrh sa zaradí do návrhu programu schôdze nasledujúcej po oznámení stanoviska.

2. Ak Komisia oznámi, že nemá v úmysle prijať všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu, spravodajca gestorského výboru, a v jeho neprítomnosti predseda tohto výboru, pripraví formálny návrh pre Parlament, či sa má hlasovať o návrhu legislatívneho uznesenia. Pred predložením tohto návrhu spravodajca alebo predseda gestorského výboru môže požiadať predsedu Parlamentu, aby prerušil rokovanie o tomto bode.

Ak sa Parlament rozhodne hlasovanie odložiť, vec sa považuje za vrátenú gestorskému výboru na opätovné posúdenie.

V takom prípade gestorský výbor podá Parlamentu ústne alebo písomne novú správu v lehote určenej Parlamentom. Lehota nesmie byť dlhšia ako dva mesiace.

Ak gestorský výbor nie je schopný dodržať stanovenú lehotu, použije sa postup stanovený v čl. 52 ods. 4.

V tomto štádiu sú prijateľné iba pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené gestorským výborom, ktoré majú za cieľ dosiahnutie kompromisu s Komisiou.

3. Použitie odseku 2 nevylučuje, aby žiadosť o vrátenie veci predložili iní poslanci podľa článku 168.

Od výboru, ktorému bola vec vrátená podľa odseku 2 sa predovšetkým vyžaduje, aby v stanovenej lehote a v súlade s podmienkami vrátenia podal správu Parlamentu, a pokiaľ je to potrebné, aby predložil pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy smerujúce k dosiahnutiu kompromisu s Komisiou; výbor však nie je povinný opätovne preskúmať všetky ustanovenia schválené Parlamentom.

V rámci podmienok vrátenia má však výbor vzhľadom na odkladný účinok vrátenia veci väčší priestor na úvahu a keď je to v záujme kompromisu, môže navrhnúť prerokovanie ustanovení, ktoré už boli schválené v pléne.

V takýchto prípadoch s ohľadom na skutočnosť, že jediné prijateľné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výboru sú tie, ktoré smerujú k dosiahnutiu kompromisu, a vzhľadom na zachovanie suverenity Parlamentu, musí správa uvedená v druhom odseku jasne uviesť, ktoré už schválené ustanovenia by sa v prípade prijatia navrhovaných zmien a doplnení stali bezpredmetnými.

Ďalší postup

Článok 54

Postup po prijatí stanoviska Parlamentu

1. V období po prijatí stanoviska Parlamentu k návrhu Komisie dohliadajú predseda a spravodajca gestorského výboru na pokrok v postupe smerujúcom k prijatiu návrhu Radou, najmä aby zabezpečili dodržanie záväzkov, ktoré prijala Rada alebo Komisia voči Parlamentu ohľadne jeho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.

2. Gestorský výbor môže vyzvať Komisiu a Radu na diskusiu o predmetnej veci.

3. Ak to gestorský výbor považuje za potrebné, môže v ktoromkoľvek štádiu toho postupu predložiť podľa tohto článku návrh uznesenia, v ktorom odporučí, aby Parlament:

— vyzval Komisiu, aby stiahla svoj návrh, alebo

— vyzval Komisiu alebo Radu, aby opätovne predložili vec Parlamentu podľa článku 55, alebo Komisiu, aby predložila nový návrh, alebo

— rozhodol o iných krokoch, ktoré považuje za potrebné.

Tento návrh sa zaradí do návrhu programu schôdze nasledujúcej po rozhodnutí výboru.

Článok 55

Opätovné predloženie veci Parlamentu

1. Predseda na žiadosť gestorského výboru vyzve Komisiu, aby opätovne predložila svoj návrh Parlamentu:

— ak Komisia potom, ako Parlament prijal stanovisko, stiahne svoj pôvodný návrh, aby ho nahradila iným znením, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu, alebo

— ak Komisia podstatným spôsobom zmení alebo doplní, alebo má v úmysle zmeniť alebo doplniť svoj pôvodný návrh, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu, alebo

— ak sa uplynutím času alebo zmenou okolností podstatne zmení povaha problému, ktorým sa návrh zaoberá, alebo

— ak sa odvtedy, ako Parlament prijal stanovisko, konali nové voľby do Parlamentu a konferencia predsedov to považuje za potrebné.

2. Na žiadosť gestorského výboru Parlament požiada Radu, aby Parlamentu opäť predložila návrh podaný Komisiou podľa čl. 251 zmluvy o ES, ak má Rada v úmysle zmeniť právny základ návrhu tak, že sa v dôsledku toho nebude môcť použiť postup stanovený v článku 251.

3. Na žiadosť gestorského výboru predseda vyzve Radu, aby opäť konzultovala s Parlamentom za rovnakých okolností a podmienok ako v odseku 1, a tiež v prípade, ak Rada podstatným spôsobom zmení alebo doplní, alebo má v úmysle zmeniť alebo doplniť návrh, ku ktorému Parlament pôvodne vydal svoje stanovisko, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu.

4. Predseda tiež požiada Radu, aby návrh aktu opätovne predložila Parlamentu za podmienok stanovených v tomto článku, ak o tom Parlament rozhodne na návrh politickej skupiny alebo aspoň tridsiatich siedmich poslancov.

Článok 56

Zmierovacie konanie podľa spoločného vyhlásenia z roku 1975

1. Ak má Rada v prípade niektorých dôležitých rozhodnutí spoločenstva v úmysle odkloniť sa od stanoviska Parlamentu, môže Parlament pri vydaní svojho stanoviska začať zmierovacie konanie s Radou za aktívnej účasti Komisie.

2. Toto konanie začne Parlament z vlastného podnetu alebo na podnet Rady.

3. Na zloženie a rokovací poriadok delegácie v zmierovacom výbore a podávanie správ o výsledkoch v Parlamente sa použije článok 64.

4. Gestorský výbor podáva správu o výsledkoch zmierovacieho konania. O správe sa v Parlametne vedie rozprava a hlasuje sa o nej.

KAPITOLA 4

DRUHÉ ČÍTANIE

Výbory

Článok 57

Oznámenie spoločnej pozície Rady

1. Oznámenie spoločnej pozície Rady podľa čl. 251 a 252 zmluvy o ES sa uskutoční tým, že ju Predseda oznámi v pléne. Predseda vystúpi s oznámením po tom, ako mu boli doručené dokumenty obsahujúce spoločnú pozíciu, všetky vyhlásenia zaznamenané v zápisniciach Rady pri prijímaní spoločnej pozície, dôvody ktoré viedli Radu k prijatiu spoločnej pozície a stanovisko Komisie, riadne preložené do úradných jazykov Európskej únie. Predseda vystúpi s oznámením na schôdzi, ktorá nasleduje po doručení dokumentov.

Predseda sa pred oznámením a po porade s predsedom gestorského výboru a/alebo spravodajcom uistí, či doručený text je skutočne spoločná pozícia a či nenastali okolnosti uvedené v článku 55. V opačnom prípade predseda spolu s gestorským výborom, a ak je to možné, so súhlasom Rady, hľadajú vhodné riešenie.

2. Zoznam týchto oznámení sa uverejní v zápisnici z rokovania spolu s názvom gestorského výboru.

Článok 58

Predĺženie lehôt

1. Na žiadosť predsedu gestorského výboru v prípade lehôt v druhom čítaní alebo na žiadosť parlamentnej delegácie v zmierovacom výbore v prípade lehôt v zmierovacom konaní predĺži predseda tieto lehoty podľa čl. 251 ods. 7 zmluvy o ES.

Pri každom predĺžení lehôt podľa čl. 252 písm. g) zmluvy o ES alebo čl. 39 ods. 1 zmluvy o EÚ, žiada predseda Radu o súhlas.

2. Predseda oznámi Parlamentu každé predĺženie lehôt podľa čl. 251 ods. 7 zmluvy o ES bez ohľadu na to, či k nemu došlo na podnet Parlamentu alebo Rady.

3. Predseda môže po porade s predsedom gestorského výboru súhlasiť so žiadosťou Rady o predĺženie lehôt podľa čl. 252 písm. g) zmluvy o ES.

Článok 59

Pridelenie veci gestorskému výboru a postup v tomto výbore

1. Spoločná pozícia sa dňom jej oznámenia v Parlamente podľa čl. 57 ods. 1 automaticky považuje za pridelenú gestorskému výboru a výborom, ktoré boli požiadané o stanovisko v prvom čítaní.

2. Spoločná pozícia sa zaradí ako prvý bod do programu prvej schôdze gestorského výboru nasledujúcej po oznámení. Rada môže byť vyzvaná, aby uviedla spoločnú pozíciu.

3. Ak nie je rozhodnuté inak, zostáva spravodajca z prvého čítania spravodajcom v druhom čítaní.

4. Ustanovenia čl. 62 ods. 2, 3 a 5 týkajúce sa druhého čítania v Parlamente sa rovnako použijú na konanie v gestorskom výbore; návrhy na zamietnutie a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môžu predložiť iba členovia tohto výboru alebo ich stáli náhradníci. Výbor rozhoduje väčšinou odovzdaných hlasov.

5. Pred hlasovaním môže výbor požiadať predsedu a spravodajcu, aby sa pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené vo výbore prerokovali s predsedom Rady alebo jeho zástupcom v prítomnosti zodpovedného komisára. Po ich prerokovaní môže spravodajca predložiť kompromisné pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.

6. Gestorský výbor predloží odporúčanie do druhého čítania, v ktorom navrhne spoločnú pozíciu Rady schváliť, zmeniť alebo doplniť alebo zamietnuť. Odporúčanie obsahuje stručné odôvodnenie navrhovaného rozhodnutia.

Plénum

Článok 60

Záver druhého čítania

1. Spoločná pozícia Rady a odporúčanie gestorského výboru do druhého čítania, ak je k dispozícii, sa automaticky zaradia do programu schôdze, ktorej streda spadá pred a zároveň najbližšie ku dňu uplynutia trojmesačnej lehoty, alebo v prípade predĺženia podľa článku 58 štvormesačnej lehoty, ak vec nebola prerokovaná na skoršej schôdzi.

Odporúčania predložené parlamentnými výbormi do druhého čítania sú porovnateľné s dôvodovou správou, v ktorej výbor odôvodňuje svoje stanovisko k spoločnej pozícii Rady. O týchto textoch nehlasuje.

2. Druhé čítanie sa skončí, keď Parlament schváli, zamietne alebo zmení alebo doplní spoločnú pozíciu v lehotách a v súlade s podmienkami stanovenými v čl. 251 a 252 zmluvy o ES.

Článok 61

Zamietnutie spoločnej pozície Rady

1. Gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej tridsaťsedem poslancov môže v lehote určenej predsedom písomne predložiť návrh na zamietnutie spoločnej pozície Rady. Na prijatie návrhu je potrebný súhlas väčšiny všetkých poslancov Parlamentu. O návrhu na zamietnutie spoločnej pozície sa hlasuje pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch.

2. Ak aj Parlament hlasuje proti pôvodnému návrhu na zamietnutie spoločnej pozície, môže po hlasovaní o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch a po vypočutí stanoviska Komisie podľa čl. 62 ods. 5 na základe odporúčania spravodajcu zvážiť ďalší návrh na zamietnutie spoločnej pozície.

3. Ak Parlament spoločnú pozíciu Rady zamietne, predseda v oznámi v pléne ukončenie legislatívneho postupu.

4. Odlišne od odseku 3, ak Parlament návrh zamietne podľa čl. 252 zmluvy o ES, predseda požiada Komisiu o stiahnutie návrhu. Ak tak Komisia urobí, predseda oznámi v Parlamente ukončenie legislatívneho postupu.

Článok 62

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k spoločnej pozícii Rady

1. Gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej tridsaťsedem poslancov môže na prerokovanie v Parlamente predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k spoločnej pozícii Rady.

2. Pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh k spoločnej pozícii je prípustný, len ak je v súlade s ustanoveniami článkov 150 a 151 a ak jeho cieľom je:

a) úplné alebo čiastočné obnovenie stanoviska prijatého Parlamentom v prvom čítaní alebo

b) dosiahnutie kompromisu medzi Radou a Parlamentom alebo

c) zmena alebo doplnenie časti textu spoločnej pozície, ktorá nebola zahrnutá, alebo sa obsahom líši od návrhu predloženého v prvom čítaní, a nepredstavuje podstatnú zmenu v zmysle článku 55, alebo

d) zohľadnenie nového skutkového alebo právneho stavu, ktorý nastal od prvého čítania.

Rozhodnutie predsedu o prípustnosti pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu je konečné.

3. Ak sa v čase od prvého čítania konali nové voľby, avšak článok 55 sa nepoužil, predseda môže rozhodnúť o výnimke z obmedzení týkajúcich sa prípustnosti uvedených v druhom odseku.

4. Pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh je prijatý, ak získal väčšinu hlasov všetkých poslancov.

5. Pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch môže predseda požiadať Komisiu o stanovisko a Radu o pripomienky.

TRETIE ČÍTANIE

ZMIEROVACIE KONANIE

KAPITOLA 5

Článok 63

Zvolanie Zmierovacieho výboru

Ak Rada informuje Parlament, že nemôže schváliť všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu k spoločnej pozícii, predseda sa dohodne s Radou na termíne a mieste prvej schôdze Zmierovacieho výboru. Lehota šiestich, v prípade predĺženia podľa čl. 251 ods. 5 zmluvy o ES ôsmich týždňov, začína plynúť od času, keď sa výbor zíde po prvýkrát.

Článok 64

Delegácia v Zmierovacom výbore

1. Delegácia Parlamentu v Zmierovacom výbore má rovnaký počet členov ako delegácia Rady.

2. Politické zloženie delegácie zodpovedá zloženiu Parlamentu podľa politických skupín. Konferencia predsedov určí presný počet poslancov z každej politickej skupiny.

3. Členov delegácie na jednotlivé zmierovacie konania menujú politické skupiny prednostne z členov dotknutých výborov, s výnimkou troch členov, ktorí sú menovaní za stálych členov delegácií na obdobie dvanástich mesiacov. Troch stálych členov menujú politické skupiny spomedzi podpredsedov parlamentu, pričom títo zastupujú aspoň dve rôzne politické skupiny. Predseda a spravodajca gestorského výboru sú vždy členmi delegácie.

4. Politické skupiny zastúpené v delegácii menujú náhradníkov.

5. Politické skupiny a nezávislí poslanci, ktorí nie sú zastúpení v delegácii, môžu vyslať po jednom zástupcovi na každú internú prípravnú schôdzu delegácie.

6. Delegáciu vedie predseda alebo jeden z troch stálych členov.

7. Delegácia rozhoduje väčšinou hlasov svojich členov. Jej rokovania sú neverejné.

Konferencia predsedov vydá ďalšie procesné usmernenia pre prácu delegácie pri Zmierovacom výbore.

8. Výsledky zmierovacieho konania oznamuje delegácia Parlamentu.

Plénum

Článok 65

Spoločný text

1. Ak sa Zmierovací výbor dohodne na spoločnom texte, vec sa zaradí do programu rokovania Parlamentu, ktoré sa uskutoční do šiestich, a v prípade predĺženia do ôsmich týždňov od schválenia spoločného textu Zmierovacím výborom.

2. Predsedajúci alebo iný určený člen parlamentnej delegácie v Zmierovacom výbore urobí vyhlásenie k spoločnému textu, ktoré sprevádza správa.

3. K spoločnému textu nemôže byť predložený žiaden pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh.

4. O spoločnom texte ako o celku sa rozhoduje v jedinom hlasovaní. Spoločný text je schválený, ak získa väčšinu odovzdaných hlasov.

5. Ak Zmierovací výbor nedosiahne dohodu o spoločnom texte, urobí o tom predsedajúci alebo iný určený člen parlamentnej delegácie v Zmierovacom výbore vyhlásenie. Po tomto vyhlásení nasleduje rozprava.

KAPITOLA 6

SKONČENIE LEGISLATÍVNEHO POSTUPU

Článok 66

Dohoda v prvom čítaní

1. Ak Rada v súlade s čl. 251 ods. 2 zmluvy o ES informuje Parlament, že schválila jeho pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, pričom inak návrh Komisie nezmenila ani nedoplnila, prípadne ak žiaden z orgánov nezmenil alebo nedoplnil návrh Komisie, predseda v pléne oznámi, že návrh bol prijatý s konečnou platnosťou.

2. Pred týmto oznámením predseda overí, že žiadne technické úpravy prijaté Radou nemenia podstatu návrhu. V prípade pochybností sa poradí s gestorským výborom. Ak niektoré zmeny považuje za podstatné, informuje Radu, že Parlament pristúpi k druhému čítaniu, hneď ako budú splnené podmienky stanovené v článku 57.

3. Po oznámení podľa odseku 1 predseda spolu s predsedom Rady podpíše navrhnutý akt a zabezpečí jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie v súlade s článkom 68.

Článok 67

Dohoda v druhom čítaní

Ak nie je prijatý žiaden návrh na zamietnutie spoločnej pozície, ani žiaden pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh podľa článkov 61 a 62 v lehotách na predloženie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a návrhov na zamietnutie a na hlasovanie o nich, predseda v Parlamente oznámi, že navrhovaný akt bol prijatý s konečnou platnosťou. Spolu s predsedom Rady podpíše navrhnutý akt a zabezpečí jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie v súlade s článkom 68.

Článok 68

Podpis prijatých aktov

1. Znenie aktov, ktoré spoločne prijali Parlament a Rada, podpisuje predseda a generálny tajomník, akonáhle sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené.

2. V aktoch, ktoré prijali spoločne Parlament a Rada v súlade s postupom stanoveným v čl. 251 zmluvy o ES, sa najprv uvedie druh aktu, potom poradové číslo, dátum prijatia a predmet úpravy.

3. Akty prijaté spoločne Parlamentom a Radou obsahujú:

a) slovné spojenie „Európsky parlament a Rada Európskej únie“;

b) odkaz na ustanovenia, na základe ktorých bol akt prijatý, uvedený slovným spojením „so zreteľom na“;

c) citáciu s odkazmi na predložené návrhy, doručené stanoviská a uskutočnené konzultácie;

d) odôvodnenie aktu uvedené slovom „keďže“;

e) slovné spojenia typu: „prijali toto nariadenie“ alebo „prijali túto smernicu“, „prijali toto rozhodnutie“, „rozhodli takto“, za ktorými nasleduje vlastný text aktu.

4. Akty sa členia na články, ktoré môžu byť spojené do kapitol a oddielov.

5. V poslednom článku aktu sa uvedie dátum nadobudnutia účinnosti, ak má účinnosť nastať pred alebo po dvadsiatom dni po jeho uverejnení.

6. Za posledným článkom aktu nasleduje:

— vhodné slovné spojenie podľa príslušných ustanovení zmluvy o jeho uplatňovaní.

— slovo „V...“, po ktorom sa uvedie miesto a deň prijatia aktu,

— slovné spojenia: „Za Európsky parlament predseda“, „Za Radu predseda“, po ktorých nasledujú mená predsedu Európskeho parlamentu a predsedu Rady v čase prijatia aktu.

7. Generálny tajomník Parlamentu a generálny tajomník Rady zabezpečia uverejnenie aktov v Úradnom vestníku Európskej únie.

KAPITOLA 7

ROZPOČTOVÉ POSTUPY

Článok 69

Všeobecný rozpočet

Vykonávacie postupy na preskúmanie všeobecného rozpočtu Európskej únie a dodatkových rozpočtov v súlade s finančnými ustanoveniami zmlúv o založení Európskych spoločenstiev prijíma Parlament uznesením. Postupy tvoria prílohu tohto rokovacieho poriadku (9).

Článok 70

Absolutórium Komisii na plnenie rozpočtu

Ustanovenia týkajúce sa vykonávacích postupov pre rozhodnutie o udelení absolutória Komisii na plnenie rozpočtu v súlade s finančnými ustanoveniami zmlúv o založení Európskych spoločenstiev a rozpočtovým nariadením, tvoria prílohu tohto rokovacieho poriadku (10). Príloha sa prijme podľa čl. 202 ods. 2.

Článok 71

Ďalšie postupy udelenia absolutória

Ustanovenia, ktoré upravujú postup udelenia absolutória Komisii ohľadne plnenia rozpočtu, sa použijú aj na:

— postup udelenia absolutória predsedovi Európskeho parlamentu ohľadne plnenia rozpočtu Európskeho parlamentu;

— postup udelenia absolutória osobám zodpovedným za plnenie rozpočtu ostatných orgánov a inštitúcií Európskej únie, ako sú Rada (pokiaľ ide o jej výkonné právomoci), Súdny dvor, Dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov;

— postup udelenia absolutória Komisii ohľadne plnenia rozpočtu Európskeho rozvojového fondu;

— postup udelenia absolutória inštitúciám zodpovedným za vedenie rozpočtu právne nezávislých subjektov, ktoré plnia úlohy spoločenstva, ak ich činnosť podlieha právnym ustanoveniam, ktoré vyžadujú udelenie absolutória Európskym parlamentom.

Článok 72

Parlamentná kontrola plnenia rozpočtu

1. Parlament dohliada na plnenie rozpočtu bežného roka. Touto úlohou poverí výbory pre rozpočet a rozpočtovú kontrolu a ďalšie dotknuté výbory.

2. Každoročne pred prvým čítaním návrhu rozpočtu na nasledujúci finančný rok Parlament preskúma problémy súvisiace s plnením rozpočtu bežného roka. Ak je to vhodné, urobí tak na základe návrhu uznesenia predloženého gestorským výborom.

KAPITOLA 8

VNÚTORNÉ ROZPOČTOVÉ POSTUPY

Článok 73

Odhady rozpočtu Parlamentu

1. Predsedníctvo vypracuje predbežný návrh odhadov rozpočtu na základe správy pripravenej generálnym tajomníkom.

2. Predseda postúpi predbežný návrh odhadov rozpočtu gestorskému výboru, ktorý vypracuje návrh odhadu rozpočtu a informuje o ňom plénum.

3. Predseda určí lehotu na podávanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu odhadov rozpočtu.

Gestorský výbor poskytne k týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom svoje stanovisko.

4. Odhady rozpočtu shvaľuje plénum.

5. Predseda doručí odhady rozpočtu Komisii a Rade.

6. Predchádzajúce ustanovenia sa použijú tiež na dodatkové rozpočty.

7. Vykonávacie ustanovenia o postupe pri zostavovaní odhadov rozpočtu Parlamentu sa prijmú väčšinou odovzdaných hlasov a pripoja sa k rokovaciemu poriadku (11).

Článok 74

Právomoc týkajúca sa výdavkov a ich uhrádzania

1. Predseda po porade s príslušným výborom rozhodne o výdavkoch a ich úhrade alebo urobí opatrenia na uskutočnenie a úhradu výdavkov v súlade s vnútornými rozpočtovými nariadeniami prijatými predsedníctvom.

2. Predseda pridelí návrh ročných účtovných výkazov gestorskému výboru.

3. Na základe správy gestorského výboru Parlament schváli svoje účtovné výkazy a rozhodne o udelení absolutória.

KAPITOLA 9

POSTUP SÚHLASU

Článok 75

Postup súhlasu

1. Ak je Parlament požiadaný o súhlas s predloženým aktom, rozhoduje na základe odporúčania gestorského výboru o prijatí alebo zamietnutí aktu.

Parlament rozhodne o akte, na ktorého prijatie je podľa zmluvy o ES alebo zmluvy o EÚ potrebný jeho súhlas, jediným hlasovaním, pričom nie sú prípustné žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Väčšina potrebná na udelenie súhlasu je väčšina stanovená v článku zmluvy o ES alebo zmluvy o EÚ, ktorý tvorí právny základ navrhovaného aktu.

2. Na zmluvy o pristúpení, medzinárodné dohody a na zistenia vážneho a dlhotrvajúceho porušovania spoločných zásad členským štátom sa použijú články 82, 83 a 95. Na postup pri rozšírenej spolupráci v oblasti, na ktorú sa vzťahuje postup podľa čl. 251 zmluvy o ES, sa použije článok 76.

3. Ak je na prijatie legislatívneho návrhu potrebný súhlas Parlamentu, môže gestorský výbor rozhodnúť, že v záujme pozitívneho výsledku postupu predloží Parlamentu predbežnú správu o návrhu Komisie s návrhom uznesenia obsahujúcim odporúčania na zmenu alebo vykonanie návrhu.

Ak Parlament schváli aspoň jedno odporúčanie, predseda požiada o pokračovanie rokovaní s Radou.

Gestorský výbor pripraví na základe výsledkov rokovaní s Radou svoje záverečné odporúčanie o súhlase Parlamentu.

KAPITOLA 10

ROZŠÍRENÁ SPOLUPRÁCA

Článok 76

Postup v Parlamente

1. Žiadosti členských štátov alebo návrhy Komisie na zavedenie rozšírenej spolupráce medzi členskými štátmi a konzultácie Parlamentu podľa čl. 40a ods. 2 zmluvy o EÚ pridelí predseda gestorskému výboru na posúdenie. Články 35, 36, 37, 40, čl. 49 až 56 a čl. 75 rokovacieho poriadku sa použijú primerane.

2. Gestorský výbor preverí ich súlad s čl. 11 zmluvy o ES a čl. 27a, 27b, 40, 43, 44 a 44a zmluvy o EÚ.

3. Po zavedení rozšírenej spolupráce Parlament posudzuje následné akty navrhnuté v jej rámci v rovnakých postupoch, aké sa použijú, keď nejde o rozšírenú spoluprácu.

KAPITOLA 11

INÉ POSTUPY

Článok 77

Postup pri vydávaní stanovísk podľa čl. 122 zmluvy o ES

1. Keď sú odporúčania Rady konzultované s Parlamentom podľa čl. 122 ods. 2 zmluvy o ES Parlament po tom, ako ich Rada predložila v pléne, rokuje o ústne alebo písomne podanom návrhu gestorského výboru na schválenie alebo zamietnutie odporúčaní, ktoré sú predmetom konzultácie.

2. Parlament o týchto odporúčaniach rozhodne v jedinom spoločnom hlasovaní. Pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy k týmto odporúčaniam nie sú prípustné.

Článok 78

Postupy týkajúce sa sociálneho dialógu

1. Každý dokument vypracovaný Komisiou podľa čl. 138 zmluvy o ES a každú dohodu o sociálnom dialógu podľa čl. 139 ods. 1 zmluvy o ES, ako aj návrhy predložené Komisiou v súlade s čl. 139 ods. 2 zmluvy o ES predseda pridelí na posúdenie gestorskému výboru.

2. Keď sociálni partneri informujú Komisiu o svojom zámere začať konanie podľa čl. 139 zmluvy o ES, môže gestorský výbor vypracovať k danej veci správu.

3. Ak sociálni partneri dosiahli dohodu a spoločne požadujú, aby bola dohoda vykonaná rozhodnutím Rady na návrh Komisie podľa čl. 139 ods. 2 zmluvy o ES, predloží gestorský výbor návrh uznesenia, v ktorom odporučí prijatie alebo zamietnutie žiadosti.

Článok 79

Postup pri preskúmaní dobrovoľných dohôd

1. Ak Komisia informuje Parlament o svojom zámere preskúmať používanie dobrovoľných dohôd ako alternatívy legislatívy, môže príslušný výbor podľa článku 45 vypracovať k danej veci správu.

2. Ak Komisia oznámi, že má v úmysle uzavrieť dobrovoľnú dohodu, môže príslušný výbor predložiť návrh uznesenia, v ktorom odporučí prijatie alebo zamietnutie návrhu, pričom upresní podmienky prijatia alebo zamietnutia.

Článok 80

Kodifikácia

1. Ak Komisia predloží Parlamentu návrh na úradnú kodifikáciu legislatívy spoločenstva, pridelí sa návrh výboru príslušnému pre právne záležitosti. Ak je isté, že návrh nevnáša žiadne vecné zmeny do platnej legislatívy spoločenstva, postupuje sa podľa článku 43.

2. Predseda gestorského výboru alebo spravodajca určený výborom sa môže zúčastniť preskúmania a revízie návrhu na kodifikáciu. Ak je to potrebné, môže gestorský výbor svoje stanovisko poskytnúť vopred.

3. Bez ohľadu na ustanovenia čl. 43 ods. 3 sa zjednodušený postup nesmie použiť pri návrhu na úradnú kodifikáciu, ak s týmto postupom nesúhlasí väčšina členov výboru príslušného pre právne záležitosti alebo gestorského výboru.

Článok 81

Vykonávacie ustanovenia

1. Ak Komisia predloží Parlamentu návrh vykonávacieho predpisu, predseda pridelí dokument výboru, ktorý je gestorom pre akt, od ktorého je vykonávací predpis odvodený.

2. Na návrh gestorského výboru môže Parlament do jedného mesiaca, alebo pri predpisoch o finančných službách do troch mesiacov od dátumu doručenia návrhu vykonávacieho predpisu prijať uznesenie, v ktorom namieta proti návrhu, najmä ak ide o návrh nad rámec vykonávacieho splnomocnenia v základnom právnom nástroji. Ak sa pred uplynutím lehoty nekoná žiadna schôdza, alebo v prípadoch, keď sa vyžaduje rýchly postup, deleguje sa právo reagovať na gestorský výbor. Odpoveď má formu listu od predsedu výboru príslušnému členovi Komisie a je daný na vedomie všetkým poslancom Parlamentu. Ak Parlament proti predpisu namieta, predseda Parlamentu požiada Komisiu o jeho stiahnutie alebo zmenu alebo doplnenie, prípadne o predloženie návrhu v rámci príslušného legislatívneho postupu.

KAPITOLA 12

ZMLUVY A MEDZINÁRODNÉ DOHODY

Článok 82

Zmluvy o pristúpení

1. Každá žiadosť európskeho štátu o členstvo v Európskej únii sa pridelí na posúdenie gestorskému výboru.

2. Na návrh gestorského výboru, politickej skupiny alebo najmenej tridsiatich siedmich poslancov môže Parlament rozhodnúť, že pred začatím rokovaní so štátom uchádzajúcim sa o členstvo požiada Komisiu a Radu o účasť v rozprave.

3. Počas rokovaní Komisia a Rada pravidelne a dôsledne informujú gestorský výbor o pokroku v rokovaniach; ak je to potrebné, na dôvernej úrovni.

4. V každom štádiu rokovaní môže Parlament na základe správy gestorského výboru prijať odporúčania a žiadať, aby sa vzali do úvahy pred uzavretím zmluvy o pristúpení kandidátskej krajiny k Európskej únii. Na prijatie odporúčaní je potrebná rovnaká väčšina ako na konečný súhlas.

5. Každý návrh zmluvy sa po skončení rokovaní, avšak pred jej podpisom, predloží Parlamentu na odsúhlasenie.

6. Parlament udelí súhlas so žiadosťou európskeho štátu o členstvo v Európskej únii na základe správy gestorského výboru väčšinou hlasov všetkých poslancov.

Článok 83

Medzinárodné dohody

1. Pred začiatkom rokovaní o uzavretí, obnovení alebo zmene a doplnení medzinárodnej dohody, vrátane dohôd v špecifických oblastiach, ako sú menové záležitosti alebo obchod, gestorský výbor zabezpečí, aby Komisia v plnom rozsahu, a ak je to potrebné, na dôvernej úrovni, informovala Parlament o svojich odporúčaniach týkajúcich sa mandátu na rokovanie.

2. Parlament môže na návrh gestorského výboru, politickej skupiny alebo najmenej tridsiatich siedmich poslancov požiadať Radu, aby nepovolila začatie rokovaní, pokiaľ Parlament na základe správy gestorského výboru nevydá stanovisko k navrhovanému mandátu na rokovanie.

3. Pred začiatkom rokovaní požiada gestorský výbor Komisiu, aby ho informovala o právnom základe určenom pre uzavretie medzinárodných dohôd uvedených v odseku 1. Gestorský výbor preverí určený právny základ podľa článku 35. Ak Komisia neurčí právny základ, alebo ak sú pochybnosti o správnosti jeho určenia, použije sa článok 35.

4. Počas rokovaní Komisia a Rada pravidelne a dôsledne informujú gestorský výbor o pokroku v rokovaniach, v prípade potreby na dôvernej úrovni.

5. V ktoromkoľvek štádiu rokovaní môže Parlament na základe správy gestorského výboru a po posúdení všetkých súvisiacich návrhov predložených podľa článku 114 prijať odporúčania a žiadať, aby sa vzali do úvahy pred uzavretím prerokúvanej medzinárodnej dohody.

6. Po skončení vyjednávania, vždy však pred podpisom, sa každý návrh dohody predloží Parlamentu na vydanie stanoviska alebo vyslovenie súhlasu. Na postup súhlasu sa použije článok 75.

7. Parlament vydá stanovisko alebo vysloví súhlas s uzavretím, obnovením alebo zmenou či doplnením medzinárodnej dohody alebo finančného protokolu uzavretého Európskym spoločenstvom v jedinom hlasovaní väčšinou odovzdaných hlasov, pričom pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy k textu dohody alebo protokolu nie sú prípustné.

8. Ak je stanovisko Parlamentu záporné, predseda požiada Radu, aby predmetnú dohodu neuzavrela.

9. Ak Parlament nevysloví súhlas s medzinárodnou dohodou, predseda oznámi Rade, že predmetná dohoda nemôže byť uzavretá.

Článok 84

Postup podľa čl. 300 zmluvy o ES v prípadoch predbežného uplatňovania alebo pozastavenia uplatňovania medzinárodných dohôd alebo zaujatia postoja spoločenstva v orgáne vytvorenom na základe medzinárodnej dohody

Ak je Komisia a/alebo Rada povinná bezodkladne a a v plnom rozsahu informovať Parlament v súlade s čl. 300 ods. 2 zmluvy o ES, urobí tak formou vyhlásenia v pléne, po ktorom nasleduje rozprava. Parlament môže vydať odporúčania v súlade s článkom 83 alebo 90 rokovacieho poriadku.

KAPITOLA 13

ZASTÚPENIE ÚNIE NAVONOK A SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA

Článok 85

Menovanie Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku

1. Pred menovaním Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku vyzve predseda úradujúceho predsedu Rady, aby v Parlamente vystúpil s vyhlásením v súlade s čl. 21 zmluvy o EÚ. Zároveň vyzve predsedu Komisie, aby aj on pri tej príležitosti vystúpil s vyhlásením.

2. Po menovaní nového Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku podľa čl. 207 ods. 2 zmluvy o ES a skôr, ako sa oficiálne ujme funkcie, vyzve predseda vysokého splnomocnenca, aby vystúpil pred gestorským výborom s vyhlásením a odpovedal na otázky.

3. Po vyhláseniach a odpovediach podľa prvého a druhého odseku a na podnet gestorského výboru alebo podľa článku 114, môže Parlament vydať odporúčanie.

Článok 86

Menovanie osobitných zástupcov pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku

1. Ak má Rada v úmysle vymenovať osobitného zástupcu podľa čl. 18 ods. 5 zmluvy o EÚ, vyzve predseda na žiadosť príslušného výboru Radu, aby urobila vyhlásenie a odpovedala na otázky týkajúce sa mandátu, účelu a iných záležitostí súvisiacich s úlohami a poslaním osobitného zástupcu.

2. Po vymenovaní osobitného zástupcu, avšak pred tým, ako sa ujme funkcie, môže byť menovaný vyzvaný, aby vystúpil pred gestorským výborom s vyhlásením a odpovedal na otázky.

3. Výbor môže do troch mesiacov od vypočutia navrhnúť odporúčanie podľa článku 114, ktoré sa priamo vzťahuje na vyhlásenie a poskytnuté odpovede.

4. Parlament vyzve osobitného zástupcu, aby ho pravidelne a v plnom rozsahu informoval o praktickom uplatňovaní svojho mandátu.

Článok 87

Vyhlásenia Vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a osobitných zástupcov

1. Vysoký splnomocnenec je najmenej štyrikrát do roka vyzvaný, aby vystúpil v Parlamente s vyhlásením. Použije sa článok 103.

2. Vysoký splnomocnenec je najmenej štyrikrát do roka vyzvaný, aby sa zúčastnil schôdze príslušného výboru, vystúpil s vyhlásením a odpovedal na otázky. Vysoký splnomocnenec môže byť prizvaný aj pri iných príležitostiach, vždy keď to výbor považuje za potrebné alebo na podnet splnomocnenca.

3. Vždy, keď Rada vymenuje osobitného zástupcu s mandátom pre osobitné politické otázky, môže byť tento vyzvaný, aby vystúpil pred gestorským výborom s vyhlásením, a to na podnet Parlamentu alebo na základe vlastného podnetu.

Článok 88

Medzinárodné zastúpenie

1. Pri menovaní vedúceho delegácie Komisie v tretích krajinách môže byť kandidát vyzvaný, aby vystúpil pred príslušným orgánom Parlamentu s vyhlásením a odpovedal na otázky.

2. Do troch mesiacov od vypočutia podľa prvého odseku môže príslušný výbor prijať buď uznesenie alebo odporúčanie, ktoré sa priamo vzťahuje na vyhlásenie a poskytnuté odpovede.

Článok 89

Konzultácie s Parlamentom a poskytovanie informácií Parlamentu v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky

1. Ak je Parlament konzultovaný podľa čl. 21 zmluvy o EÚ, vec sa pridelí gestorskému výboru, ktorý môže prijať odporúčania podľa článku 90 rokovacieho poriadku.

2. Dotknuté výbory sa usilujú zabezpečiť, aby im Vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, Rada a Komisia pravidelne a načas poskytovali informácie o vývoji a vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky únie, o predpokladaných nákladoch prijatia každého rozhodnutia, ktoré má vplyv na výdavky, a o všetkých ďalších finančných odhadoch súvisiacich s realizáciou opatrení v rámci tejto politiky. Na žiadosť Komisie, Rady alebo Vysokého splnomocnenca môže výbor výnimočne rozhodnúť, že rokovanie sa uskutoční za zatvorenými dverami.

3. O poradnom dokumente týkajúcom sa hlavných aspektov a základných smerov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane finančných dopadov na rozpočet únie, ktorý vypracuje Rada, sa koná výročná rozprava. Použijú sa postupy stanovené v článku 103.

(Pozri tiež výklad k článku 114.)

4. Rada a/alebo vysoký splnomocnenec a Komisia sa prizývajú na každú rozpravu v pléne, ktorá sa týka zahraničnej, bezpečnostnej alebo obrannej politiky.

Článok 90

Odporúčania v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky

1. Výbor, v ktorého pôsobnosti je spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, môže v oblastiach svojej pôsobnosti po získaní povolenia od konferencie predsedov alebo na základe návrhu podľa článku 114 vypracovať odporúčania Rade.

2. V naliehavých prípadoch môže povolenie uvedené v prvom odseku udeliť predseda, ktorý tiež môže povoliť zvolanie mimoriadnej schôdze výboru.

3. V priebehu prijímania odporúčaní, ktoré sa musia predložiť na hlasovanie v písomnej podobe, sa článok 138 nepoužje a ústne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú prípustné.

Vylúčiť použitie článku 138 je možné len vo výbore, a to len v naliehavých prípadoch. Žiaden odklon od ustanovení článku 138 nie je možný, ak ide o schôdzu výboru, ktorá nebola vyhlásená za naliehavú, alebo o plenárne rokovanie.

Ustanovenie o prípustnosti ústnych pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov znamená, že poslanci nemôžu namietať proti hlasovaniu o ústnych pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch predložených vo výbore.

4. Takto vypracované odporúčania sa zaradia do programu nasledujúcej schôdze. V naliehavých prípadoch, o ktorých rozhodne predseda, môžu byť odporúčania zaradené do programu prebiehajúcej schôdze. Odporúčania sa považujú za prijaté, ak do začiatku schôdze najmenej tridsaťsedem poslancov nepredloží písomnú námietku. V opačnom prípade sa odporúčania výboru zaradia do programu tej istej schôdze na rozpravu a hlasovanie. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môže predložiť politická skupina alebo najmenej tridsaťsedem poslancov.

Článok 91

Porušovanie ľudských práv

Príslušné výbory môžu na každej schôdzi bez potreby povolenia predložiť v súlade s postupom podľa čl. 90 ods. 4 návrh uznesenia o prípadoch porušenia ľudských práv.

KAPITOLA 14

POLICAJNÁ A SÚDNA SPOLUPRÁCA V TRESTNÝCH VECIACH

Článok 92

Informovanie Parlamentu v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

1. Príslušný výbor zabezpečí, aby bol Parlament pravidelne a v plnom rozsahu informovaný o činnostiach v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach, a aby sa v dostatočnej miere zohľadnili jeho stanoviská v prípadoch, keď Rada podľa čl. 34 ods. 2 písm. a) zmluvy o EÚ prijíma spoločné pozície, ktoré vymedzujú prístup únie k určitým otázkam.

2. Na žiadosť Komisie alebo Rady môže výbor výnimočne rozhodnúť, že sa jeho rokovanie uskutoční za zatvorenými dverami.

3. Rozprava podľa čl. 39 ods. 3 zmluvy o EÚ sa koná v súlade s opatreniami stanovenými v čl. 103 ods. 2, 3 a 4.

Článok 93

Konzultácia Parlamentu v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

Konzultácia Parlamentu podľa čl. 34 ods. 2 písm. b), c), a d) zmluvy o EÚ sa uskutočňuje v súlade s článkami 34 až 37, 40, 41 a 51.

V prípade potreby sa posúdenie návrhu zaradí najneskôr do programu poslednej schôdze konanej pred uplynutím lehoty stanovenej v súlade s čl. 39 ods. 1 zmluvy o EÚ.

V prípade konzultácie Parlamentu ohľadne návrhu rozhodnutia Rady o menovaní riaditeľa a členov správnej rady Europolu sa článok 101 použije primerane.

Článok 94

Odporúčania v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach

1. Výbor, v ktorého pôsobnosti sú záležitosti týkajúce sa policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach, môže vypracovať odporúčania pre Radu týkajúce sa oblasti vymedzenej v hlave VI zmluvy o EÚ na základe povolenia od konferencie predsedov alebo návrhu podľa článku 114.

2. V naliehavých prípadoch môže povolenie uvedené v prvom odseku udeliť predseda, ktorý tiež môže povoliť mimoriadnu schôdzu výboru.

3. Takto vypracované odporúčania sa zaradia do programu nasledujúcej schôdze. Čl. 90 ods. 4 sa použije primerane.

(Pozri tiež výklad k článku 114.)

KAPITOLA 15

PORUŠENIE ZÁKLADNÝCH ZÁSAD ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Článok 95

Zistenie porušenia

1. Parlament môže na základe osobitnej správy príslušného výboru podľa článku 45:

a) hlasovať o odôvodnenom návrhu vyzývajúcom Radu, aby konala v súlade s čl. 7 ods. 1 zmluvy o