SK Úradný vestník Európskej únie C 273/1

ROČNÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

ROZPOČTOVÝ ROK 2008

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A KONSOLIDOVANÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU

(2009/C 273/01)

OBSAH

Vyhlásenie ku konsolidovanej účtovnej závierke

Rozpočet EÚ – plnenie a účtovníctvo

ČASŤ I – Konsolidované finančné výkazy Európskych spoločenstiev a vysvetlivky

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

ČASŤ II – Konsolidované správy o plnení rozpočtu Európskych spoločenstiev a vysvetlivky

ODDIEL A – Konsolidované správy o plnení rozpočtu*

ODDIEL B – Vysvetlivky ku konsolidovaným správam o plnení rozpočtu

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskych spoločenstiev za rok 2008 bola zostavená na základe údajov predložených ostatnými inštitúciami a orgánmi podľa článku 129 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou VII nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v prílohe k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskych spoločenstiev a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, som nadobudol dostatočné uistenie, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a úplný obraz o finančnej pozícii Európskych spoločenstiev zo všetkých podstatných hľadísk.

Ph. TAVERNE Účtovník Európskej komisie

ROZPOČET EÚ – PLNENIE A ÚČTOVNÍCTVO

1. ZOSTAVOVANIE ROČNÉHO ROZPOČTU

Z rozpočtu EÚ sa financuje široká škála politík a programov v celej Únii. V súlade s prioritami stanovenými členskými štátmi Komisia realizuje v danej oblasti konkrétne programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siahať od podporovania vzdelávacích projektov pre mobilitu študentov a pedagógov až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pracovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly vonkajších hraníc.

Takmer 94 % rozpočtu EÚ je určených na financovanie tých politík a činností EÚ, ktoré boli odsúhlasené všetkými členskými štátmi. Priame prepojenie medzi ročným rozpočtom a politikami EÚ je zabezpečené prostredníctvom rozpočtovania na základe činností (ABB). Rozpočtová nomenklatúra podľa druhu činností, po prvýkrát predstavená v rozpočte na rok 2004, umožňuje presnú identifikáciu oblastí politiky Európskej únie a celkového objemu zdrojov pridelených každej z týchto oblastí.

Týchto 31 oblastí politiky je ďalej rozdelených do približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zahŕňajú položky prevádzkového rozpočtu, a tým sú v rozpočtovej nomenklatúre vyjadrené ako rozpočtové kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne prevádzkový charakter, keďže ich kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod tretím stranám v rámci príslušnej oblasti činnosti. Ostatné oblasti politiky sú však horizontálne a zabezpečujú riadne fungovanie Komisie, ako je napr. „Koordinácia a právne poradenstvo“ a „Rozpočet“. Štruktúra činností vytvára spoločný koncepčný rámec pre stanovenie priorít, plánovanie, rozpočtovanie, monitorovanie a výkazníctvo, pričom hlavným cieľom je posilniť účinné, hospodárne a efektívne využívanie zdrojov.

Interný postup prijímania návrhu rozpočtu začína jeho zostavením, ktoré vykonáva Komisia a následne je postúpený Rade, ktorá môže v prípade potreby vykonávať zmeny a doplnenia. Aktualizovaný rozpočet sa potom predkladá Európskemu parlamentu, ktorý môže navrhnúť zmeny a doplnenia alebo súčasný návrh prijať alebo zamietnuť. Po odsúhlasení všetkých zmien a doplnení rozpočtu a jeho aktualizácií (v prípade potreby aj úplne nového návrhu predloženého Komisiou), je rozpočet v polovici decembra prijatý Parlamentom. S plnením rozpočtu sa môže začať po tom, ako ho predseda Parlamentu vyhlási za prijatý.

2. AKO JE EURÓPSKE SPOLOČENSTVO FINANCOVANÉ?

Európske spoločenstvo má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy.

2.1. Príjmy z vlastných zdrojov a pohľadávky

Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú Európskej únii automaticky tak, aby jej umožnili financovať rozpočet bez potreby ďalšieho rozhodnutia zo strany vnútroštátnych orgánov (v roku 2008 to predstavuje 92 % celkových príjmov). Celkový objem vlastných zdrojov potrebných na financovanie rozpočtu je daný celkovými výdavkami zníženými o ostatné príjmy. Celkový objem vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,24 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje môžu byť rozdelené do týchto kategórií:

(1) Tradičné vlastné zdroje (TVR) zahŕňajú clá, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru. Tieto vlastné zdroje odvádzajú hospodárske subjekty a ich výber uskutočňujú v mene EÚ členské štáty. Členské štáty si však ponechávajú 25 % ako kompenzáciu nákladov na ich výber. Clá a poľnohospodárske poplatky sa ukladajú na dovozy výrobkov z tretích krajín a riadia sa sadzbami na základe Spoločného colného sadzobníka. Odvody z produkcie cukru platia výrobcovia cukru s cieľom financovať vývozné náhrady za cukor. Tradičné vlastné zdroje predstavujú zvyčajne asi 15 % celkových príjmov z vlastných zdrojov.

(2) Vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) sa odvádza zo základov DPH členských štátov, ktoré sú pre tento účel harmonizované v súlade s pravidlami Spoločenstva. Na harmonizovaný základ každého členského štátu sa uplatňuje rovnaká percentuálna sadzba. Základ DPH, ktorý má byť zohľadnený, je však obmedzený na 50 % HND každého členského štátu. Zdroj založený na DPH predstavuje približne 15 % príjmov z vlastných zdrojov.

(3) Zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND) sa využíva na vyrovnanie rozpočtových príjmov a výdavkov, t. j. na financovanie časti rozpočtu, ktorá nie je pokrytá žiadnymi inými zdrojmi príjmov. Na HND každého členského štátu sa uplatňuje rovnaká percentuálna sadzba, ktorá je stanovená v súlade s pravidlami Spoločenstva. Zdroj založený na HND predstavuje zvyčajne asi 70 % príjmov z vlastných zdrojov.

Pokiaľ ide o platbu týchto súm, v samostatných účtovných záznamoch sú vedené tradičné vlastné zdroje, ktoré podľa článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000 stanovili členské štáty, ale ktoré neboli sprístupnené Spoločenstvám, pretože ešte neboli uhradené alebo zabezpečené alebo boli voči nim vznesené námietky. Každý členský štát zasiela Komisii štvrťročný výkaz týchto účtov s týmito podrobnými údajmi pre každý druh zdroja:

— neuhradený zostatok za predchádzajúci štvrťrok,

— sumy uhradené počas príslušného štvrťroka,

— korekcie základu (opravy/zrušenia) počas príslušného štvrťroka,

— odpísané sumy,

— zostatok, ktorý sa má uhradiť ku koncu príslušného štvrťroka.

Ak sú tradičné vlastné zdroje zo samostatného účtovného záznamu uhradené, musia byť sprístupnené Komisii najneskôr v prvý pracovný deň po 19. dni druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bola pohľadávka uhradená.

Ak je nepravdepodobné, že k úhrade skutočne dôjde, na samostatnom účte sa musia vytvoriť opravné položky k pohľadávkam. Tieto opravné položky sú založené na odhadoch samotných členských štátov v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000, podľa ktorého „Spolu so záverečným štvrťročným výkazom za daný rok členské štáty postúpia odhad celkovej sumy nárokov obsiahnutej na samostatnom účte k 31. decembru toho roka, ktorých opätovné získanie je nepravdepodobné“.

Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi, sú opravné položky odpočítané z položky pohľadávok voči členským štátom na strane aktív súvahy. Neznamená to však, že Komisia sa vzdáva opätovného získania súm, na ktoré sa vzťahuje úprava hodnoty. Aj keď ich úhrada je veľmi nepravdepodobná, ak nie nemožná, neznamená to nevyhnutne, že príslušné sumy sú pre rozpočet Spoločenstva ako tradičné vlastné zdroje stratené. Je to z toho dôvodu, že nevymožené pohľadávky sa považujú za stratené iba vtedy, ak členský štát vyčerpal všetky možnosti, ktoré má na vymoženie pohľadávky využiť. Ak tak členský štát nevykoná, je za to finančne zodpovedný a vyžaduje sa od neho uhradiť sumu do rozpočtu Spoločenstva v súlade s článkom 17 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000.

2.2. Ostatné príjmy

Ostatné príjmy vznikajúce z činností Európskych spoločenstiev predstavujú približne 8 % celkových príjmov. Sú to napríklad pokuty v oblasti hospodárskej súťaže a príkazy na vymáhanie pre súkromných a verejných dlžníkov v súvislosti s riadením projektov Spoločenstva (ako v uvedenom príklade). Platby penále, ktoré uložil Súdny dvor členským štátom za nevykonanie daného rozsudku, spadajú taktiež do tejto kategórie. Komisia spravuje státisíce projektov každý rok a potrebuje vydať každoročne približne 12 000 príkazov na vymáhanie. Akýkoľvek dlh nesplatený k dátumu splatnosti je predmetom úroku z omeškania. V prípade, keď dlhy tretích strán Spoločenstva iných, ako sú členské štáty, zostanú neuhradené, sú rozhodnutia Komisie (a Rady) ukladajúce povinnosť úhrady priamo vynútiteľné v súlade s pravidlami občianskeho konania platnými na tom území, na ktorom sa má vymáhanie uskutočniť. Vymáhanie pohľadávok od dlžníkov neplniacich si svoje záväzky uskutočňuje právna služba pomocou externých právnických firiem.

3. AKO SA ROZPOČET SPOLOČENSTVA SPRAVUJE A ČERPÁ

3.1. Primárne prevádzkové výdavky

Prevádzkové výdavky Európskych spoločenstiev pokrývajú rôzne výdavkové kapitoly finančného rámca a majú rôzne formy, v závislosti od toho, ako sa peňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách uplatňuje Komisia pri plnení všeobecného rozpočtu tieto metódy:

Priame centralizované hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame centralizované hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy plnenia rozpočtu na subjekty, na ktoré sa vzťahuje právo Spoločenstva alebo vnútroštátne právo, akými sú verejnoprávne subjekty Spoločenstva alebo subjekty poverené verejnými službami.

Decentralizované hospodárenie: ide o prípady, keď Komisia deleguje určité úlohy plnenia rozpočtu na tretie krajiny.

Zdieľané hospodárenie: podľa tejto metódy spravovania rozpočtu sa určité úlohy plnenia rozpočtu delegujú na členské štáty. Väčšina výdavkov, ktoré v tomto roku predstavujú 82 mld. EUR (2007: 90 mld. EUR), spadá pod tento režim „zdieľaného hospodárenia“, ktoré zahŕňa delegovanie úloh na členské štáty v oblastiach, akými sú výdavky na poľnohospodárstvo a štrukturálne opatrenia.

Spoločné hospodárenie: podľa tejto metódy Komisia poverí určitými úlohami plnenia rozpočtu medzinárodné organizácie.

3.2. Rôzni účastníci finančných operácií

Kolégium komisárov nesie spoločnú politickú zodpovednosť, ale v skutočnosti nemá žiadne právomoci pri plnení rozpočtu. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, ktorí sa zodpovedajú Kolégiu a riadia finančným nariadením a služobným poriadkom. Dotknutí pracovníci – spravidla generálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Títo môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť pre dosiahnutie politických cieľov stanovených inštitúciou, až po riadenie činností začatých tak z prevádzkového, ako aj rozpočtového hľadiska, vrátane podpisovania právnych záväzkov, monitorovania realizácie, uhrádzania platieb a v prípade potreby aj vymáhania finančných prostriedkov. Povoľujúci úradníci musia taktiež zaistiť vykonanie hodnotenia, ktorého cieľom je analyzovať životaschopnosť ich návrhov (hodnotenie ex-ante) a posúdiť úspech a efektívnosť nákladov už prebiehajúcich programov (priebežné hodnotenie a hodnotenie ex-post). Výsledky týchto hodnotení prispievajú k zlepšovaniu rozhodovacieho procesu a zvyšovaniu transparentnosti, zodpovednosti a efektívnosti nákladov intervencie Spoločenstva.

Riadne finančné hospodárenie a náležitá zodpovednosť sa v rámci každého GR zabezpečujú oddelením kontroly hospodárenia (v rukách povoľujúcich úradníkov) od interného auditu a prostredníctvom overenia súladu s jasnými štandardmi vnútornej kontroly (inšpirované medzinárodnými štandardmi COSO), prostredníctvom kontrol ex-ante a ex-post, nezávislého interného auditu založeného na hodnotení rizika, ako aj prostredníctvom pravidelného informovania jednotlivých komisárov o činnosti.

Účtovník vykonáva platobné príkazy a príkazy na vymáhanie vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice, stanovenie pravidiel a metód účtovníctva, validovanie systémov účtovníctva, vedenie účtov a zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie a za jej konsolidáciu so závierkami ostatných konsolidovaných účtovných jednotiek. Od účtovníka sa ďalej vyžaduje, aby podpísal účtovnú závierku s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a úplný obraz o finančnej situácii.

Vnútorný audítor nie je účastníkom finančných operácií v pravom zmysle slova, je menovaný inštitúciou alebo orgánom, aby overoval riadne fungovanie systémov a postupov plnenia rozpočtu a aby inštitúcii poskytoval poradenstvo v otázkach riadenia rizika. Interný audítor vydáva nezávislé stanoviská ku kvalite systémov riadenia a kontroly a poskytuje odporúčania, ako zlepšiť prevádzkové postupy a podporovať riadne finančné hospodárenie.

3.3. Záväzok čerpať rozpočet EÚ

Po schválení rozpočtu sprístupní GR pre rozpočet prostredníctvom účtovného systému Komisie a v súlade s tzv. systémom rozpočtovania na základe činností finančné prostriedky jednotlivým oddeleniam Komisie, inštitúciám a ostatným orgánom podľa ich príslušnej politickej zodpovednosti. Napríklad zodpovednosť za riadenie rozpočtových položiek pre oblasť životného prostredia deleguje Komisia na vedúceho úradníka – alebo generálneho riaditeľa – GR pre životné prostredie (ktorý sa v tejto súvislosti stáva pre príslušné rozpočtové položky povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním).

Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluvy alebo dohody o poskytnutí grantu) s treťou stranou musí byť v ročnom rozpočte vytvorená rozpočtová položka, ktorá povoľuje príslušnú činnosť. V príslušnej rozpočtovej položke musí byť dostatok finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podmienky splnené, požadované finančné prostriedky musia byť v rozpočte vyhradené prostredníctvom rozpočtového záväzku v účtovnom systéme.

Potom, ako osoba zodpovedná za projekt, známa ako „iniciátor“, začne postup prijímania rozpočtového záväzku, nasleduje vopred stanovený postup – alebo „finančný okruh“. Tento postup prebieha v písomnej a elektronickej forme a zahŕňa minimálne dve osoby (tzv. princíp štyroch očí), iniciátora a overovateľa. Existujúce finančné okruhy zabezpečujú finančné a prevádzkové kontroly pred schválením záväzku zodpovedným povoľujúcim úradníkom.

Z rozpočtu Spoločenstva sa nesmú čerpať žiadne finančné prostriedky, pokiaľ Komisia alebo iný orgán ES, alebo možný príjemca peňažných prostriedkov Spoločenstva neuzavreli písomný právny záväzok. V rámci priameho centralizovaného hospodárenia má takýto právny záväzok buď formu zmluvy so zmluvnou stranou alebo formu dohody o poskytnutí grantu s príjemcom.

Po schválení sa rozpočtový záväzok zaznamená do účtovného systému rozpočtu a dochádza k primeranému čerpaniu rozpočtových prostriedkov. Nemá to však žiaden vplyv na všeobecné účty (alebo hlavnú účtovnú knihu), keďže ešte nevznikli žiadne výdavky. Je to preto, lebo systém účtovníctva Európskych spoločenstiev pozostáva z dvoch samostatných, ale prepojených prvkov:

(a) rozpočtových účtov, ktoré poskytujú podrobný záznam o plnení rozpočtu a

(b) všeobecných účtov, ktoré sa využívajú na zostavenie súvahy a vykazovanie výsledku hospodárenia.

Rozpočtové účty zaznamenávajú záväzky a platby realizované v približne 1 150 rozpočtových položkách za každý deň. Sú založené na upravenom princípe hotovostného účtovníctva, čo znamená, že výdavková alebo príjmová položka sa zaznamená do účtov iba vtedy, keď je hotovosť viazaná, vyplatená alebo prijatá. Tento spôsob účtovníctva je typický pre verejný sektor, ktorý sa tradične zameriava na rozpočet a jeho plnenie. Komisia každý mesiac zverejňuje podrobné údaje o súčasnom stave plnenia (čerpania) rozpočtu na webovej stránke Europa. Tieto údaje sa uvádzajú podľa výdavkových kapitol finančného rámca a podľa jednotlivých oblastí politiky.

Všeobecné účty (alebo hlavná účtovná kniha) sú založené na metóde podvojného účtovníctva a ich cieľom je zaznamenávať všetky výdavky a príjmy za celý rozpočtový rok (a vykazovať teda výsledok hospodárenia) a stanoviť finančnú pozíciu ES formou súvahy aktív a pasív k 31. decembru daného roka.

3.4. Realizácia platieb

3.4.1. Všeobecné pravidlá

Žiadna platba nesmie byť realizovaná, pokiaľ rozpočtový záväzok nebol schválený povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou. Pri realizácii platby je potrebné dodržiavať povinný postup podobne ako v prípade rozpočtového záväzku. Tento postup sa vykonáva v účtovnom systéme a prebieha paralelne v písomnej a elektronickej forme. Celý proces opäť začne iniciátor a nakoniec schváli subdelegovaný povoľujúci úradník. Po schválení platby sa rozpočtové, ako aj všeobecné účty automaticky aktualizujú.

Keď je platba schválená v účtovnom systéme, ďalším krokom je prevod, ktorý sa vykoná na účet príjemcu. Napríklad Komisia prostredníctvom finančného oddelenia GR pre rozpočet realizuje takmer všetky svoje platby bankovým prevodom. Má bankové účty v štátnych pokladniciach členských štátov, v centrálnych bankách a v komerčných bankách.

Komisia realizuje viac ako milión platieb ročne. Komisia je členom SWIFT (Spoločnosti pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu). Každý deň sa minimálne v rámci jedného kola platieb, ktoré prebieha pod kontrolou finančného oddelenia GR pre rozpočet, prevedú schválené platobné príkazy na príkazy na úhradu, ktoré sa automaticky odosielajú do bánk Komisie, s cieľom realizovať platby pre určených príjemcov.

3.4.2. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu v hotovosti, t. j. počiatočný vklad. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočný vklad alebo zálohová platba v hotovosti sú počas obdobia stanoveného v dohode použité na účely, na ktoré boli poskytnuté, alebo sú vrátené – v prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný vrátiť Európskym spoločenstvám zálohovú platbu v hotovosti, ktorá mu bola poskytnutá v rámci predbežného financovania. Poskytnuté predbežné financovanie teda nie je konečným výdavkom, pokiaľ nie sú splnené príslušné zmluvné podmienky, a v čase realizácie počiatočnej platby je v súvahe zapísané ako aktívum. Po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm sa zníži (úplne alebo čiastočne) výška aktíva vo forme predbežného financovania. Ak po posúdení oprávnenosti prijatej žiadosti o náhradu nákladov (pozri ďalej) Spoločenstvo úplne alebo čiastočne schváli sumu predbežného financovania, schválená suma oprávnených výdavkov je zo súvahy odstránená a zapísaná vo výkaze výsledku hospodárenia ako výdavok. Suma predbežného financovania sa tak môže úplne alebo čiastočne zúčtovať.

Predbežné financovanie je oceňované vo výške odhadovanej vymožiteľnej sumy, pričom sa zohľadňuje existencia súvisiacich záruk spojených s predbežným financovaním. Suma predbežného financovania, pri ktorej sa očakáva, že nebude vymožená, sa vo výkaze výsledku hospodárenia vykazuje ako náklad a v súvahe ako zníženie účtovnej hodnoty predbežného financovania. Vyplatené sumy predbežného financovania sa zvyčajne úročia (medzi výnimky patria sumy vyplatené členským štátom alebo v rámci predvstupovej pomoci). Na základe vlastníctva týchto úrokov sa rozlišujú dve kategórie existujúceho predbežného financovania – Európske spoločenstvá a tretia strana. Rozdiel medzi týmito dvomi kategóriami je v tom, že úroky, ktoré vznikli zo súm predbežného financovania Európskych spoločenstiev, zostávajú majetkom Spoločenstiev, a preto sa musia Spoločenstvám vrátiť, zatiaľ čo úroky vzniknuté zo súm predbežného financovania „tretej strany“ sú majetkom príjemcu.

3.4.3. Žiadosti o náhradu nákladov a oprávnenosť výdavkov

Určitý čas po vyplatení predbežného financovania dostane príslušný orgán ES žiadosť o náhradu nákladov s cieľom preukázať, ako príjemca vynaložil sumu predbežného financovania v súlade so zmluvou. Pravidelnosť týchto žiadostí o náhradu nákladov zasielaných počas roka sa mení v závislosti od druhu opatrenia, ktoré sa financuje, a zmluvných podmienok, pričom tieto žiadosti sa nemusia v každom prípade prijímať nevyhnutne na konci roka.

Prijaté výkazy nákladov sa v účtovnom systéme okamžite vykazujú ako krátkodobé záväzky s označením „Overiť oprávnenosť“ a „Fakturácia prvého stupňa“. V tejto fáze sa ešte nevykazujú žiadne výdavky. Výdavok sa vo všeobecných účtoch vykazuje až vtedy, keď dôjde k „skutočnosti, na základe ktorej vznikol nárok“ – teda po validácii žiadosti o náhradu nákladov. Lehota na zaplatenie prijatej faktúry začína plynúť dňom zaregistrovania prípustnej žiadosti o platbu. Po potvrdení oprávnenosti žiadosti sa vykoná účtovný zápis, ktorý prevedie oprávnené sumy do výkazu výsledku hospodárenia ako výdavok („Fakturácia druhého stupňa“). Otvorené sumy predbežného financovania a zostatky veriteľa sú teda znížené o validovanú sumu. Na rozpočtové účty to nemá žiaden vplyv, keďže počiatočná platba už bola zaznamenaná.

3.4.4. Platba ďalších súm

Ak je nárokovaná a overená suma vyššia ako počiatočná platba alebo ak sa vyžaduje druhá alebo posledná platba v súlade so zmluvou, žiadosť o novú platbu sa predkladá podľa rovnakých pravidiel ako v predchádzajúco prípade. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním vydáva konečný súhlas pred realizáciou platby. Kritériá oprávnenosti sú definované v základnom akte, vo výzve na predkladanie návrhov, iných informačných dokumentoch pre príjemcov grantov a/alebo v zmluvných klauzulách dohôd o poskytnutí grantu. Po posúdení sa oprávnené výdavky zahrnú do nákladov a príjemca je informovaný o prípadných neoprávnených sumách. Sumy s označením „Overiť oprávnenosť“ predstavujú teda prijaté žiadosti o náhradu nákladov, pri ktorých oprávnenosť nebola zatiaľ overená, a preto u nich zatiaľ nedošlo k skutočnosti, na základe ktorej vznikli výdavky.

3.4.5. Účtovný postup na konci roka (cut-off)

Sumy predbežného financovania otvorené ku koncu roka sa oceňujú ako pôvodná vyplatená suma (sumy) znížená o: vrátené sumy, zúčtované oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zúčtované, a o zníženie hodnoty.

Žiadosti o náhradu nákladov, ktoré neboli prijaté do konca roka, sa zohľadňujú v rámci účtovných postupov na konci roka (postup cut-off). Predovšetkým je potrebné posúdiť oprávnené výdavky, ktoré vznikli príjemcom finančných prostriedkov Spoločenstva, ale ktoré ešte neboli ES oznámené. Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplatňujú sa rôzne metódy v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Po uskutočnení zápisov v rámci postupu cut-off sa odhadované oprávnené sumy zaznamenávajú ako časovo rozlíšené náklady, zatiaľ čo odhadované neoprávnené sumy zostávajú otvorené na účtoch s označením „Overiť oprávnenosť“. Tieto sumy sa vykazujú v krátkodobých záväzkoch, aby nedochádzalo k nadhodnoteniu aktív a pasív.

3.5. Vymáhanie neoprávnených platieb

Oprávnenosť výdavkov čerpaných z rozpočtu overujú príslušné útvary ES alebo v prípade zdieľaného hospodárenia členské štáty na základe podporných dokumentov stanovených v platných predpisoch alebo v podmienkach na udelenie každého grantu. S cieľom optimalizovať pomer medzi nákladmi a výhodami kontrolných systémov sú kontroly podporných dokumentov pri záverečných žiadostiach intenzívnejšie ako pri priebežných žiadostiach a môžu preto odhaliť chyby v priebežných platbách, ktoré sa opravia prostredníctvom úpravy záverečnej platby. Navyše majú ES a/alebo členské štáty právo overovať pravdivosť podporných dokumentov na základe kontrol počas realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukončení (ex post) priamo v priestoroch žiadateľa. Chyby zistené počas obdobia realizácie môžu byť opravené prostredníctvom upravenia následných žiadostí. Dodatočne zistené chyby budú predmetom príkazu na vymáhanie. Pre ďalšie informácie v tejto oblasti pozri taktiež poznámku 6.

4. VÝKAZNÍCTVO KU KONCU ROKA

4.1. Ročná účtovná závierka

Je zodpovednosťou účtovníka vypracovať ročnú účtovnú závierku a zabezpečiť, aby poskytovala verný a pravdivý obraz finančnej pozície EÚ. Ročná účtovná závierka pozostáva z finančných výkazov a správ o plnení rozpočtu. Prijíma ich Komisia a predkladá ich Dvoru audítorov na kontrolu a potom Rade a Parlamentu na udelenie absolutória.

4.2. Výročné správy o činnosti

Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby vypracoval výročnú správu o činnostiach, (AAR) za ktoré je zodpovedný. V tejto správe povoľujúci úradník informuje o výsledkoch politiky a o poskytnutí primeraných záruk, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v jeho správe boli použité na určený účel a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia a že zavedené postupy kontroly zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií.

5. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA

5.1. Audit

Ročná účtovná závierka EÚ a hospodárenie so zdrojmi sú pod dohľadom externého audítora, Európskeho dvora audítorov, ktorý vypracováva výročnú správu pre Radu a Európsky parlament. Hlavnou úlohou Dvora audítorov je vykonávať externý, nezávislý audit ročnej účtovnej závierky Európskych spoločenstiev. Ako súčasť svojich činností Dvor audítorov predkladá:

(1) výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

(2) stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti týkajúceho sa i) spoľahlivosti účtovnej závierky a ii) zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú tak príjmy prijaté od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom;

(3) osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na konkrétne oblasti hospodárenia.

Dvor audítorov má počas celého auditu právo na prístup k všetkým požadovaným dokumentom. Kontroluje všetky oblasti činnosti ES až po preskúmanie zákonnosti a správnosti jednotlivých transakcií a platieb. Taktiež kontroluje ročnú účtovnú závierku, pričom v prípade potreby overuje jednotlivé súvahy a výkazy výsledku hospodárenia, ako aj celkové predkladanie finančných výkazov. Takýmto spôsobom môže Dvor audítorov predkladať svoje stanovisko nielen k predkladaným údajom, ale aj k existujúcemu systému a kontrolným mechanizmom.

5.2. Absolutórium

Konečnou kontrolou je udelenie absolutória rozpočtu pre daný rozpočtový rok. V rámci ES je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporúčanie a úlohou Parlamentu, aby rozhodol, či udeliť Komisii a ostatným orgánom ES absolutórium za plnenie rozpočtu Spoločenstiev za predchádzajúci rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie účtovnej závierky a výročnej správy Dvora audítorov (ktorá obsahuje úradné vyhlásenie o vierohodnosti) a o odpovede Komisie, ako aj o nasledovné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým Európsky parlament na základe odporúčania Rady „zbavuje“ Komisiu jej zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom, a to tým, že vyhlási tento rozpočet za ukončený. Postup udeľovania absolutória môže mať jeden z troch výsledkov: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Pri udeľovaní absolutória môže Parlament zdôrazniť pripomienky, ktoré považuje za dôležité, pričom často odporúča opatrenia, ktoré by Komisia v tomto ohľade mala prijať. Komisia uvedie prijaté opatrenia v následnej správe a akčnom pláne, ktoré zašle Parlamentu a Rade.

ČASŤ I

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV A VYSVETLIVKY

OBSAH

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

1. Podstatné účtovné politiky

2. Poznámky k súvahe

3. Poznámky k výkazu výsledku hospodárenia

4. Poznámky k výkazu peňažných tokov

5. Informácie o podsúvahe

6. Vymáhanie neoprávnených platieb

7. Riadenie finančného rizika

8. Informácie o pridružených stranách

9. Udalosti po dátume zostavenia súvahy

10. Účtovné jednotky, ktoré sú súčasťou konsolidácie

11. Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

A. SÚVAHA

mil. EUR Poznámka 31.12.2008 31.12.2007 STÁLE AKTÍVA: Nehmotné aktíva 2.1 56 44 Dlhodobý hmotný majetok 2.2 4 881 4 523 Dlhodobé investície 2.3 2 078 1 973 Úvery 2.4 3 565 1 806 Dlhodobé predbežné financovanie 2.5 29 023 14 015 Dlhodobé pohľadávky 2.6 45 127 39 648 22 488 OBEŽNÉ AKTÍVA: Zásoby 2.7 85 88 Krátkodobé investície 2.8 1 553 1 420 Krátkodobé predbežné financovanie 2.9 10 262 20 583 Krátkodobé pohľadávky 2.10 11 920 12 051 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.11 23 724 18 756 47 544 52 898 Aktíva spolu 87 192 75 386 STÁLE PASÍVA: Zamestnanecké požitky 2.12 (37 556) (33 480) Dlhodobé rezervy 2.13 (1 341) (1 079) Dlhodobé finančné záväzky 2.14 (3 349) (1 574) Ostatné dlhodobé pasíva 2.15 (2 226) (1 989) (44 472) (38 122) OBEŽNÉ PASÍVA: Krátkodobé rezervy 2.16 (348) (369) Krátkodobé finančné záväzky 2.17 (119) (135) Záväzky 2.18 (89 677) (95 380) (90 144) (95 884) Pasíva spolu (134 616) (134 006) ČISTÉ AKTÍVA (47 424) (58 620) Rezervy 2.19 3 115 2 806 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov: 2.20 Zamestnanecké požitky (1) (37 556) (33 480) Iné sumy (2) (12 983) (27 946) ČISTÉ AKTÍVA (47 424) (58 620)

B. VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

mil. EUR Poznámka 2008 2007 PREVÁDZKOVÉ PRÍJMY Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov 3.1 112 713 112 084 Iné prevádzkové príjmy 3.2 9 731 9 080 122 444 121 164 PREVÁDZKOVÉ VÝDAVKY Administratívne výdavky 3.3 (7 720) (7 120) Prevádzkové výdavky 3.4 (97 214) (104 682) (104 934) (111 802) PREBYTOK Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ 17 510 9 362 Finančné príjmy 3.5 698 674 Finančné výdavky 3.6 (467) (354) Pohyb v záväzkoch súvisiacich so zamestnaneckými požitkami 2.12 (5 009) (2 207) Podiel pridružených a spoločných podnikov na čistom deficite 3.7 (46) (13) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROK 12 686 7 462

C. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

mil. EUR Poznámka 2008 2007 Hospodársky výsledok za rok 12 686 7 462 Prevádzkové činnosti 4.2 Amortizácia 19 11 Odpisy 302 329 (Zrušenie) strát zo znehodnotenia investícií 3 (3) (Zvýšenie)/zníženie úverov (1 759) 217 (Zvýšenie)/zníženie dlhodobého predbežného financovania (15 008) 8 410 (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých pohľadávok 82 201 (Zvýšenie)/zníženie zásob 3 27 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobého predbežného financovania 10 321 (12 528) (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých pohľadávok 131 (2 255) Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých rezerv 262 90 Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých finančných záväzkov 1 775 (288) Zvýšenie/(zníženie) ostatných dlhodobých pasív 237 (31) Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých rezerv (21) (10) Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých finančných záväzkov (16) 115 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov (5 703) 1 300 Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 529) (1 848) Ostatné nepeňažné pohyby 37 (15) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami 4 076 1 280 Investičné činnosti 4.3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných a hmotných aktív (689) (284) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých investícií (152) (5) (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých investícií (133) 6 ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY 4 924 2 181 ČISTÉ ZVÝŠENIE PEŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PEŇAŽNÝCH EKVIVALENTOV (3) 4 924 2 181 PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY NA ZAČIATKU ROKA (3) 2.11 19 005 16 824 PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY NA KONCI ROKA (3) 2.11 23 929 19 005

D. VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (B) Čisté aktíva = (A) + (B) Fond z precenenia na reálnu hodnotu Ostatné rezervy Kumulatívny prebytok/(deficit) Hospodársky výsledok za rok ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218) Pohyb v rezerve Garančného fondu (135) 135 0 Pohyby v reálnej hodnote 3 (26) (23) Iné 60 (53) 7 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2006 23 174 (197) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2006 pripísaný členským štátom (1 848) (1 848) Hospodársky výsledok za rok 7 462 7 462 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) Pohyb v rezerve Garančného fondu 158 (158) 0 Pohyby v reálnej hodnote 34 34 Iné 113 (108) 5 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2007 4 7 458 (7 462) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2007 pripísaný členským štátom (1 529) (1 529) Hospodársky výsledok za rok 12 686 12 686 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424)

E. POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. PODSTATNÉ ÚČTOVNÉ POLITIKY

1.1. PRÁVNE USTANOVENIA A NARIADENIE O ROZPOČTOVÝCH PRAVIDLÁCH

Účty sú vedené v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 [Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1, naposledy zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 1525/2007 zo 17. decembra 2007, Ú. v. EÚ L 343, 27.12.2007] o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia o rozpočtových pravidlách, naposledy upraveným 23. apríla 2007.

Článok 133 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje, že účtovník Komisie prijme pravidlá a metódy účtovania, ktoré majú uplatňovať všetky inštitúcie a orgány. Tieto účtovné politiky založené na časovom rozlíšení vychádzajú z Medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS), ktoré vydáva Výbor pre medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor (IPSASB), resp. z Medzinárodných štandardov pre finančné výkazníctvo (IFRS) vydávaných Výborom pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB). Účtovník Komisie prijal tieto pravidlá po získaní stanoviska poradnej expertnej skupiny pre účtovné štandardy, ktorá poskytla odborné poradenstvo. Účtovné pravidlá sa pravidelne prehodnocujú a v prípade potreby aktualizujú.

Účtovné pravidlá prijaté účtovníkom Komisie uplatňujú všetky európske inštitúcie a orgány, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovníctva, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie procesu zostavovania finančných výkazov a procesu konsolidácie.

Účtovník Komisie musí predložiť konsolidovanú predbežnú účtovnú závierku Dvoru audítorov na vykonanie auditu do 31. marca nasledujúceho roku. Komisia musí prijať končenú konsolidovanú účtovnú závierku do 31. júla, ktorá sa potom spolu s vyhlásením o vierohodnosti Dvora audítorov uverejní do 15. novembra v Úradnom vestníku.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej pozícii, výkone a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu užívateľov. Pre účtovné jednotky verejného sektora, ako sú Európske spoločenstvá, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú užitočné v procese rozhodovania, a na preukázanie zodpovednosti účtovnej jednotky, pokiaľ ide o narábanie so zdrojmi, ktoré jej boli zverené.

Ak majú finančné výkazy poskytovať pravdivý a nestranný pohľad, musia uvádzať relevantné informácie týkajúce sa povahy a rozsahu činností inštitúcie a agentúr, vysvetľovať spôsoby ich financovania a poskytovať záväzné informácie o ich fungovaní, a to zreteľným a zrozumiteľným spôsobom, ktorý umožňuje porovnávanie jednotlivých rozpočtových rokov. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle týchto cieľov.

Účtovný systém európskych inštitúcií a agentúr zahŕňa všeobecné účty a rozpočtové účty. Tieto účty sú vedené v eurách na základe kalendárneho roka. Rozpočtové účty poskytujú podobný obraz o plnení rozpočtu. Sú založené na upravenom princípe hotovostného účtovníctva. Všeobecné účty umožňujú zostavenie finančných výkazov, pretože uvádzajú všetky výdavky a príjmy za rozpočtový rok na základe pravidiel účtovníctva založeného na časovom rozlíšení a ich cieľom je stanoviť finančnú pozíciu v podobe súvahy k 31. decembru.

Článok 124 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje účtovné zásady, ktoré sa majú uplatňovať pri zostavovaní finančných výkazov:

— kontinuita podniku,

— obozretnosť,

— jednotné účtovné metódy,

— porovnateľnosť informácií,

— materiálnosť,

— zákaz očisťovania,

— skutočnosť má prednosť pred zdaním,

— účtovanie na základe časového rozlíšenia.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie Európskych spoločenstiev zahŕňa 39 kontrolovaných účtovných jednotiek, jeden pridružený a tri spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 10. V porovnaní s rokom 2007 sa rozsah konsolidácie rozšíril o tri agentúry. Vplyv tohto rozšírenia na konsolidované finančné výkazy nebol podstatný. Ku koncu roka 2008 došlo k likvidácii jednej agentúry Spoločenstva. Činnosti tejto agentúry prevzala Európska komisia. Príjmy a výdavky tejto agentúry sú súčasťou konsolidovaného výkazu výsledku hospodárenia.

Kontrolované účtovné jednotky

Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky subjekty, pri ktorých majú Európske spoločenstvá právomoc priamo alebo nepriamo riadiť ich finančné a prevádzkové činnosti tak, aby mali z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávaná. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly a končí zánikom tejto kontroly. Najbežnejší ukazovateľ kontroly, väčšina hlasovacích práv, sa v Európskych spoločenstvách vo väčšine prípadov neuplatňuje.

Európske inštitúcie spadajúce do rozsahu konsolidácie boli vytvorené prostredníctvom ich zakladajúcich zmlúv. Predstavujú základ organizačnej štruktúry Európskych spoločenstiev a nepochybne prispievajú k napĺňaniu cieľov Európskych spoločenstiev. Možno teda tvrdiť, že tieto inštitúcie sú pod výlučnou kontrolou Európskych spoločenstiev.

Orgány a výkonné agentúry Spoločenstiev vytvorené prostredníctvom sekundárnej legislatívy sa na základe rovnakého prístupu taktiež považujú za subjekty pod výlučnou kontrolou Európskych spoločenstiev, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Treba poznamenať, že Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (Alicante) a Úrad Spoločenstva pre odrody rastlín (Angers) nedostávajú žiadne dotácie zo všeobecného rozpočtu Spoločenstiev. Do rozsahu konsolidácie sú zahrnuté dve agentúry 3. piliera Európskej únie, ktoré dostali dotáciu zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev (pozri aj poznámku 10). Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii. Pri likvidácii agentúry Fusion for Energy, ktorá sa predpokladá v roku 2041, sa akýkoľvek prebytok alebo deficit rozdelí medzi zostávajúcich aktuálnych členov.

Všetky vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami Európskych spoločenstiev boli eliminované. Nerealizované zisky a straty zo vzájomných transakcií medzi účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých majú Európske spoločenstvá priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu nad finančnými alebo prevádzkovými politickými rozhodnutiami. Podstatný vplyv sa predpokladá v prípade, keď Európska komisia priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv.

Investície do pridružených podnikov sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel Európskych spoločenstiev na ziskoch a stratách pridružených podnikov sa po dátume nadobudnutia vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia a podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Kumulatívne pohyby po nadobudnutí sú upravené voči účtovnej hodnote investície. Príjmy z rozdelenia zisku pridružených podnikov znižujú účtovnú hodnotu investície. Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskymi spoločenstvami a ich pridruženými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné politiky pridružených podnikov sa môžu líšiť od účtovných politík prijatých Európskymi spoločenstvami pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. Z praktických dôvodov neboli vykonané žiadne úpravy finančných výkazov pridružených podnikov, pri ktorých sa uplatňovala metóda vlastného imania.

V prípadoch, keď Európske spoločenstvá vlastnia minimálne 20 % fondu rizikového kapitálu, nepokúšajú sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú k dispozícii na predaj a metóda vlastného imania sa neuplatňuje.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním na základe ktorého Európske spoločenstvá spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonávajú hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti.

Investície do spoločných podnikov sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel Európskych spoločenstiev na ziskoch a stratách ich spoločne kontrolovaných účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia a ich podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Kumulatívne pohyby sú upravené voči účtovnej hodnote podielu.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskymi spoločenstvami a ich spoločne kontrolovanými účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné politiky spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných politík prijatých Európskymi spoločenstvami pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

11. Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

Finančné zdroje, ktoré Spoločenstvá spravujú v mene spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov Európskych spoločenstiev a v mene Európskeho rozvojového fondu, nie sú kontrolované Európskymi spoločenstvami, a teda nie sú zahrnuté do ich konsolidovaných účtov. K 31. decembru 2008 celkové aktíva spoločného systému zdravotného poistenia predstavovali 288 mil. EUR a aktíva Európskeho rozvojového fondu 1 219 mld. EUR – pozri poznámku 11.

1.4. ZÁKLAD PRE PRÍPRAVU

1.4.1. Mena a základ pre prepočet

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v mil. EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania Európskych spoločenstiev.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie.

Kurzové zisky a straty vyplývajúce z vyrovnania transakcií v cudzej mene, ako aj z prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia.

Rozdielne metódy prepočtu sa uplatňujú v týchto položkách:

— hmotné a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu a

— sumy predbežné financovanie vyplatené v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), ktoré boli prepočítané na základe výmenného kurzu platného v desiaty deň mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom boli poskytnuté.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu platného k 31. decembru:

Výmenný kurz EURA

Mena 31.12.2008 31.12.2007 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,8750 26,6280 DKK 7,4506 7,4583 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,9525 0,7333 HUF 266,7000 253,7300 LVL 0,7083 0,6964 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1535 3,5935 RON 4,0225 3,6077 SKK 30,1260 33,5830 SEK 10,8700 9,4415 JPY 126,1400 164,9300 USD 1,3917 1,4721

Zmeny v reálnej hodnote peňažných cenných papierov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú rozdielu z prepočtu cudzích mien, sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do rezervy reálnej hodnoty.

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch manažmentu, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. Významné odhady zahŕňajú okrem iného výšku záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva a stupeň znehodnotenia nehmotného a hmotného majetku. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v obstarávacej cene zníženej o kumulatívne odpisy a straty zo znehodnotenia. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej doby ich životnosti (4 roky). Interne vytvorené nehmotné aktíva sa v súčasnosti vykazujú ako výdavky vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady spojené s vývojom alebo údržbou počítačového softvéru sa vykazujú ako výdavky pri ich vzniku, podobne ako náklady na vedecký výskum a vývoj.

1.5.2. Dlhodobý hmotný majetok

Celý dlhodobý hmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o kumulatívne odpisy a straty zo znehodnotenia. Historická cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že Európskym spoločenstvám bude v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúci ekonomický úžitok alebo potenciál služieb a že výdavky bude možné spoľahlivo stanoviť. Opravy a údržba sa účtujú do výkazu výsledku hospodárenia počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli. Keďže Európske spoločenstvá nepožičiavajú prostriedky na financovanie nadobudnutia dlhodobého hmotného majetku, v súvislosti s týmito nákupmi neexistujú žiadne náklady na pôžičky.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy ostatných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že sa ich obstarávacia cenu rozloží na ich zostatkovú hodnotu počas predpokladanej doby životnosti takto:

Odpisové sadzby

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % až 25 % Nábytok 10 % až 25 % Inventár 10 % až 33 % Vozidlá 25 % Počítačový hardvér 25 % Ostatné hmotné aktíva 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva. Tie sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom Európske spoločenstvá v zásade znášajú všetky riziká a získavajú všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finančné náklady tak, aby sa dosiahla konštantná miera úročenia neuhradeného finančného zostatku. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do ostatných pasív (krátkodobých a dlhodobých). Úroková zložka finančných nákladov sa počas doby prenájmu účtuje do výkazu výsledku hospodárenia tak, aby sa dosiahlo konštantné úročenie zostatkovej hodnoty záväzku počas celej doby prenájmu. Aktíva získané formou finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako operatívny prenájom. Platby uskutočnené v rámci operatívneho prenájmu sa počas doby prenájmu lineárne vykážu ako náklady vo výkaze výsledku hospodárenia.

1.5.3. Znehodnotenie nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú odpisu, avšak každoročne sa testujú na znehodnotenie. Aktíva, ktoré odpisu podliehajú, sa testujú na znehodnotenie v prípade, ak udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí byť realizovateľná. Strata zo znehodnotenia sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich realizovateľnú hodnotu. Realizovateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotného a hmotného majetku sa revidujú a prípadne upravujú ku každému dátumu zostavenia súvahy. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná realizovateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho realizovateľnú hodnotu.

1.5.4. Investície

Investície v pridružených podnikoch a podiely v spoločných podnikoch

Investície v pridružených podnikoch a podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. V prípade náznaku znehodnotenia s investície testujú na znehodnotenie a v prípade potreby sú odpísané na nižšiu realizovateľnú sumu. Realizovateľná suma sa určuje podľa odseku 1.5.3.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Klasifikácia a oceňovanie

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako aktíva k dispozícii na predaj a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov) vykázaných vo fonde z precenenia na reálnu hodnotu.

Zásada stanovenia reálnej hodnoty

Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu a neexistujú iné spoľahlivé metódy ich oceňovania, oceňujú sa na základe informácií správcu fondu predkladaných až do dátumu zostavenia súvahy, a to riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív („NAV“), podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Tým sa vylúčia všetky zodpovedajúce nerealizované zisky, ktoré sa môžu v príslušnom investičnom portfóliu nachádzať. Investície do fondov rizikového kapitálu, ktoré sa k dátumu zostavenia súvahy realizovali menej ako dva roky, sa oceňujú na rovnakom princípe, s výnimkou nerealizovaných strát spôsobených výhradne administratívnymi výdavkami, kde sa vzhľadom na predchádzajúci stav príslušného investičného portfólia tieto nerealizované straty neberú do úvahy.

Podľa tejto metódy sa reálna hodnota investícií do fondov rizikového kapitálu stanoví na základe uplatňovania konceptu agregovanej čistej hodnoty aktív („NAV“), ktorý implicitne predpokladá, že ak je čistá hodnota aktív fondov v súlade so štandardmi IAS 39, potom je v súlade so štandardmi IAS 39 aj agregácia čistých hodnôt aktív všetkých fondov.

Fondy možno v súlade s touto metódou rozdeliť do troch kategórií:

— Kategória I – fondy, ktoré zodpovedajú požiadavkám na stanovenie reálnej hodnoty uvedeným v štandardoch IAS 39,

— Kategória II – fondy, ktoré zodpovedajú iným zásadám oceňovania (t. j. zásadám oceňovania AFIC, BVCA a EVCA) alebo štandardom, ktoré sú v súlade so štandardmi IAS 39,

— Kategória III – fondy, ktoré nezodpovedajú ani požiadavkám na stanovenie reálnej hodnoty uvedeným v štandardoch IAS 39 ani iným zásadám oceňovania, ktoré sú v súlade so štandardmi IAS 39.

Pre kategórie I a II sa nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnou hodnotou vykazujú v rezervách a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia s cieľom stanoviť, či ich vykázať ako straty zo znehodnotenia vo výkaze výsledku hospodárenia alebo ako zmeny vo fonde z precenenia na reálnu hodnotu. Zodpovedajúca čistá hodnota aktív ocenená podľa reálnej hodnoty sa stanovuje prostredníctvom uplatnenia percentuálneho vlastníckeho podielu Európskych spoločenstiev vo fonde na čistú hodnotu aktív premietnutú v najnovšej správe, alebo, ak je to možné, prostredníctvom presnej hodnoty podielu v rovnakom čase, ktorú predloží príslušný správca fondu.

Investície patriace do kategórie III sa oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia (hoci v súčasnosti sa neevidujú žiadne investície tohto druhu).

Finančné nástroje

Finančné nástroje sú zmluvami, ktorých výsledkom je vznik finančného aktíva v jednej účtovnej jednotke a finančného pasíva alebo nástroja vlastného imania v druhej účtovnej jednotke.

Klasifikácia

Európske spoločenstvá delia svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

(i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli v zásade nadobudnuté na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto klasifikujú Európske spoločenstvá. Do tejto kategórie spadajú aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sú klasifikované ako obežné aktíva, ak sa ich realizácia očakáva do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

(ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď Európske spoločenstvá poskytnú peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez toho, aby mali v úmysle s pohľadávkou obchodovať. Sú zahrnuté do stálych aktív, okrem úverov a pohľadávok so splatnosťou do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

(iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých majú Európske spoločenstvá zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku Európske spoločenstvá nedisponovali žiadnymi investíciami tejto kategórie.

(iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú určené v tejto kategórii alebo nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako obežné alebo stále aktíva, v závislosti od časového obdobia, v ktorom ich chcú Spoločenstvá predať. Investície do nekonsolidovaných účtovných jednotiek a iné kapitálové investície, ktoré sa neúčtujú metódou vlastného imania, sú tiež klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa Európske spoločenstvá zaviažu aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú pri poskytnutí peňažných prostriedkov dlžníkom. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote zvýšenej o transakčné náklady na všetky finančné aktíva, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako výdavky vo výkaze výsledku hospodárenia.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálna hodnota prijatého protiplnenia). Avšak v prípade dlhodobého úveru, ktorý nie je úročený alebo je úročený pod hranicou trhových podmienok, sa jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných pri použití úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií, alebo keď sa tieto práva prevedú a Európske spoločenstvá previedli v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva.

Následné oceňovanie

Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne precenia na reálnu hodnotu. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien reálnej hodnoty v prípade kategórie „finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát“ sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia v období, v ktorom vznikli.

Úvery a pohľadávky a investície držané do splatnosti sú účtované v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nie je metódu efektívnej úrokovej sadzby potrebné uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných operácií (back-to-back) a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Nechýbajú teda žiadne relevantné informácie, ktoré by mali vplyv na to, ako čitateľ pochopí príslušné transakcie. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované poberateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty zo zmien v reálnej hodnote aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú vo fonde z precenenia na reálnu hodnotu. V prípade predaja alebo znehodnotenia finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty pôvodne vykázané vo fonde z precenenia na reálnu hodnotu vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď Európskym spoločenstvám vznikne právo na prijatie platby.

Reálne hodnoty finančných investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na súčasných cenách ponuky. V prípade, ak trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov), Európske spoločenstvá stanovia reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií založených na bežných obchodných vzťahoch, odkaz na iné nástroje, ktoré sú v zásade rovnaké, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

V prípadoch, keď nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia.

Znehodnotenie finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy Európske spoločenstvá posúdia, či existujú objektívne dôkazy o znehodnotení finančných aktív. K znehodnoteniu finančných aktív a k stratám zo znehodnotenia dochádza len v tom prípade, ak existujú objektívne dôkazy o znehodnotení v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť.

(i) Aktíva vykázané v amortizovanej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo znehodnotenia úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených amortizovanou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (okrem budúcich strát z úverov, ktoré nevznikli) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze výsledku hospodárenia. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, diskontná sadzba pre výpočet straty zo znehodnotenia predstavuje súčasnú efektívnu úrokovú sadzbu stanovenú v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu pochádzať z realizácie zabezpečenia zníženého o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo znehodnotenia zníži a toto zníženie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa zruší cez výkaz výsledku hospodárenia.

(ii) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní, či došlo k znehodnoteniu cenných papierov, berie do úvahy významné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo znehodnotenia týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze výsledku hospodárenia – sa presunie z rezerv a vykáže sa vo výkaze výsledku hospodárenia. Straty zo znehodnotenia kapitálových nástrojov vykázané vo výkaze výsledku hospodárenia sa cez tento výkaz nezrušia. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia sa zruší cez výkaz výsledkov hospodárenia.

1.5.5. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj.

Ak sa zásoby držia bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by Európske spoločenstvá museli znášať pri nadobudnutí aktív ku dňu zostavenia výkazov.

1.5.6. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu v hotovosti, t. j. počiatočný vklad. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočný vklad alebo zálohová platba sa počas obdobia stanoveného v dohode použijú na účely, na ktoré boli poskytnuté, alebo sa vrátia – v prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný vrátiť Európskym spoločenstvám zálohovú platbu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá. Výška predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm.

Neuhradené sumy predbežného financovania sa na konci roka oceňujú ako pôvodná vyplatená suma (sumy) znížená o: vrátené sumy, zúčtované oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zúčtované, a o zníženie hodnoty.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad časovo rozlíšených úrokových výnosov, ktorý je založený na najspoľahlivejších informáciách, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy.

1.5.7. Pohľadávky

Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o opravné položky na znehodnotenie. Opravná položka na znehodnotenie pohľadávok sa tvorí vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že Európske spoločenstvá nebudú schopné vymôcť všetky splatné sumy podľa pôvodných podmienok splatnosti. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a realizovateľnou hodnotou, teda súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov diskontovaných trhovou úrokovou sadzbou pre obdobných dlžníkov. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Vykazuje sa aj všeobecná opravná položka vo výške 20 % ročne pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, ktoré už nepodliehajú osobitnej opravnej položke. Pozri tiež poznámku 1.5.13 ďalej, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka.

1.5.8. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú definované ako krátkodobé aktíva. Zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie, ostatné krátkodobé vysoko likvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov a kontokorentné bankové účty. Kontokorentné bankové účty sú v súvahe zahrnuté v položke finančné záväzky, a to v rámci obežných pasív.

1.5.9. Zamestnanecké požitky

Penzijné záväzky

Európske spoločenstvá uplatňujú systém so stanoveným dôchodkovým plnením. Pri systéme so stanoveným dôchodkovým plnením je stanovená výška plnenia, ktorú dostane zamestnanec pri odchode do dôchodku, pričom je obvykle závislá od jedného alebo viacerých faktorov ako je vek, počet odpracovaných rokov a mzda. Keďže zamestnanci prispievajú zo svojich platov na jednu tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, záväzok sa nefinancuje.

Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom so stanoveným dôchodkovým plnením predstavuje súčasnú hodnotu záväzku zo stanovených plnení k dátumu zostavenia súvahy. Záväzok zo stanovených plnení je vypočítaný poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzku zo stanovených plnení sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých doba splatnosti sa blíži k dobe trvania príslušného penzijného záväzku.

Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce z empirických úprav a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov sa okamžite vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia, ak zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu (obdobie nároku). V tomto prípade sa náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov rovnomerne odpisujú počas obdobia nároku.

Nemocenské dávky po odchode do dôchodku

Európske spoločenstvá poskytujú svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou náhrady zdravotných výdavkov. Na ich každodenné spravovanie bol vytvorený osobitný fond („RCAM“). Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich oprávnené osoby.

Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcovia, siroty atď.) sa klasifikujú ako „Zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzhľadom na povahu týchto výhod je potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie).

1.5.10. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď majú Európske spoločenstvá súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, ak je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a ak je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv odráža najlepší odhad očakávaných výdavkov, ktoré sa predpokladajú na vyrovnanie súčasných záväzkov ku dňu zostavenia výkazov. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

Ak je vplyv časovej hodnoty peňazí významný, výška rezerv predstavuje súčasnú hodnotu výdavkov, ktoré sa predpokladajú na vyrovnanie záväzkov. Použitá diskontná sadzba je sadzba, ktorá odráža súčasné trhové odhady hodnoty peňazí v danom čase a riziká, ktoré sú pre záväzok špecifické, ale nie riziká, pri ktorých boli odhady budúcich peňažných tokov upravené.

1.5.11. Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát alebo ako finančné záväzky vykazované v amortizovanej obstarávacej cene (pôžičky). Pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transakčné náklady, následne sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi, zníženými o transakčné náklady, a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia počas doby trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby. Klasifikujú sa ako stále pasíva, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby vzhľadom na zásadu materiálnosti uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát zahŕňajú deriváty v prípade, že ich reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, pozri poznámku 1.5.4.

1.5.12. Záväzky

Značná časť záväzkov Spoločenstiev nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov Spoločenstiev. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu a po overení ich zodpovední pracovníci uznajú za oprávnené. V tejto fáze sa oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení dodávky alebo poskytnutí služieb a jej akceptovaní Európskymi spoločenstvami.

1.5.13. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Dôležitým prvkom účtovníctva založeného na časovom rozlíšení je účtovanie transakcií do rozpočtového roku, s ktorým súvisia. Ide o princíp „cut-off“. Predovšetkým je potrebné posúdiť najmä oprávnené výdavky, ktoré vznikli príjemcom finančných prostriedkov Spoločenstva, ale ktoré ešte neboli Spoločenstvám nahlásené (časovo rozlíšené výdavky). Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplatňujú sa rôzne metódy v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Niektoré platby sa naopak uskutočňujú v bežnom roku, hoci sa vzťahujú na nasledujúce obdobia (odložené výdavky), a je potrebné ich identifikovať a zahrnúť v rámci príslušného nasledujúceho obdobia.

Podľa účtovných pravidiel Európskych spoločenstiev sa transakcie a udalosti vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prevedených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s operatívnymi a praktickými pokynmi vydanými Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý a úplný obraz.

Príjmy sa tiež účtujú do obdobia, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale Spoločenstvá poskytli služby a doručili dodávku, alebo ak existuje zmluvné dojednanie (t. j. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy.

Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

1.6.1. Príjmy

Príjmy z iných ako výmenných operácií

Ide o veľkú väčšinu príjmov Spoločenstiev a patria sem najmä priame a nepriame dane a vlastné zdroje. Okrem daní môžu Európske spoločenstvá prijímať platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, pokuty a dary.

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú v období, za ktoré Európske spoločenstvá zašlú členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Tie sa oceňujú vo výške „vybratej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich pri zmenách upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu počas obdobia, v ktorom zmena vznikla.

Tradičné vlastné zdroje

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy A (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zabezpečené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). Ku dňu zostavenia výkazov sa príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Európskym spoločenstvám, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy B (zahŕňajúce nevybraté a nezabezpečené clá a zabezpečené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber (25 %), na ktoré majú členské štáty nárok. Vo výkaze výsledku hospodárenia sa navyše vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako Európske spoločenstvá príjmu rozhodnutie o uložení pokuty a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

— rozhodnutie prijali, v tomto prípade musia uhradiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu definitívne získajú Spoločenstvá,

— alebo rozhodnutie neprijali a podali v tom prípade odvolanie v súlade s právom Spoločenstiev.

Keďže odvolanie nemá odkladný účinok (článok 242 Zmluvy o ES), výška pokuty sa musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote. Dlžník je povinný pokutu predbežne uhradiť, za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienené pasíva. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu Spoločenstiev nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie pohľadávky. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako pohľadávka.

Ak je pravdepodobné, že Súd prvého stupňa nerozhodne v prospech Spoločenstiev, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, neuhradená pohľadávka sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Európske spoločenstvá získajú z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené pasíva sa náležite zvýšia.

Spätné získanie výdavkov

Pre operácie, pri ktorých vzniká nárok na spätné získanie výdavkov uhradených predtým z európskeho rozpočtu konečnému príjemcovi, tretej krajine alebo členskému štátu, sa vyhotovia príkazy na vymáhanie a stanoví zníženie nasledujúcich platieb, ktoré sa zúčtujú takto:

— spätné získanie výdavkov: pre tieto druhy náhrad účtovné pravidlá vyžadujú, že v prípade, ak bol príkaz na vymáhanie vystavený v tom istom roku ako pôvodná platba, mal by sa vykázať ako pohľadávka voči príjemcovi s príslušným znížením výdavkov v danom roku. Ak však bol príkaz na vymáhanie vydaný v inom roku, zaúčtuje sa ako pohľadávka s príslušným zaúčtovaním príjmu do výkazu výsledkov hospodárenia (v položke „Spätné získanie výdavkov“) v danom roku, alebo

— vymáhanie súm predbežného financovania: v tomto prípade sa suma zahrnie do položky predbežného financovania.

Príjmy z výmenných operácií

Príjmy z predaja tovaru sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie ku dňu zostavenia výkazov.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu amortizovanej obstarávacej ceny finančných aktív alebo finančných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Efektívna úroková sadzba je sadzba, ktorá presne diskontuje odhadované budúce peňažné platby alebo príjmy počas očakávanej životnosti finančného nástroja (prípadne kratšieho obdobia) na čistú účtovnú hodnotu finančných aktív alebo finančných pasív. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby Európske spoločenstvá odhadujú peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), avšak neberú do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby vzhľadom na zásadu materiálnosti uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo znehodnotenia.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend sa vykazujú, keď vznikne právo na prijatie platby.

1.6.2. Výdavky

Výdavky na výmenné operácie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení dodávky a jej akceptovaní Európskymi spoločenstvami. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene.

Výdavky na iné ako výmenné operácie sú pre Európske spoločenstvá charakteristické a predstavujú väčšinu ich výdavkov. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcu a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prevodu, a to v tom prípade, ak povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenie o rozpočtových pravidlách, služobný poriadok alebo iný právny predpis) alebo ak došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod oprávňuje, ak príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a ak je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o náhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA

Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí od Európskych spoločenstiev. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb.

Podmienené aktíva sa oceňujú ku každému dátumu súvahy, aby sa zabezpečilo, že skutočný vývoj je náležité zohľadnený vo finančných výkazoch. Ak je prílev ekonomického úžitku alebo potenciálu služieb prakticky istý a hodnotu aktív možno spoľahlivo oceniť, aktíva a súvisiace príjmy sa vykazujú vo finančných výkazoch v rámci obdobia, v ktorom došlo ku zmene.

Podmienené pasíva

Podmienené pasíva predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí od Európskych spoločenstiev; alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciál služieb, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

Podmienené pasíva sa vykazujú, ak pravdepodobnosť úbytku zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciál služieb nie je zanedbateľná. Hoci ES sú vzhľadom na povahu svojej každodennej činnosti (napr. implementácie a presadzovania právnych predpisov a noriem EÚ) vystavené určitým rizikám a podobne ako v prípade mnohých iných verejnoprávnych subjektov sú niektoré z týchto rizík samopoistené, podmienené pasíva sa nevykazujú, kým nenastane konkrétna udalosť, pretože až dovtedy je pravdepodobnosť úbytku zdrojov zanedbateľná.

Podmienené pasíva sa oceňujú ku každému dátumu súvahy, aby sa stanovilo, či úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciál služieb nie je pravdepodobný. Ak je pravdepodobné, že pri položke, s ktorou sa zaobchádza ako s podmienenými pasívami, bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciál služieb, vo finančných výkazoch sa vykáže rezerva v rámci obdobia, v ktorom došlo k zmene pravdepodobnosti.

Záväzky týkajúce sa budúceho financovania

Záväzky týkajúce sa budúceho financovania predstavujú právne alebo nepriame záväzky, zvyčajne zmluvné záväzky, ktoré prijali Európske spoločenstvá a ktoré si v budúcnosti môžu vyžiadať úbytok zdrojov.

Záruky

Záruky predstavujú potenciálne aktíva alebo záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená tým, či vznikne, resp. nevznikne predmet záruky. Záruky sa teda kvalifikujú ako podmienené aktíva alebo pasíva. Záruka je vysporiadaná vtedy, ak predmet záruky už neexistuje. Záruka sa realizuje vtedy, ak sú splnené podmienky na vyžiadanie platby od ručiteľa.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

STÁLE AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

mil. EUR Suma Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 105 Prírastky 30 Úbytky (3) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny 2 Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 134 Oprávky k 31. decembru 2007 61 Odpisy za rok 19 Úbytky (2) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny 0 Oprávky k 31. decembru 2008 78 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2008 56 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 44

Tieto sumy sa predovšetkým týkajú počítačového softvéru.

2.2. DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

V niektorých krajinách nie je možné odlíšiť hodnotu pozemku od hodnoty budovy, keďže boli nadobudnuté ako jeden celok. Hodnota pozemku, ktorá sa neodpisuje, sa nebude oceňovať samostatne, pokiaľ to nebude nevyhnutné, t. j. kvôli následným výdavkom, ako je postavenie novej nehnuteľnosti alebo čiastočný predaj.

DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

mil. EUR Pozemky a budovy Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Ostatné hmotné aktíva Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 3 860 350 194 446 115 1 943 332 7 240 Prírastky 38 24 16 59 23 368 115 643 Úbytky (16) (30) (14) (54) (9) 0 0 (123) Presun medzi kategóriami aktív 3 3 1 0 13 310 (330) 0 Iné zmeny 17 21 8 15 9 0 5 75 Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 Oprávky k 31. decembru 2007 1 506 281 142 333 81 374 2 717 Odpisy za rok 122 29 16 62 13 77 319 Zrušenie odpisov (15) 0 (1) (1) 0 0 (17) Úbytky (5) (30) (10) (50) (9) 0 (104) Presun medzi kategóriami aktív 89 (1) 0 0 0 (88) 0 Iné zmeny (81) 21 2 5 7 85 39 Oprávky k 31. decembru 2008 1 616 300 149 349 92 448 2 954 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2008 2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 2 354 69 52 113 34 1 569 332 4 523

Náklady, ktoré sa ešte majú uhradiť v súvislosti s finančným prenájmom a podobnými nárokmi, sa v súvahe vykazujú ako dlhodobé a krátkodobé záväzky (pozri taktiež poznámky 2.15 a 2.18.1). Sú rozdelené takto:

FINANČNÝ PRENÁJOM

mil. EUR Opis Kumulatívne náklady (A) Budúce sumy, ktoré treba uhradiť Celková hodnota Následné výdavky na majetok Hodnota majetku Odpisy Čistá účtovná hodnota < 1 rok > 1 rok > 5 rokov Záväzky spolu (B) A + B (C) A + B + C (E) A + B + C + E Pozemky a budovy 732 47 239 1 520 1 806 2 538 61 2 599 (442) 2 157 Iný hmotný majetok 6 5 11 0 16 22 0 22 (6) 16 Spolu k 31.12.2008 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 Spolu k 31.12.2007 331 32 170 1 349 1 551 1 882 61 1 943 (374) 1 569

2.3. DLHODOBÉ INVESTÍCIE

mil. EUR Poznámka Zostatok k 31.12.2008 Zostatok k 31.12.2007 Investície v pridružených podnikoch 2.3.1 278 246 Podiel v spoločných podnikoch 2.3.2 145 32 Garančný fond 2.3.3 1 091 1 149 Aktíva k dispozícii na predaj 2.3.4 564 533 Aktíva držané na obchodovanie 2.3.4 0 13 Investície spolu 2 078 1 973

Táto položka zahŕňa investície realizované s cieľom vytvoriť trvalé väzby a podporiť činnosti Európskych spoločenstiev. Zahŕňa tiež čisté aktíva Garančného fondu.

2.3.1. Investície v pridružených podnikoch: Európsky investičný fond (EIF)

mil. EUR Suma Suma k 31. decembru 2007 246 Nadobudnutie účasti 33 Podiel na čistom prebytku/(strate) 10 Iné pohyby vo vlastnom imaní (dividendy) (11) Suma k 31. decembru 2008 278

Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou Európskej únie, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a stredným podnikom. Na základe rozhodnutia Rady zo 6. júna 1994 Európske spoločenstvá, zastúpené Komisiou, upísali v EIF spolu 600 mil. ECU, čo predstavuje 600 akcií alebo 30 % kapitálu EIF. Po navýšení kapitálu v roku 2007 Komisia upísala ďalšie akcie. To znamená, že k 31. decembru 2008 Komisia upísala celkom 786 mil. EUR (z 2 865 mil. EUR) akciového kapitálu EIF, čo predstavuje 27,43 % celkového akciového kapitálu EIF. Komisia uhradila 20 %, pričom nevyžiadaný zostatok predstavuje sumu 629 mil. EUR – pozri tiež poznámku 5.13.2.

Na základe dohody medzi Komisiou a Európskou investičnou bankou (EIB) podpísanej v roku 2005 má Komisia právo svoje akcie kedykoľvek predať Európskej investičnej banke za cenu, ktorá zodpovedá podielu ocenenia EIF a celkového počtu emitovaných akcií. Hodnota opcie na predaj je takmer nulová, pretože vzorec použitý na stanovenie kúpnej ceny akcií je podobný vzorcu použitému na stanovenie čistého vlastného imania EIF.

Investície Spoločenstva v EIF sa účtujú metódou vlastného imania v súlade s účtovnými pravidlami ES. Akciový podiel je teda ocenený na 27,43 % čistých aktív EIF, ktorých výška k 31. decembru 2008 predstavovala 278 mil. EUR (2007: 246 mil. EUR), z čoho 10 mil. EUR sa týka výsledku za rok 2008. V roku 2008 boli za rozpočtový rok 2007 prijaté dividendy v hodnote 6 mil. EUR.

2.3.2. Podiel v spoločných podnikoch

mil. EUR Galileo SESAR ITER Int Spolu Suma k 31. decembru 2007 0 10 22 32 Nadobudnutie účasti 0 100 69 169 Podiel na čistom prebytku/(strate) 0 (7) (49) (56) Suma k 31. decembru 2008 0 103 42 145

Program Galileo

V záujme implementácie skúšobnej fázy programu Galileo na obežnej dráhe (fáza IOV) bol v zmysle článku 171 zmluvy zriadený nariadením Rady (ES) č. 876/2002 spoločný podnik, a to na obdobie 4 rokov (2002 až 2006). Cieľom tohto právneho subjektu bolo zabezpečiť jednotnú správu a finančnú kontrolu programu Galileo počas jeho vývoja a mobilizovať na tento účel prostriedky pridelené na tento program. Zakladajúcimi členmi boli Európske spoločenstvá, zastúpené Komisiou, a Európska vesmírna agentúra (ESA). Na spolufinancovanie činností v rámci fázy IOV poskytla Komisia spoločnému podniku Galileo finančné prostriedky prostredníctvom grantov z rozpočtu transeurópskych dopravných sieti (TEN).

Spoločný podnik Galileo vstúpil koncom roka 2006 do likvidácie, pričom tento proces stále prebieha. Čisté aktíva spoločného podniku v likvidácii predstavovali na konci roka výšku 0 EUR. Spoločný podnik je zaúčtovaný metódou vlastného imania. Keďže táto účtovná jednotka nevykonávala v roku 2008 žiadnu činnosť a je ešte stále predmetom likvidácie, nevznikli jej žiadne príjmy ani výdavky. Hodnota investícií dosahovala k 31. decembru 2008 výšku 0 EUR, čo predstavovalo investície vo výške 585 mil. EUR znížené o podiel na kumulatívnej strate vo výške 585 mil. EUR.

Úrad pre dohľad na európskym GNSS, ktorý je agentúrou Spoločenstva zriadenou v roku 2004 a zahrnutou do konsolidovaných účtov Spoločenstiev, oficiálne prevzal 1. januára 2007 zodpovednosť od spoločného podniku Galileo, ktorý vstúpil do likvidácie. Keďže tento nový subjekt mal pôvodne prevádzkovať verejno-súkromné partnerstvo, na základe rozhodnutia Rady z novembra 2007má byť teraz program Galileo financovaný v plnom rozsahu z rozpočtu EÚ. Okrem toho na základe nariadenia 638/2008 z 25. júla 2008 riadi tento program v mene ES v súčasnosti Komisia. V roku 2009 sa očakáva podpísanie dohody medzi Komisiou a agentúrou ESA, ktorá objasní niektoré praktické otázky vrátane prevodu vytvorených aktív na Komisiu ku koncu fázy IOV (koncom roka 2010).

Je potrebné uviesť, že Komisia do konca roka 2008 a vrátane vyššie uvedených investícií do spoločného podniku Galileo prispela na fázu IOV programu Galileo sumou vo výške 795 mil. EUR. Keďže tento program sa ešte stále nachádza vo fáze výskumu, vynaložené prostriedky boli podľa účtovných pravidiel ES zaúčtované ako výdavky a neboli vykázané žiadne nehmotné aktíva. Tieto výdavky bude možné kapitalizovať až pri vývojovej fáze projektu. V ďalšej fáze programu Galileo (2008 – 2013) sa počíta s celkovým (indikatívnym) príspevkom Komisie vo výške 2 645 mil. EUR.

SESAR

Cieľom tohto spoločného podniku je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému riadenia letovej prevádzky, ako aj rýchlu implementáciu európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky prostredníctvom koordinácie a sústredenia všetkého príslušného výskumu a vývoja v Spoločenstvách. Spoločný podnik SESAR začal svoju činnosť v polovici roka 2007, pričom jeho existencia bude ukončená osem rokov po schválení európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky Radou. Zakladajúcimi členmi spoločného podniku SESAR sú Európske spoločenstvá, zastúpené Komisiou, a Európska organizácia pre bezpečnosť letovej prevádzky (Eurocontrol), zastúpená svojou agentúrou. Podiel jednotlivých členov na hlasovacích právach zodpovedá výške ich príspevkov, pričom obaja zakladajúci členovia disponujú minimálne 25 % hlasovacích práv. K 31. decembru 2008 predstavoval príspevok Komisie 91,73 % celkového príspevku všetkých spoločníkov v spoločnom podniku SESAR. Pre spoločný podnik SESAR sa v období rokov 2007 – 2016 počíta s celkovým (indikatívnym) príspevkom Komisie vo výške 700 mil. EUR. Kapitálové investície Európskych spoločenstiev do tohto spoločného podniku sú založené na finančných výkazoch podniku SESAR, ktoré pokrývajú obdobie od 10. augusta 2007 (začiatok jeho činnosti) do 31. decembra 2008, v súlade s článkom 5 finančného nariadenia spoločného podniku SESAR.

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER)

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER) združuje Európske spoločenstvá a šesť ďalších členov z Číny, Indie, Ruska, Kórey, Japonska a USA. Organizácia ITER bola založená s cieľom riadiť zariadenia ITER, podporovať využívanie týchto zariadení zo strany laboratórií, iných inštitúcií a pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú na výskume energie jadrovej syntézy a na rozvojových programoch členov, ako aj šíriť povedomie o energii jadrovej syntézy a podnikať akékoľvek ďalšie kroky, ktoré sú pre dosiahnutie tohto cieľa potrebné. Podiel jednotlivých členov na hlasovacích právach zodpovedá výške ich príspevkov, vo všeobecnosti sa však všetky rozhodnutia prijímajú jednohlasne. K 31. decembru 2008 predstavoval príspevok Komisie 48,46 % celkových investícií do organizácie ITER. Pre organizáciu ITER sa v období rokov 2007 – 2041 počíta s celkovým (indikatívnym) príspevkom Komisie vo výške 7 649 mil. EUR.

2.3.3. Garančný fond

ČISTÉ AKTÍVA GARANČNÉHO FONDU (4)

mil. EUR Zostatok k 31.12.2008 Zostatok k 31.12.2007 Aktíva k dispozícii na predaj 887 901 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 205 249 Aktíva spolu 1 092 1 150 Pasíva spolu (1) (1) Čisté aktíva 1 091 1 149

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia sa vzťahuje na úvery, na ktoré Spoločenstvá poskytli záruku na základe rozhodnutia Rady, predovšetkým na úverové operácie Európskej investičnej banky (EIB) mimo Európskej únie, úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFA) a na úvery Euratomu mimo Európskej únie. Ide o dlhodobý nástroj, ktorý má pokrývať nesplácané úvery zaručené Spoločenstvami, a preto ho možno považovať za dlhodobú investíciu. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že takmer 88 % aktív k dispozícii na predaj má splatnosť od 1 do 10 rokov (pozri tiež poznámku 7.9). Fond je financovaný z platieb zo všeobecného rozpočtu Spoločenstiev vo výške 9 % kapitálovej hodnoty operácií, z úrokových výnosov z investícií realizovaných z aktív fondu a zo súm vymožených od neplatiacich dlžníkov, v prípade ktorých fond musel aktivovať svoju záruku. Akýkoľvek vzniknutý ročný prebytok sa odvedie do osobitnej položky vo výkaze príjmov vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev.

Od Európskych spoločenstiev sa vyžaduje vytvoriť rezervný fond na záruky na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto rezerva je určená na krytie požiadaviek Garančného fondu a v prípade potreby aj aktivovaných záruk, ktoré prevyšujú disponibilnú sumu v rámci fondu, takže tieto sumy sa môžu zaúčtovať na ťarchu rozpočtu. Táto rezerva vo výške 1 276 mil. EUR zodpovedá cieľovej sume vo výške 9 % úverov nesplatených k 31. decembru 2008. Čisté aktíva fondu predstavujú k 31. decembru 2008 sumu 1 091 mil. EUR. Rozdiel medzi čistými aktívami a výškou rezervy zodpovedá sume, ktorá sa má do fondu uhradiť z rozpočtu EÚ, t. j. 185 mil. EUR. Zmeny reálnej hodnoty portfólia dlhových cenných papierov k dispozícii na predaj boli v roku 2008 vykázané vo vlastnom imaní v celkovej výške 15 mil. EUR [2007: (19) mil. EUR].

Zásady riadenia finančného rizika Garančného fondu sú opísané v poznámke 7.

2.3.4. Ostatné investície

2.3.4.1. Aktíva k dispozícii na predaj

V tejto položke sú zahrnuté investície a podiely kúpené s cieľom pomôcť prijímateľom rozvíjať ich obchodnú činnosť.

DLHODOBÉ AKTÍVA K DISPOZÍCII NA PREDAJ

mil. EUR EBOR Operácie rizikového kapitálu Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky EFSE Iné Spolu Sumy k 31.12.2007 157 218 98 55 5 533 Nadobudnutie účasti 0 17 51 7 1 76 Úbytky/vyradenia 0 (27) (4) 0 (2) (33) Prenos prebytku/(deficitu) z precenenia do vlastného imania 0 1 (6) 5 (1) (1) Strata zo znehodnotenia 0 (5) (6) 0 0 (11) Sumy k 31.12.2008 157 204 133 67 3 564

Investície Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR)

Komisia upísala 3 % celkového kapitálu EBOR, ktorý predstavuje 20 mld. EUR. K dátumu zostavenia súvahy predstavovala vyžiadaná suma 157 mil. EUR, z čoho 156 mil. EUR bolo uhradených. Neuhradené platby z vyžiadaného kapitálu (1 mil. EUR) sú zapísané v rámci krátkodobých záväzkov a zaúčtované v amortizovaných hodnotách. Neuhradené platby z nevyžiadaného kapitálu dosahujú sumu 443 mil. EUR a sú zahrnuté v podsúvahe ako podmienené pasíva. Keďže EBOR nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v stanovách EBOR, týkajúce sa okrem iného predaja účasti maximálne vo výške obstarávacích nákladov a výlučne súčasným akcionárom, je akciový podiel Komisie oceňovaný v obstarávacej cene zníženej o akékoľvek opravné položky na znehodnotenie.

Operácie rizikového kapitálu (RCO)

V rámci operácií rizikového kapitálu sa poskytujú prostriedky finančným sprostredkovateľom na financovanie kapitálových investícií. Hoci niektoré zmluvy majú charakter úveru, veľká väčšina týchto finančných zmlúv však nevykazuje základné a podstatné znaky úveru (neexistuje žiaden fixný splátkový kalendár alebo dohodnutá úroková sadzba pre splácanie istiny), celé portfólio sa považuje za nepriame kapitálové investície. Sú vedené v historických cenách znížených o opravné položky na znehodnotenie, keďže na aktívnom trhu neexistujú kótované trhové ceny a ich reálnu hodnotu nemožno v súčasnosti spoľahlivo stanoviť.

Ostatné investície

Najvýznamnejšie sumy sa týkajú programu pre rast a zamestnanosť, viacročného programu a programu CIP pod správou EIF, ktoré podporujú zakladanie a financovanie začínajúcich MSP prostredníctvom investovania do vhodných špecializovaných fondov rizikového kapitálu (133 mil. EUR). Taktiež sem patrí 67 mil. EUR, týkajúcich sa Európskeho fondu pre juhovýchodnú Európu (EFSE), ktorý je investičnou spoločnosťou s variabilným akciovým kapitálom (SICAV). Hlavným cieľom fondu EFSE je podporovať hospodársky rozvoj a prosperitu v juhovýchodnej Európe prostredníctvom udržateľného poskytovania dodatočných finančných prostriedkov na rozvoj, a to pomocou miestnych finančných sprostredkovateľov. Spoločenstvá v súčasnosti disponujú 14,7 % hlasovacích práv.

2.3.4.2. Aktíva držané na obchodovanie

Pozri 2.8.2, tieto sumy sa vzťahujú na krátkodobé aktíva

2.4. ÚVERY

Táto položka zahŕňa úverové záväzky voči Európskym spoločenstvám so splatnosťou dlhšou ako jeden rok.

mil. EUR Zostatok k 31.12.2008 Zostatok k 31.12.2007 Úvery poskytnuté z rozpočtu ES a ESUO 179 189 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov 3 386 1 617 Čisté aktíva 3 565 1 806

2.4.1. Úvery poskytnuté z rozpočtu Európskych spoločenstiev a ESUO v likvidácii

mil. EUR Úvery s osobitnými podmienkami ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2007 155 34 189 Splátky (17) (8) (25) Zmeny účtovnej hodnoty 12 3 15 Spolu k 31.12.2008 150 29 179

Úvery s osobitnými podmienkami

Táto položka zahŕňa úvery s osobitnými podmienkami poskytnuté pri preferenčných úrokových sadzbách v rámci spolupráce s nečlenskými krajinami. Všetky sumy sú splatné za viac ako 12 mesiacov od konca roka. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 7,39 % do 12,36 %.

Úvery na bývanie z prostriedkov ESUO v likvidácii (ESUO)

Úvery na bývanie sú úvery poskytnuté z vlastných zdrojov ESUO v súlade s článkami 54 a 54.2 Zmluvy o ESUO. Tieto úvery sa poskytujú pri fixnej úrokovej sadzbe 1 % a považujú sa teda za úvery poskytnuté pri preferenčných úrokových sadzbách. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 2,806 % do 22,643 %. Z praktických dôvodov a na základe zásady materiálnosti sa v prípade týchto úverov použije pri prvotnom vykazovaní ako reálna hodnota transakčná cena, a to nezávisle od akejkoľvek uplatnenej preferenčnej úrokovej sadzby.

2.4.2. Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov

mil. EUR Úvery MFA Úvery Euratom Platobná bilancia ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2007 795 482 0 478 1 755 Nové úvery 0 15 2 000 0 2 015 Splátky (132) (5) 0 (67) (204) Kurzové rozdiely 0 1 0 (61) (60) Zmeny účtovnej hodnoty 0 1 4 (12) (7) Spolu k 31.12.2008 663 494 2 004 338 3 499 Suma so splatnosťou < 1 rok 25 0 0 88 113 Suma so splatnosťou > 1 rok 638 494 2 004 250 3 386

Úvery poskytnuté v rámci makrofinančnej pomoci (MFA)

Makrofinančná pomoc je politicky motivovaným finančným nástrojom, ktorý je určený na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu partnerských tretích krajín v geografickej blízkosti EÚ pri zmierňovaní ich problémov