ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Rozpočtová stratégia načrtnutá v aktualizácii sa zameriava na udržanie vyrovnaného rozpočtu alebo malého prebytku a udržanie trendu zostupného pomeru dlhu s cieľom pripraviť sa na dosah starnutia obyvateľstva na rozpočet. Aktualizácia projektuje vyrovnaný rozpočet v roku 2005 a 2006 a prebytok vo výške 0,3 % HDP v roku 2007 a 0,6 % v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou (ktorá sa skončila v roku 2007), súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánovanú úpravu vzhľadom na vo veľkej miere nezmenený makroekonomický scenár. V dôsledku vplyvu prebiehajúcej reformy priamych daní, ktorá sa začala z roku 2001, a vyšších verejných investícií pred začatím miestnych volieb v roku 2006, je primárny prebytok projektovaný tak, že do roku 2006 mierne poklesne, ale potom sa opäť zvýši. Program predpokladá klesajúce úrokové zaťaženie, čo je výsledkom najmä prebiehajúceho znižovania dlhu. Očakáva sa, že príjmy budú do roku 2006 klesať a potom zostanú stabilné, zatiaľ čo primárne výdavky do roku 2008 mierne klesnú. Predpokladá sa, že cyklicky upravený zostatok (podľa informácií v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky) zostane počas programového obdobia kladný pričom hodnota prebytku klesne z 0,5 % HDP v roku 2004 na 0,1 % v roku 2006 a potom opäť stúpne na 0,9 % HDP v roku 2008.
4.

Na základe doterajších informácií by mali opatrenia, ktoré nemecké orgány ohlásili v novembri 2004, stačiť na zníženie schodku na 2,9 % HDP v roku 2005 oproti 3,4 %, ktoré prognózovali útvary Komisie vo svojej jesennej predpovedi v októbri 2004. Rozpočtová situácia ostáva zraniteľná. Korekcia nadmerného schodku si vyžaduje účinné a úplné vykonanie všetkých plánovaných opatrení, ako aj dodatočných opatrení v prípade nepriaznivého vývoja, ktorý by mohol ohroziť dosiahnutie cieľového schodku na úrovni pod 3 % HDP v roku 2005. V období po roku 2005 by mohol byť rozpočtový výsledok horší, ako sa predpokladá v programe, hoci schodok verejných financií pravdepodobne neprekročí 3 % HDP. Vzhľadom na zlepšenie cyklicky upraveného salda ku koncu programového obdobia o menej ako 0,5 percentuálneho bodu je úprava plánovaná v aktualizácii dosť malá, a to aj napriek významným štrukturálnym reformám, ktoré môžu znížiť strednodobé výdavky. Okrem toho sa ku koncu programu zdá priebeh úpravy rozpočtu skôr optimistický. Navyše jednorázové opatrenia oznámené v novembri 2004 s cieľom znížiť schodok pod 3 % HDP v roku 2005 do istej miery oslabujú rozpočtovú situáciu ku koncu programového obdobia a po ňom.
3.

Rada 3. júna 2003 rozhodla, že vo Francúzsku existuje nadmerný deficit a odporučila jeho korekciu najneskôr do roku 2004. Vo svojom oznámení Rade o „situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich záväzkom v rámci postupu pri nadmernom deficite po rozhodnutí Súdneho dvora“ prijatom 14. decembra 2004 (2), Komisia dospela k záveru, že rok 2005 by sa mal považovať za dôležitý konečný termín korekcie nadmerného deficitu, keďže závery Rady z novembra 2003 vyvolali právne účinky až do ich zrušenia Súdnym dvorom. Prvoradým cieľom rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2005. Cieľom programu je tiež zabezpečiť nepretržitý pokles deficitu verejnej správy v nasledujúcich rokoch. Projektuje sa plynulý pokles deficitu o 0,6-0,7 percentuálneho bodu HDP ročne od roku 2005 s cieľom dosiahnuť úroveň 0,9 % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom, súčasná aktualizácia vo veľkej miere potvrdzuje plánovanú úpravu pri mierne priaznivejšom makroekonomickom scenári. Podľa výpočtov Komisie založených na projekciách programu a spoločne dohodnutej metodike, aj cyklicky upravený zostatok by sa zlepšil o 0,6-0,7 percentuálneho bodu ročne, a to od roku 2005, a dosiahol by úroveň -0,7 % HDP v roku 2008. Tak, ako v predchádzajúcich aktualizáciách, strednodobá rozpočtová stratégia je založená na stanovení viacročných cieľov pre rast verejných výdavkov v reálnych hodnotách, čo vedie k zníženiu pomeru výdavkov k HDP predovšetkým v dôsledku uskutočňovania štrukturálnych reforiem.
9)

Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa stav rozpočtu načrtnutý v programe zdá byť dostatočným na zabezpečenie SDC programu, ktorý sa dosiahne do konca programového obdobia. Napriek tomu v dôsledku rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtová pozícia odchyľuje od SDC o približne 1 % HDP v roku 2006 a 2007, čím ohrozuje dosiahnutie SDC v rámci programového obdobia. Navyše existujú obavy, že silná expanzívna fiškálna pozícia v roku 2006 bez ohľadu na to, že inflačné tlaky zostanú utlmené, nemusí byť celkom vhodná v zmysle, že toto obdobie sa môže kvalifikovať ako „dobré časy“. Ako je uvedené vyššie SDC programu je výrazne náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu. Počas celého programového obdobia je dostatočné bezpečnostné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Toto hodnotenie by bolo opodstatnené aj pri preklasifikovaní v roku 2007 financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému mimo účtov verejných financií ako požaduje Eurostat.
10)

V prípade Fínska sa zdá, že existuje len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. V súčasnosti je miera hrubého zadlženia pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny obdobia, ktorého sa odhad týka a ktoré siaha až do roku 2050. Značné aktíva sociálneho zabezpečenia a súčasná priaznivá rozpočtová pozícia prispievajú k obmedzeniu rozpočtového dosahu súvisiaceho so starnúcou populáciou. Z dlhodobého hľadiska by však mohlo vyvstať riziko udržateľnosti verejných financií v súvislosti so stúpajúcimi výdavkami na dôchodkový systém. Hlavnými zložkami pri znižovaní rizík v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií by bolo dlhodobé zahrnutie výdavkov spojených s vekom vrátane úspešného vykonávania nedávnych reformných opatrení zameraných na zvýšenie veku odchodu do dôchodku pri zachovaní stabilných rozpočtových pozícií (4).
3)

Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a podľa článku 104 ods. 7 vydala odporúčanie, že ku korekcii tejto situácie musí dôjsť najneskôr do roku 2008, a to v súlade s postupom úpravy zahrnutým v májovom konvergenčnom programe Maďarska. Po rozhodnutí z januára 2005 o nedodržiavaní pravidiel podľa článku 104 ods. 8 vydala Rada 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 druhý raz odporúčania, v ktorých ponechala rok 2008 ako cieľový rok korekcie nadmerného deficitu. Rada odporučila maďarským orgánom prijať účinné kroky smerujúce k dosiahnutiu cieľového deficitu na rok 2005, ako sa ustanovuje v aktualizovanom konvergenčnom programe, a zároveň podmieniť načasovanie a realizáciu daňového zníženia dosiahnutiu cieľových deficitov tohto aktualizovaného konvergenčného programu. To isté vyjadrila Rada vo svojom stanovisku k aktualizovanej verzii konvergenčného programu z roku 2004, ktoré bolo tiež prijaté 8.* marca 2005. Aktualizovaný program sa naďalej zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008. Podľa predpokladaného vývoja by mal deficit dosiahnuť úroveň 6,1 % HDP v roku 2005, 4,7 % HDP v roku 2006, 3,3 % HDP v roku 2007 a 1,9 % HDP v roku 2008, čo predstavuje ročné zníženie o 1,4 percentuálneho bodu. Časový profil primárneho prebytku je obdobný. Tieto rozpočtové prognózy vylučujú jednorázové opatrenia ako aj vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov v rozsahu od 1 do 1,5 % HDP, ktoré sa zohľadnia pred oznámením z jari 2007 (2). V septembri 2005 zvýšili maďarské orgány cieľ na rok 2005 z úrovne 3,6 % HDP, ktorú zahŕňal aktualizovaný program z decembra 2004, na úroveň 6,1 % HDP. Prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 naznačovala, že tento prehodnotený cieľ na rok 2005 je dosiahnuteľný. Najnovšie dostupné údaje o hotovosti tento názor potvrdzujú.
8)

So zreteľom na hodnotenie rizika sa pozícia rozpočtu v programe zdá byť konzistentná s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako to odporúča Rada. Rozpočtová pozícia v programe však nemusí byť dostatočná na dosiahnutie strednodobých cieľov programu v roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V roku 2008 (t. j. v roku nasledujúcom po korekcii nadmerného deficitu) nie je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že pre členské štáty eurozóny a mechanizmu ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo zodpovedať štandardnej hodnote na úrovni 0,5 % HDP a že táto úprava by v priaznivých hospodárskych podmienkach mala byť vyššia, pričom v nepriaznivých hospodárskych podmienkach môže byť nižšia. Najmä v roku 2008 predstavuje zlepšenie štrukturálneho salda iba približne 0,25 % HDP, aj keď cyklické podmienky signalizujú „priaznivé obdobie“ (3).
(6)

Rast HDP počas programového obdobia sa odhaduje na približne 3,25 %. Predpokladá sa, že HDP by sa mal udržiavať domácim dopytom, hoci sa očakáva, že rast verejnej a súkromnej spotreby a bytová výstavba sa spomalia. Očakáva sa, že záporný vplyv vonkajšieho sektora sa zmenší, zatiaľ čo čisté zahraničné pôžičky sa budú v roku 2008 ďalej zvyšovať, pričom prekročia 8 % HDP. Inflácia by mala klesnúť z 3,5 % v roku 2005 na 2,25 % v roku 2008. Na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005 sa zdá, že tento makroekonomický scenár je pravdepodobný, hoci záporný vplyv vonkajšieho sektora na hospodársky rast môže byť väčší, čo by viedlo k rýchlejšiemu zhoršeniu platobnej bilancie, a inflácia môže byť vyššia.
(8)

Rozpočtový výsledok by mohol byť lepší, ako sa predpokladalo v programe, najmä v roku 2006. Predpoveď príjmov by mohla naznačovať opatrné predpoklady týkajúce sa daňových prognóz v programe a pokiaľ ide o stranu výdavkov, kapitálové výdavky by mohli byť mierne pod úrovňou plánovaných pridelených prostriedkov. Riziká pre rozpočtové ciele, ktoré vyplývajú z prognóz makroekonomického vývoja uvedených v aktualizácii, sa javia ako neutrálne a sú vo všeobecnosti v súlade s hodnotením útvarov Komisie; rozpočtové prognózy by však mohli byť zraniteľné, ak by sa makroekonomické riziká zníženia v strednodobom výhľade stali skutočnosťou.
(12)

Zdá sa, že Portugalsku vzhľadom na trvalú udržateľnosť verejných financií hrozí veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie obyvateľstva. Súčasná vysoká úroveň hrubého dlhu a slabá rozpočtová pozícia naznačujú, že je potrebné prísne vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte a zabezpečenie dosiahnutia rozpočtových cieľov, aby sa znížili riziká, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií. Plánované zvýšenie výdavkov na dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti počas obdobia, ktorého sa prognóza týka, však jasne poukazuje na potrebu komplexnej stratégie, ktorá by reagovala na problém starnutia obyvateľstva a ktorá by riešila viac ako len zlepšenie súčasnej slabej rozpočtovej pozície. Prebiehajúce zavádzanie zmien dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti by malo do určitej miery posilniť trvalú udržateľnosť týchto systémov. Na obmedzenie plánovaného rastu výdavkov na starnutie obyvateľstva sú však potrebné ďalšie reformy.
(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánuje v programe. Pokiaľ ide o rok 2006, riziká poklesu vyplývajú z makroekonomického scenára a zo skutočnosti, že príjmy by mohli byť nižšie a výdavky v oblastiach miestnej správy a zdravotnej starostlivosti vyššie. Pokiaľ ide o zvyšok obdobia, ambiciózne ciele stanovené v aktualizácii sú vítané. Zdokonalenie pravidiel pre rast výdavkov na jednotlivých úrovniach štátnej správy zlepší dozor nad verejnými financiami a zvýši zodpovednosť všetkých verejných subjektov za kontrolu výdavkov. Prísna kontrola štátnych výdavkov a nedávne vylepšenie kontrolných mechanizmov výdavkov na zdravotnú starostlivosť sú vítané, ako napr. vytvorenie stáleho výboru združujúceho všetky zúčastnené strany z oblasti verejných financií, ktorý by bol zodpovedný za vypracúvanie návrhov na kontrolu verejných výdavkov a zníženie dlhu. Kontrola výdavkov sa však bude musieť prísne vykonávať vzhľadom na výsledky plnenia cieľov celkového vyrovnaného rozpočtu v minulosti. V porovnaní s predchádzajúcimi cieľmi nové ciele so sebou prinášajú drastické obmedzenie výdavkov, čo si bude vyžadovať rozsiahle štrukturálne reformy, ktoré sa týkajú najmä miestnych orgánov a upresnia sa neskôr.
(8)

Podľa výpočtov útvarov Komisie na základe údajov v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravený rozpočet verejných financií bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) malo zlepšiť z úrovne -4,8 % HDP v roku 2005 na -2,4 % HDP v roku 2008, čím sa umožní zníženie o približne 0,6 % HDP ročne. V aktualizácii sa jasne stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu ako vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorého dosiahnutie sa podľa aktualizácie nepredpokladá do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na -1,25 %), jeho dosiahnutie by malo zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je podľa súčasného posúdenia na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.
(10)

Vychádzajúc z odhadovaného výsledku na rok 2005 a s prihliadnutím na vyrovnanosť rizík pre rozpočtové ciele sa rozpočtová pozícia v programe zdá byť v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2005 v zmysle odporúčania Rady. Poskytuje tiež dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2008. Navyše sa zdá dostatočná na to, aby sa strednodobý cieľ programu takmer naplnil do roku 2009, ako sa plánuje v programe. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu naznačené v programe plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo predstavovať 0,5 % HDP ako referenčnú hodnotu, pričom úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach by mohla byť nižšia.
(10)

Vzhľadom na vyrovnanosť rizík odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007, ktorý ako konečný termín stanovila Rada, v plnej miere závisí od úplného a účinného plnenia rozpočtu v roku 2006 a od stanovenia a vykonania zásadných korekčných opatrení v roku 2007 (4). Aj dosiahnutie rezervy v roku 2009 závisí od týchto rizík a od stanovenia a vykonania korekčných opatrení v období po roku 2007. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa programu v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že ročné zlepšenie štrukturálneho salda eurozóny a členských štátov systému ERM II by malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach väčšia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť menšia.
(7)

Hlavným strategickým cieľom orgánov je dosiahnuť zdravé verejné financie na podporu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a na pokrytie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Po významnej konsolidácii dosiahnutej v rokoch 2004 a 2005 by sa mal podľa aktualizácie programu stability z roku 2005 deficit verejných financií zvýšiť na úroveň 1,5 % v roku 2006 a potom by sa mal ustáliť na úrovni okolo 1,1 % HDP, pričom primárny prebytok by mal zaznamenať podobný vývoj. V porovnaní s predchádzajúcim programom, v ktorom sa počítalo s nepretržitým znižovaním deficitu, sa v novej aktualizácii zohľadňuje lepší výsledný deficit oproti očakávaniam, a to na úrovni 1,2 % HDP v roku 2005, a v kontexte porovnateľného makroekonomického scenára na rok 2006 a ďalej sa predpokladá jeho ustálenie zhruba na tejto úrovni (s výnimkou zhoršenia v roku 2006).
(9)

Pokiaľ ide o rok 2006, riziká pre rozpočtový výsledok sa považujú za vyvážené. Od roku 2007 by však mohol byť rozpočtový výsledok horší, než sa predpokladá v programe. Obmedzenie sociálnych výdavkov, ktoré program podrobne nerozvádza, ale ktoré by malo rozhodujúcim spôsobom prispieť k rozpočtovej úprave, závisí od dôsledného plnenia plánov. Sociálne výdavky sú jednou z hlavných príčin nesplnenia rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcich programoch. Dosiahnutie rozpočtových cieľov by bolo ohrozené, ak by sa plánované oslobodenie od príspevkov do sociálneho poistenia uskutočnilo v plnej miere bez toho, aby sa dosiahli zodpovedajúce ciele v oblasti výdavkov. Nedostatočný rast by okrem toho mohol viesť k nižším príjmom, ktoré by sa mohli dať len ťažko vyvážiť ďalším znížením výdavkov, aby sa udržal plánovaný pomer deficitu k HDP. Program ďalej avizuje reformy systému daní z príjmu právnických osôb do roku 2008, ako aj zdravotného poistenia a poistenia pre prípad dlhodobej starostlivosti, ktoré by mohli – ak nebudú financované v plnom rozsahu, ako predpokladá program – z krátkodobého hľadiska negatívne ovplyvniť deficit.
(12)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, v prípade, že nedôjde k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti, by Spojené kráľovstvo mohlo byť vystavené strednému riziku, ak súkromné dôchodkové systémy nebudú disponovať dostatočnou rezervou, čo zvýši fiškálne náklady, a vzrastú náklady na starnutie obyvateľstva. Do roku 2050 sa predpokladá pozvoľný nárast výdavkov verejných financií na dôchodky. Nemožno však vylúčiť vyšší tlak na výdavky v súvislosti so starnutím obyvateľstva, keďže existuje možnosť, že nebude dostatok prostriedkov na súkromné dôchodky. Politika dôchodkového zabezpečenia sa v súčasnosti skúma a odpoveď vlády na správu Komisie o dôchodkoch z novembra 2005 sa očakáva na jar tohto roku. V súčasnosti priaznivý stav dlhu do určitej miery prispieva k obmedzeniu vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet; predpokladá sa však, že hrubý dlh počas plánovaného obdobia do roku 2050 presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP, ak sa počas programového obdobia v porovnaní so štrukturálnou rozpočtovou situáciou v rozpočtovom roku 2005/2006 neuskutoční ďalšia konsolidácia rozpočtu. Zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu rizík, ktorým je udržateľnosť verejných financií vystavená (4).
7)

Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe má za cieľ udržiavať vyrovnaný stav verejných financií až do roku 2006 a následne vytvárať prebytky (až do výšky 0,7 % HDP do roku 2009), aby sa udržal klesajúci trend pomeru dlhu. Po prudkom poklese z úrovne 7,2 % HDP v roku 2001 by sa primárne saldo malo od roku 2007 stabilizovať tesne nad úrovňou 4 % HDP. Podľa programu by sa mali príjmy verejných financií znížiť (najmä v dôsledku zníženia daňového zaťaženia pracovnej sily), čo je však nadmieru vykompenzované znížením podielu výdavkov (najmä úrokových výdavkov). Nová aktualizácia v prevažnej miere potvrdzuje rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcom programe na základe zhruba podobného výhľadu rastu.
10)

Vzhľadom na toto hodnotenie rizík možno nebude rozpočtová pozícia stanovená v programe dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia SDC programu do roku 2008. Rozpočtová stratégia, pod podmienkou že sa vykoná tak, ako je uvedené v programe, sa však zdá byť primeraná na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície podľa paktu do konca programového obdobia, čo je možné považovať za primerané. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie na zabránenie prekročenia hranice schodku vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo prispôsobovania smerom k SDC programu predpokladané v programe je úplne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje referenčnú hodnotu pre ročné zlepšenie štrukturálneho zostatku na úrovni 0,5 % HDP, a toto prispôsobenie by malo byť vyššie v hospodársky priaznivých rokoch a mohlo by byť nižšie v hospodársky nepriaznivých rokoch. Aj keď útvary Komisie očakávajú, že sa táto úprava bude realizovať v ročnom priemere pomalšie, ako sa predpokladá v programe, ešte by bola v súlade s požiadavkami paktu, najmä vzhľadom na existenciu negatívnej produkčnej medzery počas programového obdobia.
8)

Počas obdobia programu sa plánuje zlepšenie štrukturálneho zostatku (t. j. cyklicky upraveného zostatku bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení), ktoré sa podľa spoločne odsúhlasenej metodiky vypočítalo v priemere o niečo vyššie ako o 0,5 % HDP. Úpravy sú plánované na posledné roky programu, v roku 2007 by sa mal postup nominálnych a štrukturálnych úprav značne urýchliť. Program stanovuje strednodobý cieľ rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 0,8 % HDP a jeho cieľom je dosiahnuť túto pozíciu do roku 2008. Strednodobý cieľ programu je podobný minimálnej referenčnej hodnote zameranej na zabezpečenie dostatočnej rezervy s cieľom zaručiť, aby sa neprekročila stanovená hraničná hodnota deficitu verejných financií vo výške 3 %. Jeho dosiahnutie by preto malo naplniť cieľ zabezpečiť dostatočnú rezervu. Podľa súčasného posúdenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža mieru zadĺženia a priemerný potenciálny rast produkcie z dlhodobého hľadiska.
10)

V súlade s Paktom stability a rastu by sa pri určovaní postupu úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého cieľa programu alebo pri povoľovaní dočasného odchýlenia sa od strednodobého cieľa programu mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“, ktoré majú preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Program poznamenáva, že v porovnaní s rokom 2004 sa bude vďaka prebiehajúcej dôchodkovej reforme, a najmä zavedeniu druhého piliera, postupne znižovať podiel príspevkov na sociálne zabezpečenie na celkovom schodku verejných financií. Čisté náklady na dôchodkovú reformu sa v programe odhadujú pre rok 2005 na 0,25 % HDP, pričom by mali postupne vzrásť na 1,25 % HDP v roku 2008. To by mohlo byť dôvodom na povolenie dočasného odchýlenia od každoročne požadovanej úpravy o 0,5 % HDP smerom k strednodobému cieľu programu, pretože štrukturálne reformy, na ktorých je toto opatrenie založené, sú v programe dostatočne podrobne opísané a majú významný pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Úprava pre rok 2006, ak aj zohľadníme štrukturálne reformy, však nie je v súlade s Paktom stability a rastu. Počas všetkých rokov programu však existuje dostatočná rezerva, aby nedošlo k prekročeniu referenčnej hodnoty vo výške 3 % HDP. Napriek tomu sa však uvedený návrh na urýchlenie tempa úprav smerom k strednodobému cieľu programu oproti tempu uvedenému v programe zdá byť uskutočniteľný vzhľadom na to, že v prvých rokoch programu sú odhadované čisté výdavky na dôchodkovú reformu nízke.
8)

Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane, obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa plánuje (ako to bolo v prípade z roku 2004 a ako útvary Komisie rovnako očakávajú aj v roku 2005). Predpoklady rastu, o ktoré sa opierajú rozpočty boli zvyčajne reálne a predpoklady pružnosti v otázke daní obozretné. Rozpočtové výdavky navyše neboli vždy úplne realizované, najmä z dôvodu možnosti prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov z predošlých rozpočtových rokov. Na druhej strane sa v programe uvádza niekoľko (navrhovaných) opatrení v oblasti sociálnych výdavkov, ktoré by v tejto výdavkovej kapitole skôr spôsobili nárast výdavkov než ich pokles, ako sa predpokladá v programe. V roku 2004 boli navyše prenesené rozpočtové výdavky v celkovej výške viac než 1 % HDP a útvary Komisie očakávajú ďalší nárast ich objemu. Ak by sa okrem všetkých rozpočtových výdavkov, ktoré nemôžu byť vyňaté najmä vo volebnom roku 2006, tieto prenesené značné rozpočtové prostriedky vyčerpali, rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, než sa plánovalo, najmä v roku 2006. Okrem toho sa zdá, že predpoklady rastu v poslednom roku tohto programu sú priaznivé.