SK Úradný vestník Európskej únie L 112/1

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/631

zo 14. apríla 2016,

ktorým sa stanovuje sieťový predpis pre požiadavky na pripojenie výrobcov elektriny do elektrizačnej sústavy

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003 (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 11,

keďže:

(1) Rýchle dokončenie plne funkčného a vzájomne prepojeného vnútorného trhu s energiou je rozhodujúce pre zachovanie bezpečnosti dodávok energie, zvýšenie konkurencieschopnosti a zabezpečenie, aby všetci spotrebitelia mohli odoberať energiu za dostupné ceny.

(2) Nariadením (ES) č. 714/2009 sa stanovujú nediskriminačné pravidlá prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie s cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou. Okrem toho sa v článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (2) vyžaduje, aby členské štáty, alebo ak tak stanovili členské štáty, regulačné orgány zabezpečili okrem iného vypracovanie objektívnych a nediskriminačných technických pravidiel, ktorými sa stanovia minimálne technicko-konštrukčné a prevádzkové požiadavky na pripájanie do sústavy. Keď požiadavky predstavujú podmienky na pripojenie do vnútroštátnych sietí, v článku 37 ods. 6 uvedenej smernice sa stanovuje zodpovednosť regulačných orgánov za stanovenie alebo aspoň za schválenie metodík používaných na ich výpočet alebo stanovenie. Na dosiahnutie bezpečnosti prepojenej prenosovej sústavy je podstatné dospieť k spoločnému chápaniu požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie. Požiadavky, ktoré prispievajú k udržaniu, zachovaniu a obnoveniu bezpečnosti sústavy s cieľom uľahčiť riadne fungovanie vnútorného trhu s elektrinou v synchrónnych oblastiach a medzi nimi, ako aj dosiahnuť nákladovú efektívnosť, by sa mali považovať za otázky cezhraničného významu pre sieť a otázky týkajúce sa integrácie trhu.

(3) Mali by sa stanoviť harmonizované pravidlá pre pripojenie jednotiek na výrobu elektrickej energie do elektrizačnej sústavy, aby zabezpečili jasný právny rámec pre pripájanie do elektrizačnej sústavy, uľahčili obchod s elektrinou na úrovni Únie, zaistili bezpečnosť sústavy, uľahčili začlenenie obnoviteľných zdrojov elektrickej energie, zintenzívnili hospodársku súťaž a umožnili účinnejšie využívanie sústavy a zdrojov v prospech spotrebiteľov.

(4) Bezpečnosť sústavy závisí čiastočne od technických možností jednotiek na výrobu elektrickej energie. Základnými predpokladmi bezpečnosti sústavy sú preto pravidelná koordinácia na úrovni prenosových a distribučných sústav, primeraná výkonnosť vybavenia pripojeného do prenosových a distribučných sústav, ktoré sú dostatočne stabilné, aby zvládli narušenia, zabránili výrazným výpadkom alebo aby uľahčili obnovu sústavy po jej rozpade.

(5) Bezpečná prevádzka sústavy je možná iba v prípade úzkej spolupráce medzi vlastníkmi zariadení na výrobu elektrickej energie a prevádzkovateľmi sústav. Fungovanie sústavy za abnormálnych prevádzkových podmienok závisí najmä od odozvy jednotiek na výrobu elektrickej energie na odchýlky od referenčných hodnôt napätia 1 pu (per unit) a menovitej frekvencie. V súvislosti s bezpečnosťou sústavy by sa sústavy a jednotky na výrobu elektrickej energie mali z technicko-systémového hľadiska považovať za jeden prvok, keďže tieto časti sú vzájomne závislé. Preto by sa mali pre jednotky na výrobu elektrickej energie stanoviť príslušné technické požiadavky ako predpoklad ich pripojenia do sústavy.

(6) Regulačné orgány by mali pri stanovovaní alebo schvaľovaní prenosových alebo distribučných taríf alebo ich metodík či pri schvaľovaní podmienok prístupu a pripojenia do národných sústav v súlade s článkom 37 ods. 1 a 6 smernice 2009/72/ES a s článkom 14 nariadenia (ES) č. 714/2009 prihliadať na primerané náklady, ktoré prevádzkovatelia sústav skutočne vynaložia v rámci vykonávania tohto nariadenia.

(7) Jednotlivé synchrónne elektrizačné sústavy v Únii majú odlišné vlastnosti, ktoré treba brať do úvahy pri stanovovaní požiadaviek na výrobcov elektriny. Preto je vhodné, aby sa pri stanovovaní pravidiel pripojenia k sústave podľa článku 8 ods. 6 nariadenia (ES) č. 714/2009 zohľadňovali regionálne špecifiká.

(8) Vzhľadom na potrebu zabezpečenia regulačnej istoty by sa požiadavky tohto nariadenia mali uplatňovať na nové výrobné zariadenia, nemali by sa však uplatňovať na existujúce výrobné jednotky a výrobné jednotky, ktoré sa už nachádzajú v pokročilom štádiu plánovania, ale ktoré ešte nie sú ukončené, pokiaľ príslušný regulačný orgán alebo členský štát nerozhodne inak na základe vývoja požiadaviek na sústavu a úplnej analýzy nákladov a prínosov, alebo ak došlo k zásadnej modernizácii týchto výrobných zariadení.

(9) Význam jednotiek na výrobu elektrickej energie by mal vychádzať z ich veľkosti a ich vplyvu na celkový systém. Synchrónne stroje by mali byť zatriedené podľa veľkosti stroja a mali by zahŕňať všetky komponenty výrobného zariadenia, ktoré zvyčajne fungujú neoddeliteľne, ako sú napríklad samostatné alternátory poháňané samostatnými plynovými a parnými turbínami v rámci jedného zariadenia plynových turbín s kombinovaným cyklom. V prípade technického objektu obsahujúceho niekoľko takýchto zariadení plynových turbín s kombinovaným cyklom by sa malo každé posudzovať z hľadiska svojej veľkosti a nie podľa celého výkonu objektu. Nesynchrónne pripojené jednotky na výrobu elektrickej energie, ktoré sú zoskupené tak, že tvoria jednu hospodársku jednotku a ktoré majú jediné miesto pripojenia, by mali byť posudzované z hľadiska ich celkového výkonu.

(10) Vzhľadom na rôznu úroveň napätia, na ktorej sú výrobcovia elektriny pripojení, ako aj ich maximálnu výrobnú kapacitu, by sa v tomto nariadení malo rozlišovať medzi rôznymi druhmi výrobcov elektriny, a to zavedením rôznej úrovne požiadaviek. V tomto nariadení sa nestanovujú pravidlá určovania napäťovej hladiny miesta pripojenia, v ktorom má byť jednotka na výrobu elektrickej energie pripojená.

(11) Požiadavky, ktoré sa vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie typu A, by mali byť stanovené na základnej úrovni potrebnej na zabezpečenie kapacít výroby elektrickej energie s obmedzenou automatickou odozvou a minimálnym riadením zo strany prevádzkovateľa sústavy. Mali by zabezpečiť, aby v rámci prevádzkovej škály sústavy nedošlo k rozsiahlemu výpadku vo výrobe elektrickej energie, čím sa minimalizujú kritické udalosti, a mali by obsahovať požiadavky potrebné na rozsiahle zásahy počas udalostí kritických pre celý systém.

(12) Požiadavky, ktoré sa vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie typu B, by mali zabezpečiť širšiu škálu automatickej dynamickej odozvy s väčšou odolnosťou voči prevádzkovým udalostiam, aby sa zabezpečilo využívanie tejto dynamickej odozvy a vyššia úroveň riadenia a informovanosti prevádzkovateľa sústavy na účely využitia týchto kapacít. Zabezpečujú automatickú odozvu na účely zmiernenia vplyvu systémových udalostí a maximalizácie dynamickej odozvy výroby na ne.

(13) Požiadavky, ktoré sa vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie typu C, by mali zabezpečiť presnejšiu, stabilnú a vysoko kontrolovateľnú dynamickú reakciu v reálnom čase zameranú na poskytovanie hlavných podporných služieb na zaistenie bezpečnosti dodávok. Tieto požiadavky by sa mali vzťahovať na všetky stavy sústavy s následnými podrobnými špecifikáciami týkajúcimi sa interakcií požiadaviek, funkcií, regulácie a informácií na využívanie uvedených schopností a zabezpečenie reakcie systému v reálnom čase potrebnej na predchádzanie systémovým udalostiam, ich riadenie a reagovanie na ne. Uvedené požiadavky by mali zároveň zabezpečiť dostatočnú schopnosť jednotiek na výrobu elektrickej energie reagovať na situácie v sústave s nenarušenou či narušenou prevádzkou, a mali by zabezpečovať informácie a reguláciu, ktoré sú potrebné na využívanie výroby elektriny v rôznych situáciách.

(14) Požiadavky, ktoré sa vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie typu D, by mali byť špecifické pre pripojené výrobné zariadenia na vyššej úrovni napätia s vplyvom na reguláciu a prevádzku celej sústavy. Mali by zabezpečiť stabilnú prevádzku prepojenej sústavy a umožniť využívanie podporných služieb vychádzajúcich z výroby elektrickej energie v celej Európe.

(15) Požiadavky by mali vychádzať zo zásad nediskriminácie a transparentnosti, ako aj zo zásady optimalizácie najvyššej celkovej efektívnosti a najnižších celkových nákladov pre všetky zúčastnené strany. Preto by tieto požiadavky mali odrážať rozdiely v zaobchádzaní s technológiami výroby elektriny s odlišnými charakteristikami a mali by zabrániť zbytočným investíciám v niektorých geografických oblastiach s cieľom zohľadniť ich regionálne špecifiká. Prevádzkovatelia prenosových sústav (ďalej len „PPS“) a prevádzkovatelia distribučných sústav (ďalej len „PDS“) vrátane prevádzkovateľov uzavretých distribučných sústav (ďalej len „PUDS“) môžu pri určovaní požiadaviek v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia zohľadniť uvedené rozdiely a zároveň zohľadniť, že hranice, podľa ktorých sa určuje, či ide o prenosovú alebo distribučnú sústavu, sú stanovené na vnútroštátnej úrovni.

(16) Vzhľadom na jeho cezhraničný dosah by mali byť cieľom tohto nariadenia rovnaké požiadavky týkajúce sa frekvencie na všetkých napäťových hladinách, a to prinajmenšom v rámci synchrónnej oblasti. Je to potrebné, pretože zmena frekvencie v jednom členskom štáte v rámci synchrónnej oblasti by okamžite mala vplyv na frekvenciu a mohla by poškodiť zariadenia vo všetkých ostatných členských štátoch.

(17) Na zaistenie bezpečnosti sústavy by mali byť jednotky na výrobu elektrickej energie v každej synchrónnej oblasti v rámci prepojeného systému schopné zostať pripojené do sústavy v prípade stanovených rozsahov frekvencie a napätia.

(18) Týmto nariadením by sa mali stanoviť rozsahy parametrov pre rozhodnutia jednotlivých štátov, pokiaľ ide o schopnosť prevádzky počas skratu (fault-ride-through), s cieľom zachovať proporcionálny prístup, ktorý by odrážal rôzne potreby systému ako napríklad podiel obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len „OZE“) a existujúce systémy ochrany prenosovej a distribučnej sústavy. Vzhľadom na konfiguráciu niektorých sietí by mala byť horná hranica požiadaviek na prevádzku počas skratu stanovená na 250 milisekúnd. Avšak vzhľadom na to, že najbežnejší čas odstránenia poruchy v Európe je v súčasnosti 150 milisekúnd, subjekt, ktorý určia členské štáty na schvaľovanie požiadaviek tohto nariadenia, má možnosť pred schválením predĺženia tohto času overiť, či to je nevyhnutné.

(19) Pri vymedzovaní podmienok pred poruchou a podmienok po poruche, pokiaľ ide o schopnosť prevádzky počas skratu, a pri zohľadnení vlastností systému, ako je napríklad topológia sústavy a mix zdrojov výroby elektrickej energie, by mal príslušný PPS rozhodnúť, či dá prednosť prevádzkovým podmienkam jednotiek na výrobu elektrickej energie pred výskytom poruchy alebo dlhším časovým úsekom na odstránenie poruchy.

(20) Zabezpečenie primeraného opätovného pripojenia po odpojení z dôvodu poruchy v sústave je dôležité pre fungovanie prepojeného systému. Riadna ochrana sústavy má zásadný význam pre udržanie stability a bezpečnosti sústavy, najmä v prípade poruchy v sústave. Systémy ochrany môžu zabrániť zhoršeniu situácie v prípade narušení a obmedziť ich následky.

(21) Primeraná výmena informácií medzi prevádzkovateľmi sústav a vlastníkmi zariadení na výrobu elektrickej energie je predpokladom na to, aby prevádzkovatelia sústav udržiavali stabilitu a bezpečnosť sústavy. Prevádzkovatelia sústav musia mať neustály prehľad o stave sústavy, k čomu patria aj informácie o prevádzkových podmienkach jednotiek na výrobu elektrickej energie, a rovnako musia mať možnosť s nimi komunikovať a udeľovať prevádzkové pokyny.

(22) V núdzových situáciách, ktoré by mohli ohroziť stabilitu a bezpečnosť sústavy, by prevádzkovatelia sústav mali mať možnosť nariadiť úpravu výkonu jednotiek na výrobu elektrickej energie takým spôsobom, aby si prevádzkovatelia sústav mohli plniť svoje povinnosti týkajúce sa bezpečnosti sústavy.

(23) Rozsahy napätí by mali byť koordinované medzi prepojenými sústavami, pretože majú kľúčový význam pre zabezpečenie plánovania a prevádzky elektrizačnej sústavy v rámci synchrónnej oblasti. Prípady odpojenia zo sústavy z dôvodu napäťových výkyvov majú vplyv na susedné sústavy. Nestanovenie rozsahov napätí by mohlo viesť k výraznej neistote pri plánovaní a prevádzke sústavy vzhľadom na prevádzku mimo bežných prevádzkových podmienok.

(24) Potreba jalového výkonu závisí od niekoľkých faktorov vrátane miery zahustenia siete a pomeru dodávok a odberu, ktoré by sa mali zohľadniť pri stanovovaní požiadaviek na jalový výkon. V prípade, že sa vlastnosti regionálnych sústav v rámci oblasti zodpovednosti prevádzkovateľa sústavy líšia, mohol by byť vhodný viac než jeden profil. Vtedy by pri vysokých napätiach nemusela byť potrebná produkcia jalového výkonu (známeho ako kapacitný jalový výkon), rovnako ako pri nízkych napätiach spotreba jalového výkonu (známeho ako induktívny jalový výkon). Požiadavky na jalový výkon by mohli mať obmedzujúci vplyv na konštrukčné riešenie a prevádzku zariadení na výrobu elektrickej energie. Preto je dôležité riadne posúdenie funkcií, ktoré sú skutočne potrebné na dosiahnutie efektívnej prevádzky sústavy.

(25) Synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie majú prirodzenú schopnosť odolávať odchýlkam frekvencie alebo ich spomaliť, ktorú mnohé technológie OZE nemajú. Preto by sa mali prijať protiopatrenia, aby sa zabránilo väčším rýchlostiam zmeny frekvencie počas intenzívnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Ďalšie rozširovanie OZE, ktoré prirodzene neprispievajú k zotrvačnosti, by mohla podporiť umelá zotrvačnosť.

(26) Mali by sa zaviesť vhodné a primerané skúšky zhody, aby prevádzkovatelia sústav mohli zaručiť prevádzkovú bezpečnosť.

(27) Regulačné orgány, členské štáty a prevádzkovatelia sústav by mali zabezpečiť, aby počas postupu prípravy a schvaľovania požiadaviek na pripojenie do siete tieto boli v rámci možností zosúladené v prospech zabezpečenia úplnej trhovej integrácie. Pri vypracovaní požiadaviek na pripojenie by sa mali osobitne zohľadňovať zavedené technické normy.

(28) V tomto nariadení by sa mal stanoviť postup na odchýlenie sa od pravidiel s cieľom zohľadniť miestne podmienky vo výnimočnom prípade, napríklad keby súlad s týmito pravidlami mohol ohroziť stabilitu miestnej siete, alebo ak by si bezpečná prevádzka jednotky na výrobu elektrickej energie vyžadovala prevádzkové podmienky, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením. Uplatňovanie pravidiel stanovených v tomto nariadení na konkrétne zariadenia kombinovanej výroby elektriny a tepla, ktoré majú širší prínos pre efektívnosť, by mohlo mať za následok neprimerané náklady a viesť k strate týchto prínosov.

(29) Prevádzkovatelia sústav by mali mať možnosť navrhnúť výnimky pre niektoré triedy jednotiek na výrobu elektrickej energie pod podmienkou schválenia príslušným regulačným orgánom alebo iným orgánom, ak je to v členskom štáte uplatniteľné.

(30) Toto nariadenie je prijaté na základe nariadenia (ES) č. 714/2009, ktoré sa ním dopĺňa a ktorého je neoddeliteľnou súčasťou. Odkazy na nariadenie (ES) č. 714/2009 v iných právnych aktoch by sa mali považovať aj za odkazy na toto nariadenie.

(31) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 23 ods. 1 nariadenia (ES) č. 714/2009,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa ustanovuje sieťový predpis, ktorý stanovuje požiadavky na pripojenie zariadení na výrobu elektrickej energie, najmä synchrónnych jednotiek na výrobu elektrickej energie, jednotiek parku zdrojov a jednotiek parku zdrojov prevádzkovaných na mori, do prepojenej elektrizačnej sústavy. Pomáha tak zabezpečiť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže na vnútornom trhu s elektrinou, zaistiť bezpečnosť sústavy a integráciu obnoviteľných zdrojov elektrickej energie, ako aj uľahčovať obchod s elektrinou v celej Únii.

Týmto nariadením sa takisto stanovujú povinnosti na zabezpečenie toho, aby prevádzkovatelia sústav primerane využívali kapacity zariadení na výrobu elektrickej energie transparentným a nediskriminačným spôsobom s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v celej Únii.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3), článku 2 nariadenia (ES) č. 714/2009, článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/1222 (4), článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 543/2013 (5), ako aj v článku 2 smernice 2009/72/ES.

Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „subjekt“ je regulačný orgán, iný vnútroštátny orgán, prevádzkovateľ sústavy alebo iný verejný alebo súkromný subjekt vymenovaný na základe vnútroštátnych právnych predpisov;

2. „synchrónna oblasť“ je oblasť, ktorú pokrývajú synchrónne prepojení PPS, ako sú napríklad synchrónne oblasti Kontinentálna Európa, Veľká Británia, Írsko-Severné Írsko a Severná Európa a elektrizačné sústavy Litvy, Lotyšska a Estónska, ďalej spoločne len „Pobaltie“, ktoré sú súčasťou širšej synchrónnej oblasti;

3. „napätie“ je rozdiel elektrického potenciálu medzi dvoma bodmi meraný ako efektívna hodnota kladných združených napätí pri základnej frekvencii;

4. „zdanlivý výkon“ je súčin napätia a prúdu pri základnej frekvencii a v prípade trojfázových systémov vynásobený druhou odmocninou z troch, zvyčajne vyjadrený v kilovoltampéroch (kVA) alebo megavoltampéroch (MVA);

5. „jednotka na výrobu elektrickej energie“ je buď synchrónna jednotka na výrobu elektrickej energie alebo jednotka parku zdrojov;

6. „zariadenie na výrobu elektrickej energie“ je zariadenie, ktoré premieňa primárnu energiu na elektrickú energiu a ktoré sa skladá z jedného alebo viacerých jednotiek na výrobu elektrickej energie pripojených do siete v jednom alebo viacerých miestach pripojenia;

7. „vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá vlastní zariadenie na výrobu elektrickej energie;

8. „hlavná výrobná technológia“ je jeden alebo viac základných prvkov vybavenia potrebných na prevod primárneho zdroja energie na elektrinu;

9. „synchrónna jednotka na výrobu elektrickej energie“ je nedeliteľný súbor zariadení, ktoré môžu vyrábať elektrickú energiu tak, že frekvencia generovaného napätia, otáčky generátora a frekvencia napätia v sústave sú v konštantnom pomere a teda synchrónne;

10. „dokument jednotky na výrobu elektrickej energie“ je dokument, ktorý poskytuje vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie príslušnému prevádzkovateľovi sústavy pre jednotku na výrobu elektrickej energie typu B alebo C, a v ktorom sa potvrdzuje preukázanie súladu jednotky na výrobu elektrickej energie s technickými kritériami stanovenými v tomto nariadení a uvádzajú potrebné údaje a vyhlásenia vrátane vyhlásenia o zhode;

11. „príslušný PPS“ je PPS, v ktorého regulačnej oblasti sa nachádza jednotka na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučná sústava alebo sieť jednosmerného prúdu vysokého napätia (HVDC), ktoré sú alebo budú pripojené do sústavy na akejkoľvek napäťovej hladine;

12. „sústava“ je kľúčová technológia a prístroje vzájomné prepojené na účely prenosu alebo rozvodu elektriny;

13. „príslušný prevádzkovateľ sústavy“ je prevádzkovateľ prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľ distribučnej sústavy, do ktorých sú alebo budú pripojené jednotka na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučná sústava alebo sieť HVDC.

14. „zmluva o pripojení“ je zmluva medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a buď vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkom odberného zariadenia, prevádzkovateľom distribučnej sústavy alebo vlastníkom siete HVDC, ktorá obsahuje požiadavky platné pre príslušný areál a osobitné technické požiadavky na zariadenie na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučnú sústavu, pripojenie k distribučnej sústave alebo na sieť HVDC;

15. „miesto pripojenia“ je rozhranie určené v zmluve o pripojení, v ktorom sú jednotka na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučná sústava alebo sieť HVDC pripojené do prenosovej sústavy, siete na mori, distribučnej sústavy vrátane uzavretých distribučných sústav alebo siete HVDC;

16. „maximálna kapacita“ alebo „Pmax“ je maximálny trvalý činný výkon, ktorý môže produkovať jednotka na výrobu elektrickej energie, mínus akýkoľvek odber súvisiaci výlučne s uľahčením prevádzky danej jednotky na výrobu elektrickej energie, ktorý sa neprivádza do siete v súlade so zmluvou o pripojení alebo na základe dohody medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie;

17. „jednotka parku zdrojov“ je jednotka alebo súbor jednotiek vyrábajúcich elektrickú energiu, ktoré sú do sústavy pripojené buď nesynchrónne alebo prostredníctvom silovej elektroniky a ktoré tiež majú jedno miesto pripojenia do prenosovej sústavy, distribučnej sústavy vrátane uzavretej distribučnej sústavy alebo do siete HVDC;

18. „jednotka parku zdrojov prevádzkovaná na mori“ je jednotka parku zdrojov umiestnená na mori, ktorej miesto pripojenia sa nachádza na mori;

19. „synchrónna kompenzačná prevádzka“ je prevádzka alternátora bez hnacej jednotky na účely dynamickej regulácie napätia vyrábaním alebo spotrebou jalového výkonu;

20. „činný výkon“ je reálna zložka zdanlivého výkonu pri základnej frekvencii vyjadrená vo wattoch alebo v ich násobkoch, napríklad kilowatty (kW) alebo megawatty (MW);

21. „prečerpávacia elektráreň“ je vodná elektráreň, v ktorej možno čerpadlami vodu presunúť do hornej nádrže na neskoršie použitie na výrobu elektrickej energie;

22. „frekvencia“ je elektrická frekvencia v sústave vyjadrená v hertzoch, ktorú možno namerať vo všetkých častiach synchrónnej oblasti za predpokladu, že jej hodnota v sústave v časovom rámci sekundy je jednotná a iba s malými rozdielmi medzi rôznymi miestami merania. Jej menovitá hodnota je 50 Hz;

23. „statika“ je pomer zmeny frekvencie v ustálenom stave a z nej vyplývajúcej zmeny činného výkonu v ustálenom stave na výstupe vyjadrený v percentách. Zmena frekvencie je vyjadrená vo vzťahu k menovitej frekvencii a zmena činného výkonu vo vzťahu k maximálnej kapacite alebo skutočnému činnému výkonu v okamihu dosiahnutia príslušnej hraničnej hodnoty;

24. „minimálna úroveň regulácie“ je minimálna hodnota činného výkonu stanovená v zmluve o pripojení alebo dohodnutá medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie, do ktorej môže jednotka na výrobu elektrickej energie regulovať činný výkon;

25. „nastavená hodnota“ je cieľová hodnota každého parametra bežne používaného v schémach ovládania;

26. „pokyn“ je akýkoľvek príkaz na vykonanie činnosti, ktorý v rámci svojej právomoci vydáva prevádzkovateľ sústavy vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkovi odberného zariadenia, prevádzkovateľovi distribučnej sústavy alebo vlastníkovi siete HVDC;

27. „zaistená porucha“ je porucha, ktorá je úspešne odstránená podľa kritérií plánovania prevádzkovateľa sústavy;

28. „jalový výkon“ je imaginárna zložka zdanlivého výkonu pri základnej frekvencii zvyčajne vyjadrená ako kVAr alebo MVAr;

29. „prevádzka počas skratu“ je schopnosť elektrických zariadení zachovávať pripojenie do siete a fungovať počas poklesu napätia v mieste pripojenia spôsobeného zaistenými poruchami;

30. „alternátor“ je zariadenie, ktoré premieňa mechanickú energiu na elektrickú energiu prostredníctvom otáčavého magnetického poľa;

31. „prúd“ je prietok elektrického náboja meraný efektívnou hodnotou kladného sledu fázového prúdu pri základnej frekvencii;

32. „stator“ je časť točivého stroja, ktorá zahŕňa stacionárne magnetické časti s ich príslušnými vinutiami;

33. „zotrvačnosť“ je vlastnosť otáčavého pevného telesa, napríklad rotora alternátora, zotrvávať v rovnomernom rotačnom pohybe a zachovávať si moment hybnosti, pokiaľ naň nepôsobí vonkajší krútiaci moment;

34. „umelá zotrvačnosť“ je schopnosť jednotky parku zdrojov alebo siete HVDC nahradiť účinok zotrvačnosti synchrónnej jednotky na výrobu elektrickej energie pri predpísanej úrovni výkonnosti;

35. „regulácia frekvencie“ je schopnosť jednotky na výrobu elektrickej energie alebo siete HVDC upraviť svoj činný výkon na výstupe ako odozva na nameranú odchýlku frekvencie v sústave od nastavenej hodnoty, s cieľom zachovať stabilnú frekvenciu v sústave;

36. „pracovný režim závislý od zmeny frekvencie“ je prevádzkový režim jednotky na výrobu elektrickej energie alebo siete HVDC, pri ktorom sa činný výkon na výstupe mení v závislosti od zmeny frekvencie v sústave tak, aby napomáhal obnovenie cieľovej frekvencie;

37. „obmedzený pracovný režim pri zvýšenej frekvencii“ je prevádzkový režim jednotky na výrobu elektrickej energie alebo prevádzkový režim siete HVDC, výsledkom ktorého sa zníži činný výkon na výstupe v závislosti od zvýšenia frekvencie v sústave nad určitú hodnotu;

38. „obmedzený pracovný režim pri zníženej frekvencii“ alebo je prevádzkový režim jednotky na výrobu elektrickej energie alebo prevádzkový režim siete HVDC, pri ktorom sa zvýši činný výkon na výstupe v závislosti od zníženia frekvencie v sústave pod určitú hodnotu;

39. „pásmo necitlivosti frekvenčnej odozvy“ je úmyselne použitý interval, v ktorom je regulácia frekvencie bez odozvy;

40. „necitlivosť frekvenčnej odozvy“ je prirodzená črta regulačného systému stanovená ako minimálna veľkosť zmeny frekvencie alebo vstupného signálu, ktorá vedie k zmene výstupného výkonu alebo výstupného signálu;

41. „P-Q diagram“ je diagram, ktorý opisuje schopnosť jednotky na výrobu elektrickej energie poskytovať jalový výkon v súvislosti s premenlivým činným výkonom v mieste pripojenia;

42. „stabilita ustáleného stavu“ je schopnosť sústavy alebo synchrónnej jednotky na výrobu elektrickej energie obnoviť a udržiavať stabilnú prevádzku po malej poruche;

43. „ostrovná prevádzka“ je nezávislá prevádzka celej sústavy alebo časti sústavy, ktorá je izolovaná po odpojení od prepojenej sústavy, pričom aspoň jedna jednotka na výrobu elektrickej energie alebo sieť HVDC do nej dodáva elektrinu a reguluje frekvenciu a napätie;

44. „prevádzka na vlastnej spotrebe“ je prevádzka, pri ktorej je zabezpečené pokračovanie zásobovania vlastnej záťaže zariadení na výrobu elektrickej energie v prípade porúch siete, v dôsledku ktorých dôjde k odpojeniu jednotiek na výrobu elektrickej energie od siete a ich prepnutiu na pomocné zdroje;

45. „schopnosť štartu z tmy“ je schopnosť obnovenia prevádzky jednotky na výrobu elektrickej energie po stave úplného vypnutia prostredníctvom určeného pomocného zdroja energie bez dodania elektrickej energie z prostredia mimo zariadenia na výrobu elektrickej energie;

46. „oprávnený certifikačný orgán“ je subjekt, ktorý vydáva osvedčenia vybavenia a dokumenty jednotiek na výrobu elektrickej energie, akreditovaný národnými pridruženými členmi Európskej spolupráce pre akreditáciu (ďalej len „EA“) zriadenej v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (6);

47. „osvedčenie vybavenia“ je dokument vydaný oprávneným certifikačným orgánom pre vybavenie používané v jednotke na výrobu elektrickej energie, odbernej jednotke, distribučnej sústave, odbernom zariadení alebo v sieti HVDC. V osvedčení vybavenia sa vymedzuje rozsah jeho platnosti na vnútroštátnej alebo inej úrovni, na ktorej sa z rozsahu povoleného na európskej úrovni zvolí konkrétna hodnota. Na účely nahradenia konkrétnych častí postupu zabezpečenia súladu môžu byť v osvedčení vybavenia uvedené modely, ktoré sú overené na základe skutočných výsledkov skúšok;

48. „systém regulácie budenia“ je regulačný systém so spätnou väzbou, ktorý zahŕňa synchrónny stroj a jeho systém budenia;

49. „Profil U-Q/Pmax“ je profil, ktorý predstavuje schopnosť jednotky na výrobu elektrickej energie alebo meniarne HVDC poskytovať jalový výkon v súvislosti s premenlivým napätím v mieste pripojenia;

50. „minimálna úroveň stabilnej prevádzky“ je minimálna hodnota činného výkonu stanovená v zmluve o pripojení alebo dohodnutá medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie, pri ktorej možno na neobmedzený čas udržiavať stabilnú prevádzku jednotky na výrobu elektrickej energie;

51. „obmedzovač rotorového prúdu“ je regulačné zariadenie v rámci automatického regulátora napätia, ktoré obmedzením budiaceho prúdu zabraňuje preťaženiu rotora alternátora;

52. „strážca hranice podbudenia“ je regulačné zariadenie v rámci automatického regulátora napätia, účelom ktorého je zabrániť strate synchronizácie alternátora v dôsledku nedostatočného budenia;

53. „automatický regulátor napätia“ je nepretržite fungujúce automatické zariadenie, ktoré reguluje svorkové napätie synchrónnej jednotky na výrobu elektrickej energie porovnávaním skutočného svorkového napätia s referenčnou hodnotou a ktoré reguluje výstup systému regulácie budenia;

54. „systémový stabilizátor“ je dodatočná funkcia automatického regulátora napätia v synchrónnej jednotke na výrobu elektrickej energie, ktorá slúži na tlmenie oscilácií výkonu;

55. „rýchly poruchový prúd“ je prúd, ktorý je vyslaný z jednotky parku zdrojov alebo siete HVDC počas odchýlky v napätí spôsobenej elektrickou poruchou a po tejto odchýlke s cieľom odhaliť poruchu prostredníctvom systémov ochrán sústavy v počiatočnej fáze poruchy, podporiť udržanie napätia sústavy v neskoršej fáze poruchy a obnoviť napätie sústavy po odstránení poruchy;

56. „účinník“ je pomer absolútnej hodnoty činného výkonu a zdanlivého výkonu;

57. „strmosť“ je pomer zmeny napätia vztiahnutej k referenčnému napätiu 1 pu a zmeny veľkosti dodávky jalového výkonu z nuly na maximálny jalový výkon vztiahnutej k maximálnemu jalovému výkonu;

58. „systém prepojenia veterných parkov na mori so sústavou“ je úplné prepojenie medzi miestom pripojenia na mori a sústavou na pevnine v mieste prepojenia so sústavou na pevnine;

59. „miesto prepojenia so sústavou na pevnine“ je miesto, v ktorom je systém prepojenia veterných parkov na mori so sústavou pripojený do sústavy príslušného prevádzkovateľa sústavy na pevnine;

60. „dokument o inštalácii“ je dokument s jednoduchou štruktúrou obsahujúci informácie o jednotke na výrobu elektrickej energie typu A alebo odbernej jednotke s riadením odberu pripojenej na úrovni pod 1 000 V, ktorý potvrdzuje ich súlad s príslušnými požiadavkami;

61. „vyhlásenie o zhode“ je dokument, ktorý prevádzkovateľovi sústavy poskytuje vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastník odberného zariadenia, prevádzkovateľ distribučnej sústavy alebo vlastník siete HVDC, v ktorom sa uvádza súčasný stav zhody s príslušnými špecifikáciami a požiadavkami;

62. „oznámenie o riadnej prevádzke“ je oznámenie, ktoré príslušný prevádzkovateľ sústavy vydáva vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkovi odberného zariadenia, prevádzkovateľovi distribučnej sústavy alebo vlastníkovi siete HVDC spĺňajúcim príslušné špecifikácie a požiadavky, a ktoré im umožňuje prevádzkovať jednotku na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučnú sústavu alebo sieť HVDC prostredníctvom pripojenia do elektrizačnej sústavy;

63. „oznámenie o aktivácii napájania“ je oznámenie, ktoré príslušný prevádzkovateľ sústavy vydáva vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkovi odberného zariadenia, prevádzkovateľovi distribučnej sústavy alebo vlastníkovi siete HVDC pred aktiváciou napájania svojej vnútornej siete elektrickou energiou;

64. „oznámenie o dočasnej prevádzke“ je oznámenie, ktoré príslušný prevádzkovateľ sústavy vydáva vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkovi odberného zariadenia, prevádzkovateľovi distribučnej sústavy alebo vlastníkovi siete HVDC a ktoré im umožňuje na určité obdobie prevádzkovať jednotku na výrobu elektrickej energie, odberné zariadenie, distribučnú sústavu alebo sieť HVDC prostredníctvom pripojenia do elektrizačnej sústavy a začať realizáciu skúšok zhody na zabezpečenie dodržiavania príslušných špecifikácií a požiadaviek;

65. „oznámenie o obmedzenej prevádzke“ je oznámenie, ktoré príslušný prevádzkovateľ sústavy vydáva vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie, vlastníkovi odberného zariadenia, prevádzkovateľovi distribučnej sústavy alebo vlastníkovi siete HVDC, ktorým už bolo vydané oznámenie o riadnej prevádzke, ich zariadenia však prechádzajú buď významnými úpravami alebo trpia stratou kapacity, v dôsledku čoho nespĺňajú príslušné špecifikácie a požiadavky.

Článok 3

Rozsah pôsobnosti

1. Požiadavky na pripojenie uvedené v tomto nariadení sa uplatňujú na nové jednotky na výrobu elektrickej energie, ktoré sa považujú za významné v súlade s článkom 5, ak nie je uvedené inak.

Príslušný prevádzkovateľ sústavy odmietne povoliť pripojenie jednotky na výrobu elektrickej energie, ktorá nespĺňa požiadavky stanovené v tomto nariadení a na ktorú sa nevzťahuje výnimka udelená regulačným orgánom alebo iným orgánom (ak taký v členskom štáte existuje) podľa článku 60. Príslušný prevádzkovateľ sústavy oznámi takéto zamietnutie písomne v odôvodnenom vyhlásení určenom vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie a regulačnému orgánu, ak regulačný orgán nestanoví inak.

2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na:

a) jednotky na výrobu elektrickej energie pripojené do prenosovej sústavy a distribučných sústav alebo do častí prenosovej sústavy alebo distribučných sústav ostrovov členských štátov, ktorých sústavy nie sú synchrónne prepojené buď so synchrónnou oblasťou Kontinentálna Európa, Veľká Británia, Severná Európa, Írsko a Severné Írsko alebo Pobaltie;

b) jednotky na výrobu elektrickej energie inštalované na účely poskytovania záložného napájania a paralelnej prevádzky so sústavou na menej než päť minút za kalendárny mesiac, pričom sústava sa nachádza v obvyklom stave. Paralelná prevádzka počas skúšok v rámci údržby alebo uvedenia do prevádzky uvedenej jednotky na výrobu elektrickej energie sa nezapočítava do tohto päťminútového limitu; c

c) jednotky na výrobu elektrickej energie, ktoré nemajú trvalé miesto pripojenia a ktoré používajú prevádzkovatelia sústavy na dočasné poskytovanie výkonu v prípade čiastočnej alebo úplnej nedostupnosti kapacity v bežnej sústave; d

d) zariadenia na uskladnenie elektriny okrem jednotiek prečerpávacích elektrární v súlade s článkom 6 ods. 2.

Článok 4

Uplatňovanie na existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie

1. Existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie nepodliehajú požiadavkám tohto nariadenia, s výnimkou prípadov, keď:

a) jednotka na výrobu elektrickej energie typu C alebo typu D bola upravená do takej miery, že zmluva o jej pripojení musí byť podstatne zmenená v súlade s týmto postupom: i) vlastníci zariadení na výrobu elektrickej energie, ktorí plánujú uskutočniť modernizáciu kľúčovej technológie alebo výmenu vybavenia, ktorá má vplyv na technické možnosti jednotky na výrobu elektrickej energie podľa tohto nariadenia, vopred oznámia svoje plány príslušnému prevádzkovateľovi sústavy; ii) ak sa príslušný prevádzkovateľ sústavy domnieva, že rozsah modernizácie alebo výmeny vybavenia je taký, že je potrebná nová dohoda o pripojení, prevádzkovateľ sústavy upovedomí príslušný regulačný orgán alebo prípadne členský štát; a iii) príslušný regulačný orgán alebo prípadne členský štát rozhodne, či je potrebné prepracovať existujúcu dohodu o pripojení alebo uzatvoriť novú dohodu o pripojení, a ktoré požiadavky tohto nariadenia sa uplatňujú; alebo

b) regulačný orgán alebo prípadne členský štát na základe návrhu príslušného PPS v súlade s odsekmi 3, 4 a 5 rozhodne o uplatňovaní všetkých alebo niektorých požiadaviek tohto nariadenia na existujúcu jednotku na výrobu elektrickej energie.

2. Na účely tohto nariadenia sa jednotka na výrobu elektrickej energie považuje za existujúcu, ak:

a) ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia je už pripojená do sústavy; alebo

b) vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie do dvoch rokov po nadobudnutí účinnosti nariadenia uzavrel konečnú a záväznú zmluvu na kúpu hlavnej výrobnej technológie. Vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie musí informovať príslušného prevádzkovateľa sústavy a príslušného PPS o uzavretí tejto zmluvy do 30 mesiacov po nadobudnutí účinnosti nariadenia.

V oznámení, ktoré vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie predkladá príslušnému prevádzkovateľovi sústavy a príslušnému PPS, musí byť uvedený aspoň názov zmluvy, dátum jej podpísania a dátum nadobudnutia účinnosti, ako aj špecifikácie hlavnej výrobnej technológie, ktorá sa má vybudovať, zmontovať alebo obstarať.

Členský štát môže stanoviť, aby regulačný orgán za určitých okolností mohol určiť, či jednotka na výrobu elektrickej energie má byť považovaná za existujúcu jednotku na výrobu elektrickej energie alebo za novú jednotku na výrobu elektrickej energie.

3. V nadväznosti na verejnú konzultáciu v súlade s článkom 10 môže príslušný PPS navrhnúť dotknutému regulačnému orgánu alebo prípadne členskému štátu, aby sa rozsah pôsobnosti tohto nariadenia rozšíril o existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie, a to aj s cieľom reagovať na podstatné faktické zmeny okolností, ako je napríklad vývoj požiadaviek na sústavu vrátane zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, inteligentných sietí, decentralizovanej výroby alebo riadenia odberu.

Na tieto účely sa musí vypracovať riadna a transparentná kvantitatívna analýza nákladov a prínosov v súlade s článkami 38 a 39. V tejto analýze musia byť uvedené:

a) náklady spojené s dodržiavaním tohto nariadenia, pokiaľ ide o existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie;

b) sociálno-ekonomické výhody vyplývajúce z uplatňovania požiadaviek stanovených v tomto nariadení; a

c) potenciál alternatívnych opatrení dosiahnuť požadovaný stav.

4. Pred uskutočnením kvantitatívnej analýzy nákladov a prínosov uvedenej v odseku 3 musí príslušný PPS:

a) realizovať predbežné kvalitatívne porovnanie nákladov a prínosov;

b) získať súhlas príslušného regulačného orgánu alebo prípadne členského štátu.

5. Príslušný regulačný orgán alebo prípadne členský štát rozhodne o rozšírení uplatňovania tohto nariadenia na existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie do šiestich mesiacov od prijatia správy a odporúčania príslušného PPS v súlade s článkom 38 ods. 4 Rozhodnutie regulačného orgánu alebo prípadne členského štátu sa uverejní.

6. Príslušný PPS musí pri posudzovaní uplatňovania tohto nariadenia na existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie prihliadať na oprávnené očakávania vlastníkov zariadení na výrobu elektrickej energie.

7. Príslušný PPS môže posúdiť uplatňovanie niektorých alebo všetkých ustanovení tohto nariadenia na existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie každé tri roky v súlade s kritériami a postupom uvedeným v odsekoch 3 až 5.

Článok 5

Stanovenie významu

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie musia spĺňať požiadavky na základe napäťovej hladiny v ich mieste pripojenia a ich maximálnej kapacity podľa kategórií uvedených v odseku 2.

2. Jednotky na výrobu elektrickej energie sa považujú za významné v rámci týchto kategórií:

a) miesto pripojenia na úrovni pod 110 kV a maximálna kapacita 0,8 kW alebo viac (typ A);

b) miesto pripojenia na úrovni pod 110 kV a maximálna kapacita pri hraničnej hodnote alebo nad hraničnou hodnotou navrhnutou každým príslušným PPS v súlade s postupom uvedeným v odseku 3 (typ B). Táto hraničná hodnota nesmie byť vyššia ako limity pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu B uvedené v tabuľke 1;

c) miesto pripojenia na úrovni pod 110 kV a maximálna kapacita pri hraničnej hodnote alebo nad hraničnou hodnotou stanovenou každým príslušným PPS v súlade s odsekom 3 (typ C). Táto hraničná hodnota nesmie byť vyššia ako limity pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu C uvedené v tabuľke 1; alebo

d) miesto pripojenia na úrovni 110 kV alebo vyššej (typ D). Jednotka na výrobu elektrickej energie spadá pod typ D aj vtedy, keď je jej miesto pripojenia pod 110 kV a jej maximálna kapacita je na úrovni hraničnej hodnoty stanovenej v súlade s odsekom 3 alebo nad danou hodnotou. Táto hraničná hodnota nesmie byť vyššia ako limit pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu D uvedený v tabuľke 1. Tabuľka 1 Limity hraničných hodnôt pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu B, C a D Synchrónne oblasti Limit pre hraničnú hodnotu maximálnej kapacity, od ktorej jednotka na výrobu elektrickej energie spadá pod typ B Limit pre hraničnú hodnotu maximálnej kapacity, od ktorej jednotka na výrobu elektrickej energie spadá pod typ C Limit pre hraničnú hodnotu maximálnej kapacity, od ktorej jednotka na výrobu elektrickej energie spadá pod typ D Kontinentálna Európa 1 MW 50 MW 75 MW Veľká Británia 1 MW 50 MW 75 MW Severná Európa 1,5 MW 10 MW 30 MW Írsko a Severné Írsko 0,1 MW 5 MW 10 MW Pobaltie 0,5 MW 10 MW 15 MW

3. Návrhy hraničných hodnôt maximálnej kapacity pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu B, C a D podliehajú schváleniu príslušným regulačným orgánom alebo prípadne členským štátom. Pri vypracúvaní návrhov príslušný PPS koordinuje svoju činnosť so susediacimi PPS a s PDS a uskutoční verejné konzultácie v súlade s článkom 10. Návrh na zmenu hraničných hodnôt predloží príslušný PPS najskôr tri roky po predchádzajúcom návrhu.

4. Vlastníci zariadení na výrobu elektrickej energie sú pri tomto procese nápomocní a poskytujú údaje podľa požiadaviek príslušného PPS.

5. Ak v dôsledku zmeny hraničných hodnôt môže byť jednotka na výrobu elektrickej energie zaradená do iného typu, postup stanovený v článku 4 ods. 3 týkajúci sa existujúcich jednotiek na výrobu elektrickej energie sa uplatní skôr, než sa požaduje plnenie požiadaviek pre tento nový typ.

Článok 6

Uplatňovanie na jednotky na výrobu elektrickej energie, jednotky prečerpávacích elektrární, zariadenia kombinovanej výroby elektriny a tepla a priemyselné areály

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie prevádzkované na mori, ktoré sú pripojené do prepojenej sústavy, musia spĺňať požiadavky pre jednotky na výrobu elektrickej energie na pevnine s výnimkou prípadu, keď príslušný prevádzkovateľ sústavy na tento účel zmení požiadavky alebo keď sú jednotky parku zdrojov pripojené prostredníctvom vysokonapäťového jednosmerného pripojenia alebo prostredníctvom siete, ktorej frekvencia nie je synchrónne naviazaná na frekvenciu hlavnej prepojenej sústavy (napríklad prostredníctvom tzv. systému prepojenia meniarní „back to back“).

2. Jednotky prečerpávacích elektrární musia spĺňať všetky príslušné požiadavky tak v režime výroby elektrickej energie, ako aj v režime prečerpávania. Technická konštrukcia jednotiek na výrobu elektrickej energie nesmie časovo obmedzovať synchrónnu kompenzačnú prevádzku jednotiek prečerpávacích elektrární. V prípade, že sú jednotky prečerpávacích elektrární s premennou rýchlosťou zaradené do kategórie typu B, C alebo D, musia spĺňať požiadavky, ktoré sa vzťahujú na synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie, ako aj požiadavky uvedené v článku 20 ods. 2 písm. b).

3. Pokiaľ ide o jednotky na výrobu elektrickej energie začlenené do sústavy v rámci sietí priemyselných areálov, vlastníci zariadení na výrobu elektrickej energie, prevádzkovatelia sústav priemyselných areálov a príslušní prevádzkovatelia sústav, ktorých siete sú pripojené do siete priemyselného areálu, majú právo odsúhlasiť podmienky pre odpojenie takýchto jednotiek na výrobu elektrickej energie spolu s kritickými záťažami, ktoré zabezpečujú výrobné postupy, od siete príslušného prevádzkovateľa sústavy. Výkon tohto práva sa koordinuje s príslušným PPS.

4. S výnimkou požiadaviek článku 13 ods. 2 a 4 alebo ak sa vo vnútroštátnom rámci nestanovuje inak, požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa schopnosti udržiavať konštantný činný výkon na výstupe alebo upravovať činný výkon na výstupe sa neuplatňujú na jednotky na výrobu elektrickej energie zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla začlenené do sietí priemyselných areálov, ak sú splnené všetky tieto kritériá: a

a) hlavným účelom uvedených zariadení je výroba tepla pre výrobné postupy v dotknutom priemyselnom areáli;

b) výroba tepla a elektriny je neoddeliteľne prepojená, čiže každá zmena vo výrobe tepla sa prejaví zmenou vo výrobe činného výkonu a naopak;

c) jednotky na výrobu elektrickej energie sú typu A, B, C alebo v prípade synchrónnej oblasti Severná Európa typu D, v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. a) až c).

5. Zariadenia kombinovanej výroby elektriny a tepla sa posudzujú na základe ich maximálneho elektrického výkonu.

Článok 7

Regulačné hľadiská

1. Všeobecne platné požiadavky, ktoré stanovujú príslušní prevádzkovatelia sústav alebo prevádzkovatelia prenosových sústav podľa tohto nariadenia, podliehajú schváleniu subjektom určeným členským štátom a uverejňujú sa. Určeným subjektom je regulačný orgán, pokiaľ členský štát nestanoví inak.

2. Pokiaľ ide o požiadavky špecifické pre jednotlivé lokality, ktoré stanovujú príslušní prevádzkovatelia sústav alebo prevádzkovatelia prenosových sústav podľa tohto nariadenia, členské štáty môžu požadovať ich schválenie určeným subjektom.

3. Pri uplatňovaní tohto nariadenia členské štáty, príslušné subjekty a prevádzkovatelia sústav musia: a

a) uplatňovať zásady proporcionality a nediskriminácie;

b) zabezpečiť transparentnosť;

c) uplatňovať zásadu optimalizácie medzi najvyššou celkovou efektívnosťou a najnižšími celkovými nákladmi pre všetky zúčastnené strany;

d) rešpektovať zodpovednosť priradenú príslušnému PPS s cieľom zaistiť bezpečnosť sústavy vrátane požiadaviek v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov;

e) sa radiť s príslušnými PDS a zohľadniť potenciálne vplyvy na ich sústavy;

f) zohľadniť dohodnuté európske normy a technické špecifikácie.

4. Príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo PPS predloží na schválenie príslušnému subjektu návrh všeobecne platných požiadaviek alebo metodiku používanú na ich výpočet alebo stanovenie, a to do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

5. Ak sa na základe tohto nariadenia vyžaduje, aby sa príslušný prevádzkovateľ sústavy, príslušný PPS, vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie a/alebo prevádzkovateľ distribučnej sústavy usilovali o dohodu, musia k nej dospieť do šiestich mesiacov od momentu, keď ktorákoľvek strana predložila prvý návrh ostatným stranám. Ak nedôjde k dohode v tejto časovej lehote, každá strana môže do šiestich mesiacov požiadať príslušný regulačný orgán o vydanie rozhodnutia.

6. Príslušné subjekty prijmú rozhodnutia o návrhoch požiadaviek alebo metodikách do šiestich mesiacov od prijatia takýchto návrhov.

7. Ak príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo PPS považuje za nevyhnutné zmeniť požiadavky alebo metodiky uvedené a schválené podľa odsekov 1 a 2, na navrhované zmeny sa vzťahujú požiadavky uvedené v odsekoch 3 až 8. Prevádzkovatelia sústav a PPS, ktorí navrhujú zmenu, prihliadajú na prípadné oprávnené očakávania vlastníkov zariadení na výrobu elektrickej energie, výrobcov vybavenia a ďalších zainteresovaných subjektov založené na pôvodne stanovených alebo dohodnutých požiadavkách alebo metodikách.

8. Každá strana, ktorá má sťažnosť na príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo PPS v súvislosti s povinnosťami daného príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo PPS na základe tohto nariadenia, môže postúpiť túto sťažnosť regulačnému orgánu, ktorý v rámci svojej pôsobnosti ako orgán na urovnanie sporov vydá rozhodnutie do dvoch mesiacov od prijatia sťažnosti. Ak regulačný orgán požaduje ďalšie informácie, uvedené obdobie možno predĺžiť o dva mesiace. Toto predĺžené obdobie možno ďalej predĺžiť so súhlasom sťažovateľa. Rozhodnutie regulačného orgánu má záväzný účinok, pokiaľ sa nezruší v odvolacom konaní.

9. V prípade, že požiadavky na základe tohto nariadenia má stanovovať príslušný prevádzkovateľ sústavy, ktorý nie je PPS, členské štáty môžu určiť, aby bol namiesto toho PPS zodpovedný za stanovenie príslušných požiadaviek.

Článok 8

Viacerí PPS

1. Ak je v členskom štáte viac PPS, toto nariadenie sa vzťahuje na všetkých týchto PPS.

2. Členské štáty môžu v rámci vnútroštátneho regulačného režimu stanoviť, že zodpovednosť PPS za plnenie jednej, niektorých alebo všetkých povinností podľa tohto nariadenia, sa pridelí jednému alebo viacerým konkrétnym PPS.

Článok 9

Náhrada nákladov

1. Náklady, ktoré znášajú prevádzkovatelia sústav, podliehajúce regulácii taríf za prístup do sústavy a vyplývajúce z povinností stanovených v tomto nariadení, posudzujú príslušné regulačné orgány. Náklady posúdené ako opodstatnené, efektívne a primerané sa nahrádzajú prostredníctvom taríf za prístup do sústavy alebo iných vhodných mechanizmov.

2. Ak o to požiadajú príslušné regulačné orgány, prevádzkovatelia sústav uvedení v odseku 1 musia do troch mesiacov od žiadosti poskytnúť informácie potrebné na uľahčenie posúdenia vynaložených nákladov.

Článok 10

Verejná konzultácia

1. Príslušní prevádzkovatelia sústav a príslušní PPS vedú konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane príslušných orgánov každého členského štátu o návrhoch na rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na existujúce jednotky na výrobu elektrickej energie v súlade s článkom 4 ods. 3, o navrhovaných hraničných hodnotách v súlade s článkom 5 ods. 3, správe vypracovanej v súlade s článkom 38 ods. 3 a o analýze nákladov a prínosov uskutočnenej v súlade s článkom 63 ods. 2 Tieto konzultácie trvajú najmenej jeden mesiac.

2. Pred predložením pripravovaného návrhu hraničných hodnôt, správy alebo analýzy nákladov a prínosov na schválenie regulačnému orgánu alebo prípadne členskému štátu, príslušní prevádzkovatelia sústav alebo príslušní PPS riadne zohľadňujú názory zainteresovaných strán vyplývajúce z konzultácií. Vo všetkých prípadoch sa včas pred alebo zároveň s uverejnením návrhu poskytnú a uverejnia riadne dôvody pre začlenenie alebo nezačlenenie názorov zainteresovaných strán.

Článok 11

Zapojenie zainteresovaných strán

Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „Agentúra“) v úzkej spolupráci s Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ďalej len „ENTSO pre elektrinu“) organizuje účasť zainteresovaných subjektov, pokiaľ ide o požiadavky na pripojenie zariadení na výrobu elektrickej energie do elektrizačnej sústavy, a ďalšie aspekty vykonávania tohto nariadenia. To zahŕňa pravidelné stretnutia so zainteresovanými subjektmi s cieľom identifikovať problémy a navrhovať zlepšenia, najmä pokiaľ ide o požiadavky na pripojenie zariadení na výrobu elektrickej energie do elektrizačnej sústavy.

Článok 12

Povinnosť zachovávania dôvernosti

1. Na každú dôvernú informáciu prijatú, vymenenú alebo zaslanú podľa tohto nariadenia sa vzťahujú podmienky zachovávania služobného tajomstva uvedené v odsekoch 2, 3 a 4.

2. Povinnosť zachovávať služobné tajomstvo sa vzťahuje na všetky osoby, regulačné orgány alebo subjekty, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia.

3. Dôverné informácie prijaté osobami, regulačnými orgánmi alebo subjektmi uvedenými v odseku 2 pri plnení ich povinností sa nesmú poskytovať žiadnej inej osobe ani orgánu, čím nie sú dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy, iné ustanovenia tohto nariadenia alebo iné príslušné právne predpisy Únie.

4. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne alebo úniové právne predpisy, regulačné orgány, subjekty alebo osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, ich môžu použiť iba na výkon svojich povinností podľa tohto nariadenia.

HLAVA II

POŽIADAVKY

KAPITOLA 1

Všeobecné požiadavky

Článok 13

Všeobecné požiadavky na jednotky na výrobu elektrickej energie typu A

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu A musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa stability frekvencie:

a) Pokiaľ ide o frekvenčné rozsahy: i) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná zostať pripojená do sústavy a fungovať v rámci frekvenčných rozsahov a časových období uvedených v tabuľke 2; ii) príslušný prevádzkovateľ sústavy sa v spolupráci s príslušným PPS a vlastníkom zariadení na výrobu elektrickej energie môže dohodnúť na väčších frekvenčných rozsahoch, dlhších minimálnych časoch prevádzky alebo osobitných požiadavkách na kombinované odchýlky frekvencie a napätia na účely zabezpečenia čo najlepšieho využívania technických možností jednotky na výrobu elektrickej energie, ak je to potrebné na zachovanie alebo obnovu bezpečnosti sústavy; iii) vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie nesmie bezdôvodne odoprieť súhlas s uplatňovaním väčších frekvenčných rozsahov alebo dlhších minimálnych časov prevádzky pri zohľadnení ich ekonomickej a technickej uskutočniteľnosti.

b) Pokiaľ ide o schopnosť jednotky zostať pripojená pri určitej rýchlosti zmeny frekvencie, jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná zostať pripojená do sústavy a musí fungovať pri rýchlostiach zmeny frekvencie až do hodnoty, ktorú stanoví príslušný PPS, s výnimkou prípadov, keď k odpojeniu od sústavy prišlo pôsobením ochrany pri strate napájania zo sústavy v dôsledku rýchlosti zmeny frekvencie. Príslušný prevádzkovateľ sústavy v spolupráci s príslušným PPS stanoví túto ochranu pri strate napájania zo sústavy pôsobiacu v dôsledku rýchlosti zmeny frekvencie. Tabuľka 2 Minimálne časové obdobia, v ktorých musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie schopná prevádzky pri rôznych frekvenciách, ktoré sa odchyľujú od menovitej hodnoty, bez odpojenia od sústavy Synchrónna oblasť Frekvenčný rozsah Časové obdobie prevádzky Kontinentálna Európa 47,5 Hz – 48,5 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 30 minút 48,5 Hz – 49,0 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej tak, ako pri rozsahu 47,5 Hz – 48,5 Hz 49,0 Hz – 51,0 Hz Neobmedzené 51,0 Hz – 51,5 Hz 30 minút Severná Európa 47,5 Hz – 48,5 Hz 30 minút 48,5 Hz – 49,0 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 30 minút 49,0 Hz – 51,0 Hz Neobmedzené 51,0 Hz – 51,5 Hz 30 minút Veľká Británia 47,0 Hz – 47,5 Hz 20 sekúnd 47,5 Hz – 48,5 Hz 90 minút 48,5 Hz – 49,0 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 90 minút 49,0 Hz – 51,0 Hz Neobmedzené 51,0 Hz – 51,5 Hz 90 minút 51,5 Hz – 52,0 Hz 15 minút Írsko a Severné Írsko 47,5 Hz – 48,5 Hz 90 minút 48,5 Hz – 49,0 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 90 minút 49,0 Hz – 51,0 Hz Neobmedzené 51,0 Hz – 51,5 Hz 90 minút Pobaltie 47,5 Hz – 48,5 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 30 minút 48,5 Hz – 49,0 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej tak, ako pri rozsahu 47,5 Hz – 48,5 Hz 49,0 Hz – 51,0 Hz Neobmedzené 51,0 Hz – 51,5 Hz Stanoví každý PPS, ale najmenej 30 minút

2. Pokiaľ ide o obmedzený pracovný režim pri zvýšenej frekvencii (LFSM-O), na zabezpečenie čo najmenšieho vplyvu na susedné oblasti sa uplatňujú tieto požiadavky, ktoré vo svojich regulačných oblastiach stanovia príslušní PPS v koordinácii s PPS tej istej synchrónnej oblasti:

a) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná aktivovať poskytovanie odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie podľa obrázku 1 pri hraničnej hodnote frekvencie a nastaveniach statiky stanovených príslušným PPS;

b) namiesto schopnosti uvedenej v odseku a) sa môže príslušný PPS rozhodnúť povoliť vo svojej regulačnej oblasti automatické odpojenie a opätovné pripojenie jednotiek na výrobu elektrickej energie typu A pri náhodných frekvenciách (v ideálnom prípade rovnomerne rozložených) nad hraničnou hodnotou frekvencie tak, ako ich stanoví príslušný PPS, pokiaľ je schopný v spolupráci s vlastníkmi zariadení na výrobu elektrickej energie preukázať príslušnému regulačnému orgánu, že to bude mať obmedzený cezhraničný vplyv a že sa tým zachová tá istá úroveň prevádzkovej bezpečnosti vo všetkých stavoch sústavy;

c) hraničná hodnota frekvencie musí byť od 50,2 Hz do 50,5 Hz vrátane;

d) nastavenia statiky musia byť od 2 % do 12 %;

e) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná aktivovať frekvenčnú odozvu výkonu s pokiaľ možno najkratším počiatočným oneskorením. Ak toto oneskorenie trvá dlhšie ako dve sekundy, vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie ho musí odôvodniť a poskytnúť príslušnému PPS technickú dokumentáciu;

f) príslušný PPS môže požadovať, aby po dosiahnutí minimálnej úrovne regulácie bola jednotka na výrobu elektrickej energie schopná buď: i) pokračovať v prevádzke na tejto úrovni; alebo ii) ďalej znižovať činný výkon na výstupe;

g) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná stabilnej prevádzky počas obmedzeného pracovného režimu pri zvýšenej frekvencii. Ak je režim LFSM-O aktívny, nastavená hodnota LFSM-O bude mať prednosť pred všetkými ostatnými nastavenými hodnotami činného výkonu. Obrázok 1 Schopnosť odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie jednotiek na výrobu elektrickej energie v režime LFSM-O Prel je referenčný činný výkon, ktorý je vztiahnutý k ΔΡ a ktorý môže byť stanovený odlišne pre synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie a jednotky parku zdrojov. ΔΡ je zmena činného výkonu na výstupe z jednotky na výrobu elektrickej energie. fn je menovitá frekvencia (50 Hz) v sústave a Δf je frekvenčná odchýlka v sústave. Pri zvýšených frekvenciách, keď je hodnota Δf vyššia ako Δf1, jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná znížiť činný výkon na výstupe v závislosti od hodnoty statiky S2.

3. Jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná udržať konštantný výkon na hodnote svojho cieľového činného výkonu bez ohľadu na zmeny frekvencie s výnimkou prípadu, keď zmena výkonu nastáva v dôsledku zmien stanovených v súvislosti s odsekmi 2 a 4 tohto článku alebo prípadne článkom 15 ods. 2 písm. c) a d).

4. Príslušný PPS stanoví povolené zníženie činného výkonu z hodnoty maximálneho výkonu s klesajúcou frekvenciou vo svojej regulačnej oblasti ako mieru zníženia v rámci hraníc zobrazených plnými čiarami na obrázku 2:

a) pod 49 Hz: pokles o 2 % maximálnej kapacity pri 50 Hz na 1 Hz poklesu frekvencie;

b) pod 49,5 Hz: pokles o 10 % maximálnej kapacity pri 50 Hz na 1 Hz poklesu frekvencie.

5. Pri povolenom znížení činného výkonu z hodnoty maximálneho výkonu sa musia:

a) jasne stanoviť podmienky okolia;

b) zohľadniť technické možnosti jednotiek na výrobu elektrickej energie. Obrázok 2 Zníženie maximálneho výkonu pri klesajúcej frekvencii Schéma predstavuje hranice, v rámci ktorých môže príslušný PPS stanoviť toto zníženie.

6. Jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť vybavená logickým rozhraním (vstupným portom) na vypnutie činného výkonu na výstupe do piatich sekúnd po prijatí príkazu vo vstupnom porte. Príslušný prevádzkovateľ sústavy má právo stanoviť požiadavky na vybavenie s cieľom umožniť diaľkové ovládanie tohto zariadenia.

7. Príslušný PPS stanoví podmienky, za ktorých je jednotka na výrobu elektrickej energie schopná automaticky sa pripojiť do siete. Uvedené podmienky zahŕňajú:

a) frekvenčné rozsahy, v rámci ktorých je povolené automatické pripojenie, a zodpovedajúci čas oneskorenia; a

b) maximálny povolený sklon nárastu činného výkonu na výstupe.

Automatické pripojenie je prípustné, pokiaľ príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS nestanoví inak.

Článok 14

Všeobecné požiadavky na jednotky na výrobu elektrickej energie typu B

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať požiadavky stanovené v článku 13 okrem článku 13 ods. 2 písm. b).

2. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa stability frekvencie:

a) na účely regulácie činného výkonu na výstupe musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie vybavená rozhraním (vstupný port) s cieľom umožniť zníženie činného výkonu na výstupe na základe pokynu vo vstupnom porte; a

b) príslušný prevádzkovateľ sústavy má právo stanoviť požiadavky na ďalšie vybavenie s cieľom umožniť diaľkové ovládanie činného výkonu na výstupe.

3. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať tieto požiadavky na odolnosť:

a) pokiaľ ide o schopnosť prevádzky jednotiek na výrobu elektrickej energie počas skratu: i) každý PPS stanoví v súlade s obrázkom 3 časový priebeh napätia v mieste pripojenia pre poruchové podmienky, ktorý opisuje podmienky, za ktorých je jednotka na výrobu elektrickej energie schopná udržať pripojenie do siete a pokračovať v stabilnej prevádzke po narušení elektrizačnej sústavy zaistenými poruchami v prenosovej sústave; ii) časový priebeh napätia vyjadruje spodnú hranicu skutočného priebehu združených napätí na hladine napätia sústavy v mieste pripojenia počas symetrickej poruchy ako funkciu času pred poruchou, počas poruchy a po nej; iii) spodnú hranicu uvedenú v bode ii) stanovuje príslušný PPS s použitím parametrov uvedených na obrázku 3 a v rámci rozsahov uvedených v tabuľkách 3.1 a 3.2; iv) každý PPS musí pre schopnosť prevádzky počas skratu stanoviť a verejne sprístupniť podmienky pred poruchou a podmienky po poruche, pokiaľ ide o: — výpočet minimálneho skratového výkonu v mieste pripojenia pred poruchou, — pracovný bod činného a jalového výkonu jednotky na výrobu elektrickej energie v mieste pripojenia pred poruchou a napätie v mieste pripojenia, a — výpočet minimálneho skratového výkonu v mieste pripojenia po poruche; v) na žiadosť vlastníka zariadenia na výrobu elektrickej energie príslušný prevádzkovateľ sústavy poskytne podmienky pred poruchou a podmienky po poruche, ktoré sa musia zohľadniť pre schopnosť prevádzky počas skratu, ako výsledok výpočtov v mieste pripojenia podľa vymedzenia v bode iv), pokiaľ ide o: — minimálny skratový výkon pred poruchou v každom mieste pripojenia, vyjadrený v MVA, — pracovný bod pred poruchou jednotky na výrobu elektrickej energie, vyjadrený ako činný výkon na výstupe a jalový výkon na výstupe v mieste pripojenia a napätie v mieste pripojenia, a — minimálny skratový výkon po poruche v každom mieste pripojenia, vyjadrený v MVA. Príslušný prevádzkovateľ sústavy môže ako alternatívu poskytnúť všeobecné hodnoty odvodené na základe typických prípadov. Obrázok 3 Priebeh prevádzky počas skratu jednotky na výrobu elektrickej energie Na schéme je zobrazená spodná hranica časového priebehu napätia v mieste pripojenia, ktoré je vyjadrené ako pomer jeho skutočnej hodnoty a jeho referenčnej hodnoty 1 pu pred poruchou, počas poruchy a po nej. Uret je zadržané napätie v mieste pripojenia počas poruchy, tclear je okamih odstránenia poruchy. Urec1, Urec2, trec1, trec2 a trec3 určujú niektoré body na spodných hraniciach obnovenia napätia po odstránení poruchy. Tabuľka 3.1 Parametre schopnosti prevádzky počas skratu pre synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie (určené pre obrázok 3) Parametre napätia [pu] Časové parametre [sekundy] Uret: 0,05 – 0,3 tclear: 0,14 – 0,15 (alebo 0,14 – 0,25, ak si to vyžaduje systémová ochrana a bezpečná prevádzka) Uclear: 0,7 – 0,9 trec1: tclear: Urec1: Uclear: trec2: trec1 – 0,7 Urec2: 0,85 – 0,9 a ≥ Uclear trec3: trec2 – 1,5

Tabuľka 3.2 Parametre schopnosti prevádzky počas skratu jednotiek parku zdrojov (určené pre obrázok 3) Parametre napätia [pu] Časové parametre [sekundy] Uret: 0,05 – 0,15 tclear: 0,14 – 0,15 (alebo 0,14 – 0,25, ak si to vyžaduje systémová ochrana a bezpečná prevádzka) Uclear: Uret – 0,15 trec1: tclear: Urec1: Uclear trec2: trec1 Urec2: 0,85 trec3: 1,5 – 3,0 vi) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná udržiavať pripojenie do siete a pokračovať v stabilnej prevádzke, ak skutočný priebeh združených napätí na hladine napätia sústavy v mieste pripojenia počas symetrickej poruchy vzhľadom na podmienky pred poruchou a podmienky po poruche uvedené v článku 14 ods. 3 písm. a) bodoch iv) a v) zostáva nad spodnou hranicou stanovenou v článku 14 ods. 3 písm. a) bode ii), pokiaľ systém ochrany pred vnútornými elektrickými poruchami nevyžaduje, aby bola jednotka na výrobu elektrickej energie odpojená zo siete. Systémy a nastavenia ochrany pre vnútorné elektrické poruchy nesmú ohroziť schopnosť prevádzky počas skratu; vii) bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodu vi) odseku 3 písm. a), vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie musí nastaviť podpäťovú ochranu (buď schopnosť prevádzky počas skratu alebo minimálne napätie stanovené v mieste pripojenia) v závislosti od najširších možných technických schopností jednotky na výrobu elektrickej energie, pokiaľ príslušný prevádzkovateľ sústavy nevyžaduje užšie nastavenia v súlade s článkom 14 ods. 5 písm. b). Vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie musí nastavenia zdôvodniť v súlade s touto zásadou.

b) Schopnosť prevádzky počas skratu v prípade asymetrických porúch stanovuje každý PPS.

4. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa obnovenia sústavy:

a) príslušný PPS stanoví podmienky, za ktorých možno obnoviť pripojenie jednotky na výrobu elektrickej energie do siete po neplánovanom odpojení spôsobenom narušením v sieti; a

b) pred inštaláciou systémov automatického opätovného pripojenia sa vyžaduje povolenie od príslušného prevádzkovateľa sústavy a splnenie podmienok na opätovné pripojenie stanovených príslušným PPS.

5. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať tieto všeobecné požiadavky týkajúce sa riadenia sústavy:

a) pokiaľ ide o schémy ovládania a nastavenia: i) systémy a nastavenia rôznych riadiacich zariadení jednotky na výrobu elektrickej energie, ktoré sú nevyhnutné pre stabilitu prenosovej sústavy a prijímanie núdzových opatrení, musia byť koordinované a odsúhlasené medzi príslušným PPS, príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie; ii) akékoľvek zmeny systémov a nastavení, uvedených v bode i), jednotlivých riadiacich zariadení jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť koordinované a odsúhlasené medzi príslušným PPS, príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie, najmä ak sa uplatňujú za okolností uvedených v bode i) odseku 5 písm. a);

b) pokiaľ ide o systémy a nastavenia elektrickej ochrany: i) príslušný prevádzkovateľ sústavy stanoví systémy a nastavenia potrebné na ochranu siete, berúc do úvahy vlastnosti jednotky na výrobu elektrickej energie. Systémy ochrany potrebné pre jednotku na výrobu elektrickej energie a sieť, ako aj nastavenia týkajúce sa jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť koordinované a odsúhlasené medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu energie. Systémy a nastavenia ochrany pre vnútorné elektrické poruchy nesmú ohroziť výkonnosť jednotky na výrobu elektrickej energie v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení; ii) elektrická ochrana jednotky na výrobu elektrickej energie musí mať prednosť pred prevádzkovými regulačnými zásahmi, a to pri zohľadnení bezpečnosti sústavy a ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov a verejnosti, ako aj zmiernení poškodenia jednotky na výrobu elektrickej energie; iii) systémy ochrany sa môžu vzťahovať na tieto aspekty: — vonkajšie a vnútorné skraty, — asymetrické zaťaženie (záporný sled fáz), — preťaženie statora a rotora, — prebudenie/podbudenie, — prepätie/podpätie v mieste pripojenia, — prepätie/podpätie na svorkách alternátora, — medzioblastné oscilácie, — nárazový prúd, — asynchrónna prevádzka (pólový sklz), — ochrany pred neprípustným krútením hriadeľa (napríklad subsynchrónna rezonancia), — ochrana vedení jednotky na výrobu elektrickej energie, — ochrana blokových transformátorov, — záložný systém pre prípad poruchy ochrany a rozvodní, — nadmerný tok (U/f), — spätný tok výkonu, — rýchlosť zmeny frekvencie a — posun nulového bodu; iv) potrebné zmeny systémov ochrany jednotky na výrobu elektrickej energie a siete, ako aj nastavení týkajúcich sa jednotky na výrobu elektrickej energie, musia byť odsúhlasené medzi prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie na základe dohody, a k takejto dohode musí prísť pred uskutočnením akýchkoľvek zmien;

c) vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie organizuje prevádzku svojich ochranných a riadiacich zariadení v súlade s týmto poradím dôležitosti (od najvyššej po najnižšiu): i) ochrana sústavy a jednotky na výrobu elektrickej energie; ii) umelá zotrvačnosť, ak existuje; iii) regulácia frekvencie (úprava činného výkonu); iv) obmedzenie výkonu; a v) obmedzenie sklonu nárastu výkonu;

d) pokiaľ ide o výmenu informácií: i) zariadenia na výrobu elektrickej energie musia umožňovať výmenu informácií s príslušným prevádzkovateľom sústavy alebo príslušným PPS v reálnom čase alebo v pravidelných intervaloch s časovými pečiatkami, a to podľa určenia príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo príslušného PPS; ii) príslušný prevádzkovateľ sústavy v spolupráci s príslušným PPS stanoví obsah výmeny informácií vrátane presného zoznamu údajov, ktoré má poskytovať zariadenie na výrobu elektrickej energie.

Článok 15

Všeobecné požiadavky na jednotky na výrobu elektrickej energie typu C

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať požiadavky stanovené v článkoch 13 a 14 s výnimkou článku 13 ods. 2 písm. b), článku 13 ods. 6 a článku 14 ods. 2.

2. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa stability frekvencie:

a) Pokiaľ ide o reguláciu a rozsah regulácie činného výkonu, regulačný systém jednotky na výrobu elektrickej energie musí byť schopný prispôsobiť nastavenú hodnotu činného výkonu v súlade s pokynmi príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo príslušného PPS vlastníkovi zariadenia na výrobu elektrickej energie. Príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo príslušný PPS určia lehotu, v rámci ktorej musí dôjsť k prispôsobeniu nastavenej hodnoty činného výkonu. Príslušný PPS stanoví toleranciu (s výhradou dostupnosti zdrojov hnacej jednotky), ktorá sa vzťahuje na novú nastavenú hodnotu a lehotu, v ktorej musí byť dosiahnutá.

b) Miestne manuálne opatrenia sú povolené v prípadoch, keď sú automatické zariadenia diaľkového ovládania mimo prevádzky. Príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo príslušný PPS informuje regulačný orgán o čase potrebnom na dosiahnutie nastavenej hodnoty spolu s toleranciou pre činný výkon.

c) Popri článku 13 ods. 2 sa vzhľadom na obmedzený pracovný režim pri zníženej frekvencii (LFSM-U) vzťahujú na jednotky na výrobu elektrickej energie typu C tieto požiadavky: i) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná aktivovať poskytovanie odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie pri hraničnej hodnote frekvencie a so statikou, ktorú stanovuje príslušný PPS v koordinácii s inými PPS v tej istej synchrónnej oblasti, takto: — hraničná hodnota frekvencie, ktorú stanovuje PPS, musí byť od 49,8 Hz do 49,5 Hz vrátane, — nastavenia statiky, ktoré stanovuje PPS, musia byť v rozmedzí od 2 do 12 %. Uvedené údaje sú znázornené na obrázku 4; ii) pri skutočnom poskytnutí odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie v obmedzenom pracovnom režime LFSM-U sa musia zohľadniť: — podmienky okolia, keď má byť spustená odozva, — prevádzkové podmienky jednotky na výrobu elektrickej energie, najmä obmedzenia prevádzky pri takmer maximálnej kapacite pri nízkych frekvenciách a príslušný vplyv podmienok okolia podľa článku 13 ods. 4 a 5, a — dostupnosť primárnych zdrojov energie; iii) aktivácia odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie jednotkou na výrobu elektrickej energie nesmie byť neprimerane oneskorená. Ak toto oneskorenie trvá dlhšie ako dve sekundy, vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie ho musí odôvodniť príslušnému PPS; iv) v obmedzenom pracovnom režime pri nízkej frekvencii musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie schopná poskytovať zvýšenie výkonu až po svoju maximálnu kapacitu; v) počas prevádzky v obmedzenom pracovnom režime pri nízkej frekvencii musí byť zaručená stabilná prevádzka jednotky na výrobu elektrickej energie; Obrázok 4 Schopnosť odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie jednotiek na výrobu elektrickej energie v režime LFSM-U Pref je referenčný činný výkon, ktorý je vztiahnutý k ΔΡ a ktorý môže byť stanovený odlišne pre synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie a jednotky parku zdrojov. ΔΡ je zmena činného výkonu na výstupe z jednotky na výrobu elektrickej energie. fn je menovitá frekvencia (50 Hz) v sústave a Δf je frekvenčná odchýlka v sústave. Pri znížených frekvenciách, keď je hodnota Δf nižšia ako Δf1, jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná zvýšiť činný výkon na výstupe v závislosti od hodnoty statiky S2.

d) Popri ustanoveniach odseku 2 písm. c) sa pri prevádzke pracovného režimu závislého od zmeny frekvencie (ďalej len „FSM“) kumulatívne uplatňujú aj tieto požiadavky: i) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná poskytovať odozvu činného výkonu na zmenu frekvencie v súlade s parametrami stanovenými každým príslušným PPS v rozpätiach uvedených v tabuľke 4. Pri stanovovaní týchto parametrov príslušný PPS musí zohľadniť tieto skutočnosti: — v prípade zvýšenej frekvencie je odozva činného výkonu na zmenu frekvencie obmedzená minimálnou úrovňou regulácie, — v prípade zníženej frekvencie je odozva činného výkonu na zmenu frekvencie obmedzená maximálnou kapacitou, — skutočné poskytnutie odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie závisí v momente jej aktivácie od prevádzkových podmienok a podmienok okolia jednotky na výrobu elektrickej energie, a najmä od obmedzení prevádzky pri takmer maximálnej kapacite na nízkych frekvenciách podľa článku 13 ods. 4 a 5 a od dostupných zdrojov primárnej energie; Tabuľka 4 Parametre odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie v režime FSM (vysvetlenie k obrázku 5) Parametre Rozsah hodnôt Zmena činného výkonu vztiahnutá k maximálnej kapacite 1,5 – 10 % Necitlivosť frekvenčnej odozvy 10 – 30 mHz 0,02 – 0,06 % Pásmo necitlivosti frekvenčnej odozvy 0 – 500 mHz Statika s 1 2 – 12 % Obrázok 5 Zobrazenie schopnosti odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie jednotiek na výrobu elektrickej energie v režime FSM (ilustrácia prípadu bez pásma necitlivosti a bez necitlivosti frekvenčnej odozvy) Pref je referenčný činný výkon, na ktorý sa vzťahuje ΔΡ. ΔΡ je zmena činného výkonu na výstupe z jednotky na výrobu elektrickej energie. fn je menovitá frekvencia (50 Hz) v sústave a Δf je frekvenčná odchýlka v sústave. ii) musí byť možné opakovane voliť pásmo necitlivosti frekvenčnej odozvy pre frekvenčnú odchýlku a statiku; iii) v prípade skokovej zmeny frekvencie musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie schopná aktivovať úplnú odozvu činného výkonu na zmenu frekvencie na úrovni plnej čiary zobrazenej na obrázku 6 alebo nad ňou, v súlade s parametrami stanovenými každým PPS (s cieľom zabrániť osciláciám činného výkonu jednotky na výrobu elektrickej energie) v rámci rozsahov uvedených v tabuľke 5. Pri kombinácii zvolených parametrov stanovených PPS sa musia zohľadniť možné technické obmedzenia; iv) Prvá aktivácia požadovanej odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie nesmie byť neprimerane oneskorená. Ak sa prvá aktivácia odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie oneskorí o viac ako dve sekundy, vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie musí poskytnúť technické dôkazy preukazujúce dôvod oneskorenia. Pre jednotky na výrobu elektrickej energie bez zotrvačnosti príslušný PPS môže stanoviť čas kratší ako dve sekundy. Ak vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie nemôže splniť túto požiadavku, poskytne technické dôkazy preukazujúce, prečo je potrebný dlhší čas na prvú aktiváciu odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie; Obrázok 6 Funkcia odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie Pmax je maximálna kapacita, ku ktorej sa vzťahuje ΔΡ. ΔΡ je zmena činného výkonu na výstupe z jednotky na výrobu elektrickej energie. Jednotka na výrobu elektrickej energie musí poskytovať činný výkon na výstupe ΔΡ až do bodu ΔΡ1 v súlade s časmi t1 a t2, pričom hodnoty ΔΡ1, t1 a t2 stanovuje príslušný PPS podľa tabuľky 5. t1 je prvotné oneskorenie. t2 je čas úplnej aktivácie. v) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná poskytovať úplnú odozvu činného výkonu na zmenu frekvencie po dobu 15 až 30 minút podľa určenia príslušného PPS. Pri stanovovaní tejto doby PPS zohľadňuje maximálny priestor pre činný výkon a primárny zdroj energie pre jednotku na výrobu elektrickej energie; vi) v rámci časového obdobia stanoveného v bode v) odseku 2 písm. d) nesmie mať regulácia činného výkonu nepriaznivý vplyv na odozvu činného výkonu jednotiek na výrobu elektrickej energie na zmenu frekvencie; vii) parametre stanovené príslušným PPS v súlade s bodmi i), ii), iii) a v) sa oznámia príslušnému regulačnému orgánu. Podrobnosti uvedeného oznámenia sa stanovia v súlade s platným vnútroštátnym regulačným rámcom; Tabuľka 5 Parametre pre úplnú aktiváciu odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie na základe skokovej zmeny frekvencie (vysvetlenie k obrázku 6) Parametre Rozsah hodnôt alebo hodnoty Zmena činného výkonu vztiahnutá k maximálnej kapacite (rozsah frekvenčnej odozvy) 1,5 – 10 % Pre jednotky na výrobu elektrickej energie so zotrvačnosťou, maximálne prípustné prvotné oneskorenie t 1, pokiaľ nie je odôvodnený iný postup v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. d) bodom iv) 2 sekundy Pre jednotky na výrobu elektrickej energie bez zotrvačnosti, maximálne prípustné prvotné oneskorenie t 1, pokiaľ nie je odôvodnený iný postup v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. d) bodom iv) podľa špecifikácie príslušného PPS Maximálny prípustný zvolený čas úplnej aktivácie t 2, pokiaľ príslušný PPS nepovolil dlhšie časy aktivácie z dôvodov stability sústavy 30 sekúnd

e) Pokiaľ ide o riadenie obnovenia frekvencie, jednotka na výrobu elektrickej energie musí poskytovať funkcie v súlade so špecifikáciami stanovenými príslušným PPS s cieľom obnovenia frekvencie na jej menovitú hodnotu alebo zachovania plánovaných hodnôt tokov výmeny energie medzi regulačnými oblasťami;

f) Pokiaľ ide o odpojenie z dôvodu zníženej frekvencie, zariadenia na výrobu elektrickej energie schopné pôsobiť ako záťaž, vrátane zariadení vodných prečerpávacích elektrární, musia byť v prípade zníženej frekvencie schopné odpojiť svoje záťaže. Požiadavka uvedená v tomto bode sa nevzťahuje na pomocné dodávky;

g) Pokiaľ ide o monitorovanie FSM v reálnom čase: i) na účely monitorovania fungovania odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie musí byť komunikačné rozhranie vybavené na prenos v reálnom čase a zabezpečeným spôsobom od zariadenia na výrobu elektrickej energie do riadiaceho centra siete príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo príslušného PPS, na požiadanie príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo príslušného PPS, a to aspoň týchto signálov o: — stave FSM (zapnutý/vypnutý), — plánovanom činnom výkone na výstupe, — skutočnej hodnote činného výkonu na výstupe, — skutočných nastaveniach parametrov odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie, — statike a pásme necitlivosti; ii) príslušný prevádzkovateľ sústavy a príslušný PPS stanoví ďalšie signály, ktoré majú poskytovať zariadenia na výrobu elektrickej energie prostredníctvom monitorovacích a zapisovacích prístrojov s cieľom overiť poskytovanie odozvy činného výkonu na zmenu frekvencie zo strany zúčastnených jednotiek na výrobu elektrickej energie.

3. Pokiaľ ide o stabilitu napätia, jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia byť schopné automatického odpojenia, keď napätie v mieste pripojenia dosiahne hladinu stanovenú príslušným prevádzkovateľom sústavy v koordinácii s príslušným PPS.

Podmienky a nastavenia pre skutočné automatické odpojenie jednotiek na výrobu elektrickej energie stanovuje príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS.

4. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať tieto požiadavky na odolnosť:

a) v prípade oscilácií výkonu musia jednotky na výrobu elektrickej energie udržiavať stabilitu ustáleného stavu pri prevádzke v ktoromkoľvek pracovnom bode diagramu P-Q;

b) bez toho, aby bol dotknutý článok 13 ods. 4 a 5, jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné udržiavať pripojenie do sústavy a fungovať bez zníženia výkonu, pokiaľ napätie a frekvencia neprekročia stanovené hranice podľa tohto nariadenia;

c) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné udržiavať pripojenie do siete počas jednofázového alebo trojfázového automatického opätovného zopnutia (reclosure) na zahustených sieťových vedeniach, ak sa to týka sietí, do ktorých sú pripojené. Podrobnosti o tejto funkcii musia byť predmetom koordinácie a dohody o systémoch a nastaveniach ochrany podľa článku 14 ods. 5 písm. b).

5. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa obnovenia sústavy:

a) pokiaľ ide o schopnosť štartu z tmy: i) schopnosť štartu z tmy nie je povinná; tým nie sú dotknuté práva členského štátu na zavedenie povinných pravidiel na zaistenie bezpečnosti sústavy; ii) vlastníci zariadenia na výrobu elektrickej energie musia na žiadosť príslušných PPS poskytnúť cenovú kalkuláciu za poskytnutie schopnosti štartu z tmy. Príslušný PPS môže predložiť takúto žiadosť, ak sa domnieva, že bezpečnosť sústavy je ohrozená pre nedostatočnú schopnosť štartu z tmy v jeho regulačnej oblasti; iii) jednotka na výrobu elektrickej energie so schopnosťou štartu z tmy musí byť schopná štartu zo stavu vypnutia bez akejkoľvek dodávky elektrickej energie z vonkajšieho zdroja v rámci lehoty stanovenej príslušným prevádzkovateľom sústavy v koordinácii s príslušným PPS; iv) jednotka na výrobu elektrickej energie so schopnosťou štartu z tmy musí byť schopná synchronizácie v rámci frekvenčných limitov stanovených v článku 13 ods. 1 písm. a) a prípadne limitov napätia stanovených príslušným prevádzkovateľom sústavy v článku 16 ods. 2; v) jednotka na výrobu elektrickej energie so schopnosťou štartu z tmy musí byť schopná automaticky regulovať poklesy napätia spôsobené pripájaním odberných miest; vi) jednotka na výrobu elektrickej energie so schopnosťou štartu z tmy musí: — byť schopná regulovať skokovo pripájané zaťaženia, — byť schopná prevádzky v režime LFSM-O a LFSM-U, ako sa stanovuje v odseku 2 písm. c) a v článku 13 ods. 2, — regulovať frekvenciu v prípade zvýšenej a zníženej frekvencie v rámci celého rozsahu činného výkonu na výstupe medzi minimálnou úrovňou regulácie a maximálnou kapacitou, ako aj na úrovni vlastnej spotreby, — byť schopná paralelnej prevádzky niekoľkých jednotiek na výrobu elektrickej energie v rámci jedného ostrova a — automaticky regulovať napätie počas fázy obnovy systému;

b) pokiaľ ide o schopnosť zúčastňovať sa na ostrovnej prevádzke: i) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné zúčastňovať sa na ostrovnej prevádzke, ak to vyžaduje príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS, a: — frekvenčné limity pre ostrovnú prevádzku sú stanovené v súlade s článkom 13 ods. 1 písm. a), — napäťové limity pre ostrovnú prevádzku sú stanovené v súlade s článkom 15 ods. 3 prípadne článkom 16 ods. 2; ii) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné prevádzky v režime FSM počas ostrovnej prevádzky, ako sa uvádza v odseku 2 písm. d). V prípade prebytku výkonu musia byť jednotky na výrobu elektrickej energie schopné znížiť činný výkon na výstupe z predchádzajúceho pracovného bodu na akýkoľvek nový pracovný bod v rámci P-Q diagramu. V tejto súvislosti musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie schopná znížiť činný výkon na výstupe tak, ako jej to vlastné technické možnosti najviac dovoľujú, avšak najmenej na 55 % svojej maximálnej kapacity; iii) na metodike zisťovania prechodu z prevádzky vzájomne prepojených sústav na ostrovnú prevádzku sa dohodnú vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie a príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS. Dohodnutý spôsob zisťovania nesmie byť závislý výlučne na signáloch polohy spínacích zariadení prevádzkovateľa sústavy; iv) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné prevádzky v režime LFSM-O a LFSM-U počas ostrovnej prevádzky, ako sa uvádza v odseku 2 písm. c) a v článku 13 ods. 2;

c) pokiaľ ide o schopnosť rýchlej obnovy synchronizácie: i) v prípade odpojenia jednotky na výrobu elektrickej energie od siete musí byť jednotka na výrobu elektrickej energie schopná rýchlej obnovy synchronizácie v súlade so stratégiou ochrany odsúhlasenou medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy v koordinácii s príslušným PPS a zariadením na výrobu elektrickej energie; ii) jednotka na výrobu elektrickej energie s minimálnym časom obnovy synchronizácie dlhším ako 15 minút po jej odpojení od akéhokoľvek vonkajšieho zdroja napájania musí byť projektovaná na prepnutie na vlastnú spotrebu z akéhokoľvek pracovného bodu vo svojom P-Q diagrame. V takomto prípade sa na identifikáciu prevádzky na vlastnej spotrebe nesmú výlučne používať signály polohy spínacích zariadení prevádzkovateľa sústavy; iii) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné pokračovať v prevádzke po prepnutí na vlastnú spotrebu, a to bez ohľadu na akékoľvek pomocné pripojenie k externej sieti. Minimálny čas prevádzky musí stanoviť príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS pri zohľadnení technologických osobitostí hnacej jednotky.

6. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa všeobecného riadenia sústavy:

a) pokiaľ ide o stratu uhlovej stability alebo stratu riadenia, jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná automaticky sa odpojiť od sústavy s cieľom prispieť k zachovaniu bezpečnosti sústavy alebo zabrániť poškodeniu jednotky na výrobu elektrickej energie. Vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie a príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS sa dohodnú na kritériách zisťovania straty uhlovej stability alebo straty riadenia;

b) pokiaľ ide o prístrojové vybavenie: i) zariadenia na výrobu elektrickej energie musia byť vybavené zapisovačmi porúch a monitorovanie dynamického správania sústavy. Uvedené zariadenie musí zaznamenávať tieto parametre: — napätie, — činný výkon, — jalový výkon a — frekvenciu. Príslušný prevádzkovateľ sústavy má právo stanoviť parametre kvality dodávok, ktoré sa majú dodržiavať, pod podmienkou ich oznámenia v primeranom časovom predstihu; ii) nastavenia zapisovačov porúch vrátane spúšťacích kritérií a frekvencie vzorkovania sú predmetom dohody medzi vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie a príslušným prevádzkovateľom sústavy v koordinácii s príslušným PPS; iii) monitorovanie dynamického správania sústavy zahŕňa oscilačný spúšťač určený príslušným prevádzkovateľom sústavy v koordinácii s príslušným PPS na účely zisťovania slabo utlmených oscilácií výkonu; iv) zariadenia na monitorovanie kvality dodávok a dynamického správania sústavy zahŕňajú postupy upravujúce prístup k informáciám pre vlastníka zariadenia na výrobu elektrickej energie, príslušného prevádzkovateľa sústavy a príslušného PPS. Komunikačné protokoly pre zaznamenané údaje sú predmetom dohody medzi vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie, príslušného prevádzkovateľa sústavy a príslušného PPS;

c) pokiaľ ide o simulačné modely: i) na žiadosť príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo príslušného PPS poskytne vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie simulačné modely, ktoré náležite odrážajú správanie jednotky na výrobu elektrickej energie pri simulácii ustáleného stavu a dynamickej simulácii (zložka 50 Hz) alebo pri prechodových elektromagnetických simuláciách. Vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie zabezpečí, aby poskytnuté modely boli overené na základe výsledkov skúšok zhody podľa hlavy IV kapitol 2, 3 a 4, a oznámi výsledky overovania príslušnému prevádzkovateľovi sústavy alebo príslušnému PPS. Členské štáty môžu vyžadovať, aby takéto overovanie vykonával oprávnený certifikačný orgán; ii) modely, ktoré poskytol vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie, musia obsahovať tieto čiastkové modely v závislosti od existencie jednotlivých komponentov: — alternátor a hnacia jednotka, — regulácia otáčok a výkonu, — regulácia napätia, prípadne vrátane funkcie systémového stabilizátora (ďalej len „PSS“) a systému regulácie budenia, — modely ochrany jednotky na výrobu elektrickej energie podľa dohody medzi príslušným prevádzkovateľom sústavy a vlastníkom zariadenia na výrobu elektrickej energie a — modely meničov pre jednotky parku zdrojov; iii) príslušný prevádzkovateľ sústavy sa musí pri žiadosti uvedenej v bode i) skoordinovať s príslušným PPS. Žiadosť musí obsahovať: — formát, v ktorom sa majú modely poskytovať, — poskytnutie dokumentácie o štruktúre modelu a jeho blokových schémach, — odhad minimálneho a maximálneho skratového výkonu (vyjadrený v MVA) v mieste pripojenia ako ekvivalent siete; iv) vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie poskytne záznamy o výkonnosti jednotky na výrobu elektrickej energie príslušnému prevádzkovateľovi sústavy alebo príslušnému PPS, ak o to požiadajú. Príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo príslušný PPS môže podať takúto žiadosť s cieľom porovnať reakciu modelov s uvedenými záznamami;

d) pokiaľ ide o inštaláciu prístrojov na účely prevádzky sústavy a prístrojov na účely bezpečnosti sústavy, ak sa príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo príslušný PPS domnieva, že je potrebné inštalovať dodatočné prístroje v zariadení na výrobu elektrickej energie s cieľom zachovať alebo obnoviť prevádzku sústavy alebo jej bezpečnosť, príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo príslušný PPS a vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie preskúmajú túto záležitosť a dohodnú sa na vhodnom riešení;

e) príslušný prevádzkovateľ sústavy stanoví v koordinácii s príslušným PPS minimálne a maximálne limity miery zmeny činného výkonu na výstupe z jednotky na výrobu elektrickej energie (limity lineárnych zmien) tak v smere nahor, ako aj nadol, pričom zohľadní technologické osobitosti hnacej jednotky;

f) uzemnenie nulového bodu blokových transformátorov na strane siete musí byť v súlade so špecifikáciami príslušného prevádzkovateľa sústavy.

Článok 16

Všeobecné požiadavky na jednotky na výrobu elektrickej energie typu D

1. Popri splnení požiadaviek uvedených v článkoch 13, 14 a 15 s výnimkou článku 13 ods. 2 písm. b), článku 13 ods. 6 a 7, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 3, jednotky na výrobu elektrickej energie typu D musia spĺňať požiadavky stanovené v tomto článku.

2. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu D musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa stability napätia:

a) pokiaľ ide o rozsahy napätia: i) bez toho, aby bol dotknutý článok 14 ods. 3 písm. a) a nižšie uvedený odsek 3 písm. a), jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná udržať pripojenie do siete a fungovať v rámci rozsahov napätia sústavy v mieste pripojenia, vyjadreného ako napätie v mieste pripojenia vztiahnuté na referenčné napätie 1 pu, a to v rámci lehôt uvedených v tabuľkách 6.1 a 6.2; ii) príslušný PPS môže stanoviť kratšie časové obdobia, počas ktorých musia byť jednotky na výrobu elektrickej energie schopné zostať pripojené do sústavy v prípade, že dôjde k prepätiu súbežne so zníženou frekvenciou alebo k podpätiu súbežne so zvýšenou frekvenciou; iii) bez ohľadu na ustanovenia bodu i) príslušný PPS v Španielsku môže vyžadovať, aby jednotky na výrobu elektrickej energie boli schopné zostať pripojené do sústavy na neurčitý čas v rámci rozsahu napätia od 1,05 pu do 1,0875 pu; iv) na úrovni napätia sústavy 400 kV (inak bežne označovanej ako 380 kV) je hodnota referenčného napätia 1 pu 400 kV, pri iných úrovniach napätia sústavy môže byť referenčná hodnota napätia 1 pu odlišná pre každého prevádzkovateľa sústavy v tej istej synchrónnej oblasti; v) bez ohľadu na ustanovenia bodu i) príslušní PPS v synchrónnej oblasti Pobaltie môžu vyžadovať, aby jednotky na výrobu elektrickej energie zostali pripojené do sústavy 400 kV v rámci hraníc rozsahu napätia a časových období, ktoré sa vzťahujú na synchrónnu oblasť Kontinentálna Európa. Tabuľka 6.1 Synchrónna oblasť Rozsah napätia Časové obdobie prevádzky Kontinentálna Európa 0,85 pu – 0,90 pu 60 minút 0,90 pu – 1,118 pu Neobmedzené 1,118 pu – 1,15 pu Stanoví každý PPS, ale nie menej ako 20 minút a nie viac ako 60 minút Severná Európa 0,90 pu – 1,05 pu Neobmedzené 1,05 pu – 1,10 pu 60 minút Veľká Británia 0,90 pu – 1,10 pu Neobmedzené Írsko a Severné Írsko 0,90 pu – 1,118 pu Neobmedzené Pobaltie 0,85 pu – 0,90 pu 30 minút 0,90 pu – 1,118 pu Neobmedzené 1,118 pu – 1,15 pu 20 minút V tabuľke sú uvedené minimálne časové obdobia, počas ktorých jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná fungovať pri napätiach, ktoré sa odchyľujú od referenčnej hodnoty 1 pu v mieste pripojenia bez odpojenia od siete, pričom napäťová základňa pre hodnoty pu je od 110 kV do 300 kV. Tabuľka 6.2 Synchrónna oblasť Rozsah napätia Časové obdobie prevádzky Kontinentálna Európa 0,85 pu – 0,90 pu 60 minút 0,90 pu – 1,05 pu Neobmedzené 1,05 pu – 1,10 pu Stanoví každý PPS, ale nie menej ako 20 minút a nie viac ako 60 minút Severná Európa 0,90 pu – 1,05 pu Neobmedzené 1,05 pu – 1,10 pu Stanoví každý PPS, ale nie viac 60 minút Veľká Británia 0,90 pu – 1,05 pu Neobmedzené 1,05 pu – 1,10 pu 15 minút Írsko a Severné Írsko 0,90 pu – 1,05 pu Neobmedzené Pobaltie 0,88 pu – 0,90 pu 20 minút 0,90 pu – 1,097 pu Neobmedzené 1,097 pu – 1,15 pu 20 minút V tabuľke sú uvedené minimálne časové obdobia, počas ktorých jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť schopná fungovať pri napätiach, ktoré sa odchyľujú od referenčnej hodnoty 1 pu v mieste pripojenia bez odpojenia od siete, pričom napäťová základňa pre hodnoty pu je od 300 kV do 400 kV.

b) Príslušný prevádzkovateľ sústavy a vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie v koordinácii s príslušným PPS sa môžu dohodnúť na širších rozsahoch napätia alebo dlhších minimálnych časových obdobiach prevádzky. Ak sú širšie rozsahy napätia alebo dlhšie minimálne doby prevádzky ekonomicky a technicky uskutočniteľné, vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie nesmie bezdôvodne brániť dohode;

c) Bez toho, aby bolo dotknuté písm. a), príslušný prevádzkovateľ sústavy v koordinácii s príslušným PPS má právo stanoviť napätia v mieste pripojenia, pri ktorých je jednotka na výrobu elektrickej energie schopná automatického odpojenia. Na podmienkach a nastaveniach automatického odpojenia sa dohodnú príslušný prevádzkovateľ sústavy a vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie.

3. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu D musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa odolnosti:

a) pokiaľ ide o schopnosť prevádzky počas skratu: i) jednotky na výrobu elektrickej energie musia byť schopné zachovať pripojenie do siete a pokračovať v stabilnej prevádzke po narušení elektrizačnej sústavy zaistenými poruchami. Uvedená schopnosť musí byť v súlade s časový priebehom napätia v mieste pripojenia, pokiaľ ide o podmienky poruchy stanovené príslušným PPS. Časový priebeh napätia vyjadruje spodnú hranicu skutočného priebehu združených napätí na hladine napätia sústavy v mieste pripojenia počas symetrickej poruchy ako funkciu času pred poruchou, počas poruchy a po nej. Uvedenú spodnú hranicu stanovuje príslušný PPS s použitím parametrov uvedených na obrázku 3 a v rámci rozsahov uvedených v tabuľkách 7.1 a 7.2 pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu D pripojené na úrovni 110 kV alebo vyššie. Túto spodnú hranicu stanovuje príslušný PPS aj s použitím parametrov uvedených na obrázku 3 a v rámci rozsahov uvedených v tabuľkách 3.1 a 3.2 pre jednotky na výrobu elektrickej energie typu D pripojené pod úrovňou 110 kV; ii) každý PPS stanoví podmienky pred poruchou a podmienky po poruche, pokiaľ ide o schopnosť prevádzky počas skratu uvedenú v článku 14 ods. 3 písm. a) bode iv). Stanovené podmienky pred poruchou a podmienky po poruche pre schopnosť prevádzky počas skratu musia byť verejne prístupné; Tabuľka 7.1 Parametre schopnosti prevádzky počas skratu pre synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie (určené pre obrázok 3) Parametre napätia [pu] Časové parametre [sekundy] Uret: 0 tclear: 0,14 – 0,15 (alebo 0,14 – 0,25, ak si to vyžaduje systémová ochrana a bezpečná prevádzka) Uclear: 0,25 trec1: tclear – 0,45 Urec1: 0,5 – 0,7 trec2: trec1 – 0,7 Urec2: 0,85 – 0,9 trec3: trec2 – 1,5

Tabuľka 7.2 Parametre schopnosti prevádzky počas skratu jednotiek parku zdrojov (určené pre obrázok 3) Parametre napätia [pu] Časové parametre [sekundy] Uret: 0 tclear: 0,14 – 0,15 (alebo 0,14 – 0,25, ak si to vyžaduje systémová ochrana a bezpečná prevádzka) Uclear: Uret trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1 Urec2: 0,85 trec3: 1,5 – 3,0

b) na žiadosť vlastníka zariadenia na výrobu elektrickej energie príslušný prevádzkovateľ sústavy poskytne podmienky pred poruchou a podmienky po poruche, ktoré sa musia zohľadniť pre schopnosť prevádzky počas skratu, ako výsledok výpočtov v mieste pripojenia podľa vymedzenia v článku 14 ods. 3 písm. a) bode iv), pokiaľ ide o: i) minimálny skratový výkon pred poruchou v každom mieste pripojenia, vyjadrený v MVA; ii) pracovný bod jednotky na výrobu elektrickej energie pred poruchou, vyjadrený ako činný výkon na výstupe a jalový výkon na výstupe v mieste pripojenia a napätie v mieste pripojenia; a iii) minimálny skratový výkon po poruche v každom mieste pripojenia, vyjadrený v MVA;

c) schopnosť prevádzky počas skratu v prípade asymetrických porúch stanovuje každý PPS.

4. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu D musia spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa všeobecného riadenia sústavy:

a) pokiaľ ide o synchronizáciu, pri zapínaní jednotky na výrobu elektrickej energie môže vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie vykonať synchronizáciu až po schválení príslušným prevádzkovateľom sústavy;

b) jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť vybavená potrebnými synchronizačnými zariadeniami;

c) synchronizácia jednotiek na výrobu elektrickej energie musí byť umožnená pri frekvenciách v rámci rozsahov uvedených v tabuľke 2;

d) príslušný prevádzkovateľ sústavy a vlastník zariadenia na výrobu elektrickej energie sa dohodnú na nastaveniach synchronizačných zariadení ešte pred prevádzkovaním jednotky na výrobu elektrickej energie. Táto dohoda sa vzťahuje na: i) napätie; ii) frekvenciu; iii) rozsah fázového uhla; iv) sled fáz; v) odchýlky napätia a frekvencie.

KAPITOLA 2

Požiadavky na synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie

Článok 17

Požiadavky na synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie typu B

1. Jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia spĺňať požiadavky stanovené v článku 13 a 14 s výnimkou článku 13 ods. 2 písm. b).

2. Synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia navyše spĺňať tieto požiadavky týkajúce sa stability napätia:

a) pokiaľ ide o jalový výkon, príslušný prevádzkovateľ sústavy má právo stanoviť schopnosť synchrónnej jednotky na výrobu elektrickej energie poskytovať jalový výkon;

b) pokiaľ ide o systém regulácie napätia, synchrónna jednotka na výrobu elektrickej energie musí byť vybavená trvalým automatickým systémom regulácie budenia, ktorý môže poskytovať konštantné napätie na svorkách alternátora na voliteľne nastavenej hodnote bez straty stability v rámci celého prevádzkového rozsahu synchrónnej jednotky na výrobu elektrickej energie.

3. Pokiaľ ide o odolnosť, synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie typu B musia byť schopné poskytovať obnovu činného výkonu po poruche. Príslušný PPS stanoví rozsah a čas na obnovu činného výkonu.

Článok 18

Požiadavky na synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie typu C

1. Synchrónne jednotky na výrobu elektrickej energie typu C musia spĺňať požiadavky stanovené v článkoch 13, 14, 15 a 17 s výnimkou článku 13 ods. 2 písm. b), článku 13 ods. 6, článku 14 ods. 2 a článku 17 ods. 2 písm. a).

2. Synchrónne jednotky na výrobu elektrickej en