SK Úradný vestník Európskej únie L 239/12

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 27. februára 2008

o štátnej pomoci C 46/07 (ex NN 59/07), ktorú Rumunsko poskytlo v prospech spoločnosti Automobile Craiova (bývalá Daewoo România)

[oznámené pod číslom K(2008) 700]

(Iba rumunské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/717/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Komisia listom zo 17. januára 2007 požiadala o informácie týkajúce sa viacerých štátnych podnikov z Rumunska vrátane SC Automobile Craiova SA (ďalej len „Automobile Craiova“), bývalého podniku Daewoo România (2), v kontexte národného procesu privatizácie. Listom z 15. februára 2007 Rumunsko poskytlo príslušné informácie. Komisia 8. marca 2007 a 22. mája 2007 požiadala o doplňujúce informácie, ktoré rumunská strana zaslala listami z 21. marca 2007, 25. mája 2007 a 31. mája 2007. Dňa 3. mája 2007 sa uskutočnilo stretnutie so zástupcami rumunských orgánov.

(2) Komisia listom z 5. júla 2007 požiadala rumunské orgány, aby zrušili osobitné podmienky pripojené k zmluve o privatizácii podniku Automobile Craiova, a zároveň uviedla, že ak nedôjde k zastaveniu akejkoľvek neoprávnenej pomoci, môže to zo strany Komisie viesť k prijatiu rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES a príkazu o pozastavení opatrenia v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3).

(3) Listom z 18. júla 2007 rumunské orgány informovali Komisiu, že privatizácia Automobile Craiova sa Komisii bude notifikovaná. Komisia listom z 20. augusta 2007 upozornila Rumunsko, že privatizácia Automobile Craiova sa musí notifikovať pred realizáciou akýchkoľvek opatrení, ktoré by sa týkali štátnych orgánov.

(4) V septembri 2007 sa Komisia dozvedela z tlače, že Rumunsko podpísalo 12. septembra 2007 kúpno-predajnú zmluvu s jediným záujemcom spoločnosťou Ford.

(5) Listom z 10. októbra 2007 Komisia informovala Rumunsko o svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s poskytnutím neoprávnenej pomoci a o vydaní príkazu o pozastavení opatrenia. Rozhodnutie Komisie o začatí konania a príkaz o pozastavení opatrenia boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa tejto pomoci.

(6) Rumunsko predložilo pripomienky listom z 24. októbra 2007. Listom zaslaným 23. novembra 2007 zaslala svoje pripomienky aj spoločnosť Ford, ktoré boli Rumunsku zaslané 30. novembra 2007. Rumunsko poskytlo svoje pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ford listom zo 7. decembra 2007.

(7) Komisia listami z 12. októbra 2007, 17. októbra 2007, 19. októbra 2007, 14. novembra 2007 a zo 14. januára 2008 požiadala o doplňujúce informácie. Rumunsko poskytlo doplňujúce informácie listami z 18. októbra 2007, 24. októbra 2007, 6. novembra 2007, 12. novembra 2007, 19. novembra 2007, 23. novembra 2007, 7. decembra 2007, 8. januára 2008 a 23. januára 2008.

(8) Komisia sa stretla so zástupcami rumunských orgánov a spoločnosti Ford 5. októbra 2007, 12. októbra 2007, 7. novembra 2007, 15. novembra 2007, 17. decembra 2007 a 24. januára 2008.

2. OPIS POMOCI

2.1. Zainteresovaný podnik

(9) Automobile Craiova je podnik pôsobiaci v oblasti obchodovania s náhradnými súčiastkami pre automobily. Podnik zároveň vyrába výfuky a pracuje s výrobkami z PVC. Rumunský štát prostredníctvom rumunskej privatizačnej agentúry AVAS vlastní 72,4 % akcií tohto podniku. Zvyšných 27,6 % akcií je vo vlastníctve súkromného investičného fondu (SIF Oltenia) a ďalších súkromných fyzických a právnických osôb. Akcie tohto podniku sú kótované na Burze cenných papierov v Bukurešti. V roku 2005 Automobile Craiova zaznamenala zisk vo výške 83 479 EUR a zisk v roku 2006 predstavoval 51 125 EUR. V roku 2005 obrat podniku predstavoval 2,15 miliónov EUR, kým v roku 2006 to bolo 2,14 miliónov EUR.

(10) Podnik má pobočku Daewoo România (ďalej len „DWAR“), ktorá je zároveň aj majoritným akcionárom vo firme Mecatim. DWAR, závod vyrábajúci automobily, bol založený v roku 1994 vo forme spoločného podniku, kde rumunský štát vlastnil 49 % akcií a spoločnosť Daewoo Motors South Korea mala 51 % akcií. Po oznámení bankrotu spoločnosti Daewoo Motors kúpil DWAR v roku 2006 51 % vlastných akcií. V súlade s rumunskými právnymi predpismi o obchodných spoločnostiach uvedený balík 51 % akcií bol v novembri 2007 anulovaný, a tak podnik Automobile Craiova získal úplnú kontrolu nad DWAR.

(11) V roku 2007 DWAR mal 3 959 zamestnancov. V roku 2006 podnik vyrobil 24 898 automobilov, pričom väčšinou išlo o malé modely áut. V roku 2007 sa výroba áut odhadovala na približne 19 000 vozidiel. V januári 2008 bola výroba áut pozastavená. DWAR okrem toho vyrába motory pre viaceré pobočky koncernu GM Daewoo. Podnik z mesta Craiova má výrobnú kapacitu 100 000 automobilov za rok.

(12) V roku 2006 DWAR utrpel straty vo výške približne 350 miliónov EUR a do 30. apríla 2007 straty narástli na asi 3,4 miliónov EUR. V roku 2006 celkový dlh DWAR predstavoval asi 88 miliónov EUR, z čoho 56 miliónov EUR voči štátnemu rozpočtu a 25 miliónov EUR voči svojim dodávateľom.

(13) Podľa majetkových priznaní podnik v roku 2006 vlastnil pozemky a hmotné aktíva v celkovej hodnote 193 miliónov EUR, suroviny a ďalšie materiály v hodnote 55 miliónov EUR, ďalej sumu 96 miliónov EUR v hotovosti, ako aj pohľadávky a účtovné vyrovnania v hodnote 108 miliónov EUR. Podľa účtovnej uzávierky z konca roka 2006 DWAR v tomto roku vlastnil čisté aktíva vo výške 419 miliónov EUR.

(14) Mecatim je pobočkou spoločnosti DWAR, ktorá vlastní 75 % jej akcií. Balík 20 % akcií Mecatimu je vo vlastníctve štátu prostredníctvom AVAS a zvyšok 5 % akcií predstavujú drobní súkromní akcionári. Táto pobočka sa nachádza v meste Temešvár. Jej hlavným predmetom činnosti je výroba náhradných súčiastok pre automobily a výroba automobilových motorov. Aj napriek týmto skutočnostiam podnik pozastavil svoju výrobu a v súčasnosti sa zaoberá iba predajom áut.

(15) Automobile Craiova sa nachádza v regióne, ktorý môže požadovať pomoc v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

2.2. Proces privatizácie

(16) Rumunská privatizačná agentúra AVAS oznámila v dňoch 19. a 21. mája 2007 predaj svojho účastníckeho balíka 72 %, ktorým disponovala v Automobile Craiova. Aj napriek tomu, že už predtým viaceré spoločnosti zaslali nezáväzný list o vyjadrení záujmu, iba dvaja možní investori, Ford Motor Company (ďalej len „Ford“) a General Motors (ďalej len „GM“), zakúpili „informačné memorandum“ (čiže celý prezentačný materiál firmy), čo im umožnilo prístup k informáciám uloženým v data roome a čo im napokon umožnilo predložiť konečnú záväznú ponuku.

(17) Informačné memorandum obsahovalo určité podmienky týkajúce sa najmä minimálnej úrovne výroby, zamestnanosti a investícií. Podľa bodovacieho systému ponúkaná cena predstavovala iba 35 % z celkového počtu bodov, v rámci ktorého celkové investície predstavovali 25 %, dosiahnutie 60 % integrácie výroby v štvrtom roku predstavovalo iba 20 % a záväzok dosiahnuť stupeň výroby 200 000 áut vo štvrtom roku predstavoval taktiež iba 20 %. Ak by bol ponúkaný stupeň integrácie výroby pod 60 %, a/alebo ak by sa táto úroveň dosiahla až po štyroch rokoch, investor by získal za toto hodnotiace kritérium 0 bodov. To isté sa vzťahovalo aj na dosiahnutie úrovne výroby, ak by ponuka v tomto prípade bola nižšia ako 200 000 áut v štvrtom roku, a/alebo ak by bol treba dlhší časový interval na dosiahnutie tejto úrovne výroby, investor by taktiež získal 0 bodov.

(18) Konečný termín na odovzdanie konečných ponúk bol 5. júl 2007. Ford ako jediná strana, ktorá odovzdala záväznú ponuku, sa stal víťazom verejnej súťaže. Víťaz pôvodne ponúkal kúpnu cenu vo výške 55 miliónov EUR, avšak po dodatočných rokovaniach zvýšil cenu na 57 miliónov EUR.

(19) V rámci etapy rokovaní, ktorá nastala po predložení ponúk sa strany dohodli, že Ford ako kupujúci sa po príslušnej reorganizácii stane majiteľom výrobných aktív Automobile Craiova, DWAR a Mecatim, kým vedľajšie aktíva (vo všeobecnosti nehnuteľnosti a čisté likvidné prebytky) zostanú mimo, čiže vo vlastníctve štátu. Štát sa zároveň zaviazal vyvinúť maximálne úsilie na získanie zvyšku 28 % akcií od súkromných akcionárov s cieľom ich následného predaja spoločnosti Ford.

(20) Kúpno-predajná zmluva bola podpísaná 12. septembra 2007.

3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA A VYDANIA PRÍKAZU O POZASTAVENÍ OPATRENIA

(21) Konanie vo veci formálneho zisťovania sa začalo z dôvodu, že existovali obavy, že proces privatizácie ovplyvnilo poskytnutie neoprávnenej štátnej pomoci.

(22) Komisia mala predovšetkým pochybnosti o otvorenosti a transparentnosti samotnej verejnej súťaže a jej nediskriminačnom charaktere. Podľa dostupných údajov v danom čase, ktoré sa opierali najmä o články z tlače, Komisia mala dôvody predpokladať, že niektorí potenciálni investori boli znevýhodnení v začiatočnej fáze privatizácie a odradení od toho, aby predložili vlastnú ponuku.

(23) Po druhé Komisia mala pochybnosti o tom, že podmienky, s ktorými bola privatizácia spojená neviedli k zníženiu predajnej ceny a tým k zvýhodneniu podniku, ktorý mal ísť do privatizácie Podľa údajov dostupných v čase začatia konania podmienil AVAS privatizáciu štyrmi podmienkami, ktoré viedli k zníženiu predajnej ceny a ktoré mohli odradiť ďalších prípadných záujemcov od predloženia privatizačných ponúk. Ponúkaná cena predstavovala iba 35 % z celkového počtu bodov.

(24) Okrem toho sa Komisia pýtala, či rumunské orgány spojili privatizáciu aj so zárukami týkajúcimi sa zachovania pracovných miest. Podľa informačného memoranda mali potenciálni kupci predložiť podnikateľský plán zahŕňajúci záväzok, že udržia aktuálny počet zamestnancov. Takisto aj kúpno-predajná zmluva (ďalej len „KPZ“) pripojená k informačnému memorandu predvídala povinnosť dražiteľov udržať aktuálny počet zamestnancov počas nasledujúcich piatich rokov. V prípade, že by dražiteľ nedodržal túto podmienku, KPZ by de iure zanikla bez akýchkoľvek oznámení alebo iných formalít. A nakoniec, rumunské orgány ešte pred uverejnením oznámenia o privatizácii informovali potenciálnych kupcov o tom, že udržanie počtu pracovných miest predstavuje jeden z hlavných dôvodov privatizácie.

(25) Napokon mala Komisia podozrenie, že prehodnotenie niektorých podmienok v rámci rokovaní, ktoré sa uskutočnili po verejnej súťaži, kupujúcu spoločnosť Ford zvýhodnilo. Podľa dostupných údajov v danom čase sa zdalo, že rumunský štát sa zaviazal, že prevezme reálne a možné pohľadávky voči Automobile Craiova vrátane colných pohľadávok v hodnote 800 miliónov EUR. Okrem toho, počas nasledujúcich rokovaní sa rumunská strana a Ford dohodli na reorganizácii podniku tak, aby sa hlavný predmet činnosti (výroba áut) oddelil od vedľajších aktív podniku, najmä od nehnuteľností. Následkom tejto reorganizácie by Ford kúpil a zaplatil iba za výrobnú činnosť a štát by zostal majiteľom pozemkov.

(26) Keďže Rumunsko podpísalo zmluvu o privatizácii aj napriek viacnásobným výstrahám zo strany Komisie, Komisia zároveň vydala aj príkaz o pozastavení opatrenia.

4. PRIPOMIENKY RUMUNSKA

(27) Rumunsko chce v prvom rade zdôrazniť skutočnosť, že išlo o otvorenú, transparentnú a nediskriminačnú verejnú súťaž bez akýchkoľvek stanovených podmienok. Prvý oznam týkajúci sa zámerov privatizovať DWAR, uverejnený 5. decembra 2006, ako aj oznam uverejnený 9. – 12. marca 2007 neobsahujú žiadne predkvalifikačné alebo selektívne kritériá ani záväzné podmienky, ktoré by dražitelia museli splniť. Takisto ani oznam o privatizácii uverejnený v období 18. – 21. mája 2007 neobsahoval žiadne osobitné podmienky, ale iba kritériá na vyhodnotenie ponúk, podľa ktorých sa mali udeľovať body zaslaným ponukám. Rumunsko okrem toho tvrdí, že zvýšenie zamestnanosti nepredstavovalo hodnotiace kritérium v procese dražby. Záverom, všetci potenciálni investori mali prístup k všetkým dostupným informáciám, keďže celý proces privatizácie bol transparentný a v dôsledku toho ani jeden potenciálny záujemca nebol odradený od predloženia svojej ponuky.

(28) Po druhé, Rumunsko tvrdí, že ani informačné memorandum, ani projekt KPZ neobsahovali také záväzné podmienky, o ktorých by nebolo s potenciálnymi záujemcami možné rokovať. Rumunsko vysvetlilo, že AVAS mal pôvodný zámer privatizovať DWAR ako celok, ale počas procesu privatizácie sa agentúra rozhodla poskytnúť potenciálnym záujemcom možnosť predložiť ponuky výlučne na výrobné činnosti (teda s výnimkou nehnuteľností). Rumunsko zdôrazňuje skutočnosť, že všetci potenciálni záujemcovia od začiatku vedeli, že nehnuteľnosti nie sú súčasťou privatizačnej ponuky a že sa majú predať osobitne.

(29) Po tretie, Rumunsko zdôrazňuje, že kritériá obsiahnuté v informačnom memorande nijako neovplyvňovali záujemcov, a to najmä preto, lebo medzi prípadných záujemcov patrili len podniky vyrábajúce automobily. Rumunsko okrem toho trvá na tom, že tieto kritériá neovplyvnili kúpnu cenu, ktorú ponúkol Ford, a to preto, lebo boli v súlade s podnikateľským plánom tejto spoločnosti. Podľa Rumunska úroveň výroby v objeme 200 000 áut ročne požadovaná AVAS v informačnom memorande, sa musí dosiahnuť z ekonomických dôvodov: je to dané veľkosťou a kapacitou automobilky, ktorá je zariadená tak, aby vyrábala malé modely áut, pričom výroba pod 200 000 vozidiel ročne by nebola rentabilná.

(30) Po štvrté, Rumunsko argumentuje tým, že predajom svojej účasti v Automobile Craiova konalo ako podnikateľ v rámci trhového systému. Rumunsko poukazuje na to, že získaná cena predstavuje trhovú hodnotu a v tejto súvislosti uvádza tieto argumenty: DWAR získalo 51 % akcií v roku 2006 od bývalého materského podniku Daewoo Motors Ltd. za predajnú cenu 50 miliónov USD. Hodnota celkového balíka 100 % akcií v tom čase teda bola 78 miliónov EUR. Ford ponúkol 57 miliónov EUR za 72,4 % akcií Automobile Craiova, čo zodpovedá sume 78 miliónov EUR v prepočte na 100 % akcií. Taktiež, majúc na zreteli hodnotu jednej akcie obchodovateľnej na burze cenných papierov, hodnota všetkých akcií Automobile Craiova k 16. marcu 2007 bola okolo 59 miliónov EUR. Takže predajná cena 57 miliónov EUR, ktorú spoločnosť Ford zaplatila za 72 % akcií je vyššia, ako je trhová cena. Okrem toho po procese reštrukturalizácie AVAS zostane majiteľom vedľajších aktív. Napokon podľa hodnotenia DWAR (ktoré vypracoval nezávislý odborník – KPMG) po tom, ako materská spoločnosť ohlásila bankrot, podnik bol v roku 2004 ohodnotený na sumu od 18 do 81 miliónov USD, v závislosti od metódy hodnotenia.

(31) Po piate – pokiaľ ide o údajné prevzatie zodpovednosti za dlhy – Rumunsko poskytlo podrobné informácie o mechanizme vysporiadania dlhov obsiahnutom v osobitnom zákone o privatizácii Automobile Craiova. Rumunsko tvrdí, že v súlade s bežnými podnikateľskými zvyklosťami AVAS preberá na seba uspokojenie len tých pohľadávok, ktoré sa nedajú predvídať a ktoré nie je možné vyčísliť. Rumunsko zdôrazňuje skutočnosť, že Automobile Craiova a DWAR nemajú podlžnosti voči štátu, s výnimkou tých, ktoré vyplývajú z prirodzeného priebehu činnosti podnikov. Takisto vďaka platbám vo výške 10 miliónov USD uskutočneným v roku 2006 na konto materskej spoločnosti (5) DWAR nemá žiadne podlžnosti voči bývalým pobočkám Daewoo.

(32) Po šieste – pokiaľ ide o colné pohľadávky – Rumunsko vysvetlilo vznik colnej pohľadávky vo výške 800 miliónov EUR. V súlade so zákonom č. 71/1994 o prilákaní zahraničných investorov boli rumunské podniky oslobodené od colných poplatkov a od dane zo zisku, ak spĺňali štyri podmienky: potvrdený prísun zahraničného kapitálu vo výške minimálne 50 miliónov USD, minimálne vývozy v objeme 50 % výroby, stupeň integrácie výroby minimálne 60 % a základné imanie, ktoré v priebehu 14 rokov od dátumu kapitálového vstupu nesmelo klesnúť na takú úroveň, ktorá by znamenala priamu účasť zahraničného investora pod 50 miliónov USD.

(33) Miestna colná správa vypočítala stupeň integrácie výroby podniku v roku 2005 a dospela k názoru, že požadovaný strop 60 % nebol dosiahnutý. V dôsledku toho prijala rozhodnutie o zrušení oslobodenia od colnej a daňovej povinnosti, ktorá dosahovala výšku 800 miliónov EUR. DWAR napadol toto rozhodnutie na Národnej colnej správe. Keďže súd prvého stupňa predmetné rozhodnutie o zrušení oslobodenia potvrdil, DWAR toto rozhodnutie opätovne napadol. Odvolací súd rozhodnutím z 27. júna 2007 rozhodnutie o zrušení oslobodenia od daní zrušil.

(34) Záverom Rumunsko zdôrazňuje skutočnosť, že DWAR nemal žiadne výhody v podobe oslobodenia od povinných poplatkov.

(35) Po siedme, rumunské orgány tvrdia, že udržanie aktuálneho počtu zamestnancov nepredstavovalo jednu z podmienok privatizácie, keďže nebolo hodnotiacim kritériom. Takisto aj návrh KPZ pripojený k informačnému memorandu mal iba odporúčací charakter, takže potenciálni kupujúci mohli pochopiť, že o jednotlivých ustanoveniach tejto zmluvy bolo možné rokovať v rámci bilaterálnych rokovaní. V dôsledku toho potenciálni záujemcovia, ktorí nemali v úmysle zachovať pôvodnú zamestnanosť, mohli predložiť svoju ponuku s iným druhom podnikateľského plánu.

(36) A na záver, pokiaľ ide o dodatočné rokovania o ostatných zmluvných ustanoveniach, Rumunsko tvrdí, že boli súčasťou bežného rokovacieho procesu, ktorý sa uskutočnil ešte pred podpisom kúpno-predajnej zmluvy.

5. PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

(37) Ford vstúpil ako zainteresovaná strana do konania, ktoré Komisia začala, listom z 23. novembra 2007.

(38) Po prvé, Ford zdôrazňuje, že proces privatizácie bol otvorený, transparentný, nediskriminačný a bez stanovených podmienok. Obsah celej korešpondencie medzi Fordom a AVAS v rámci procesu privatizácie bol prístupný v data roome.

(39) Po druhé, kritériá na vyhodnotenie ponúk nepredstavovali záväzné podmienky, ktoré mohli odradiť potenciálnych záujemcov. Naopak, Ford vyhlásil, že to pochopil tak, že tieto kritériá môžu byť predmetom rokovaní. Okrem toho kritériá na vyhodnotenie ponúk nemali žiaden vplyv na ponuku Fordu, keďže podnikateľský plán tohto podniku výrazne prekračoval požiadavky uvedené v informačnom memorande.

(40) Po tretie, kúpna cena, ktorú Ford zaplatil AVAS, predstavuje trhovú hodnotu akcií, ktoré boli ponúkané na dražbe. Ford tvrdí, že mal úmysel zaplatiť maximálnu cenu vo výške 100 miliónov USD (71,4 miliónov EUR) za celý balík, čiže 100 % akcií, čo zodpovedalo sume 51,7 miliónov EUR za 72,4 % akcií (6). Aj bez prisudzovacích kritérií Ford nemal v úmysle ponúknuť vyššiu sumu, a to ani keby kritériá na vyhodnotenie ponúk neexistovali. Pôvodne Ford ponúkol kúpnu cenu vo výške 55 miliónov EUR, čo po rokovaniach s rumunskou stranou zvýšil na 57 miliónov EUR. Okrem toho Ford bol jediný záujemca, takže jeho ponuka predstavuje trhovú hodnotu.

(41) Nakoniec Ford tvrdí, že štátne príspevky zahrnuté do KPZ sú bežnou podnikateľskou politikou v oblasti predaja podnikov a sú zlučiteľné s podmienkami trhu a nespôsobili zníženie predajnej ceny pod úroveň najvyššej možnej ponuky, ktorú ponúkal trh. Ford zdôrazňuje skutočnosť, že tieto príspevky sa týkajú výlučne iba rizík, ktoré nie sú bežnou súčasťou výrobného procesu a ktoré sú nepredvídateľné z hľadiska každého nového investora v čase preberania nejakého podniku. Ford prevzal všetky dlhy a záväzky podniku Automobile Craiova, vrátane DWAR, ktoré vznikli v priebehu normálneho procesu výroby a ktoré boli vyhodnotené a sprístupnené v data roome. Aj napriek tomu Ford nechcel prevziať možné riziká, ktoré nedokázal predvídať a vyčísliť na základe predbežných kontrol „due diligence“.

6. POSÚDENIE POMOCI

6.1. Splnenie podmienok na poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

(42) V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa uvádza, že ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1. Štátne zdroje a poskytnutie výhody

(43) Podmienky pripojené k zmluve o privatizácii stanovila národná privatizačná agentúra AVAS. Stanovením takých podmienok, ktoré by mohli viesť k zníženiu predajnej ceny, tak ako sa uvádza ďalej, rumunský štát súhlasil s tým, že nezíska najvyššiu možnú cenu. Nižšia predajná cena za 72,4 % akcií je tak možná preto, lebo cenový rozdiel je zaplatený príjmami, ktorých sa štát zrieka. V dôsledku tohto sa opatrenia týkajú štátnych zdrojov.

(44) Komisia zároveň berie na vedomie, že za činnosti národnej privatizačnej agentúry AVAS je zodpovedný štát. Rumunské orgány túto skutočnosť nespochybnili.

(45) Opatrenie sa nepovažuje za formu pomoci, ak neposkytuje určité výhody (7). V tomto zmysle Komisia musí určiť, či uvedené opatrenia poskytujú nejaké výhody.

(46) Podnik je zvýhodnený v tom prípade, ak od štátu získa hodnotu, niečo, čo by za normálnych podmienok trhového systému nezískal. V tomto smere treba predovšetkým zistiť, či štát konal ako podnikateľský subjekt v rámci trhového systému, alebo či vystupoval ako štátny orgán, ktorý predal uvedený podnik za podmienok, ktoré sú v rozpore s bežnými zvyklosťami trhového systému.

(47) V súlade s článkom 86 ods. 1 Zmluvy o ES štátne podniky podliehajú pravidlám týkajúcim sa štátnej pomoci. V článku 295 Zmluvy o ES sa uvádza, že pravidlá Spoločenstva sú neutrálne, pokiaľ ide o súkromné a štátne vlastníctvo.

(48) V súlade s ustálenou judikatúrou európskych súdnych orgánov (8) a s pravidlami a spôsobmi zavádzanými Komisiou v oblasti štátnej pomoci v privatizácii (9), keď jeden členský štát buď vlastní, alebo predáva podniky, alebo kupuje, či predáva akcie v podnikoch, nedostávame sa do stavu akéhokoľvek zvýhodňovania v prípade, že konanie členského štátu je v súlade s konaním investora v rámci trhového systému.

(49) V dôsledku toho, keď sa privatizácia uskutočňuje predajom akcií na burze cenných papierov, sa všeobecne predpokladá, že prebieha za trhových podmienok a že nezahŕňa schému štátnej pomoci. Keď sa však privatizácia uskutočňuje priamym obchodným predajom, vzniká predpoklad, že to nezahŕňa žiadnu schému štátnej pomoci, iba ak sú splnené tieto podmienky: po prvé, podnik sa predáva prostredníctvom verejnej súťaže ktorá je v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže, otvorená pre všetkých uchádzačov, a transparentná a nediskriminačná; po druhé, nie je viazaná na žiadne podmienky, ktoré nie sú bežné pri podobných transakciách v súkromnom sektore a ktoré by mohli znížiť predajnú cenu; po tretie, podnik sa predá uchádzačovi, ktorý predloží najvýhodnejšiu finančnú ponuku; a po štvrté, súťažiaci musia mať dostatok času a vhodných informácií, aby mohli správne oceniť hodnotu aktív, pre ktoré sa zúčastňujú na verejnej súťaži (10). V opačnom prípade sa musia obchodné predaje preskúmať z hľadiska možnej štátnej pomoci, a práve preto musia byť notifikované.

(50) V podobných prípadoch posudzovanie, či určitá transakcia týkajúca sa štátnych aktív znamená schému štátnej pomoci, všeobecne predpokladá potrebu preskúmať, či by sa podnikateľský subjekt správal rovnako v podobnej situácii v rámci trhového systému, teda či by predal uvedený podnik za tú istú cenu ako štát. Používajúc zásadu súkromného investora v rámci trhového systému, iné dôvody ako ekonomické, napríklad zdôvodnenia týkajúce sa priemyselnej politiky, zamestnanosti či regionálneho rozvoja, ktoré by pre súkromného podnikateľa na trhu neboli akceptovateľné, sa nemôžu zohľadniť ako dôvody, pre ktoré treba súhlasiť s nižšou predajnou cenou. Skôr naopak, naznačujú existenciu štátnej pomoci. Komisia túto zásadu opakovane vysvetlila (11) a súd ju opätovne potvrdil (12).

(51) V zmysle uvedených skutočností, ak akákoľvek z uvedených podmienok nie je dodržaná, Komisia považuje za potrebné preskúmať proces privatizácie s cieľom zistiť, či zahŕňa schému štátnej pomoci, a musí sa preto notifikovať (13). Dodržiavanie týchto požiadaviek by bolo zárukou, že štát získa za akcie, ktoré predáva, najlepšiu cenu, respektíve trhovú cenu, a v konečnom dôsledku to znamená, že nešlo o schému štátnej pomoci.

(52) Nanútením niektorých podmienok súťažiacim v rámci procesu privatizácie štát môže znížiť predajnú cenu podniku, čím sa pripraví o dodatočné príjmy. Niektoré podmienky môžu tiež odradiť potenciálnych investorov, ktorí majú záujem predložiť svoje ponuky, čím dochádza k narušeniu hospodárskej súťaže, a ani tá najvýhodnejšia finančná ponuka, ktorá bola predložená, nemusí predstavovať reálnu trhovú hodnotu (14).

(53) Nanútením takýchto podmienok s vedomím, že štát nedostane najlepšiu možnú cenu za svoje akcie alebo aktíva, sa štát nespráva ako podnikateľský subjekt v rámci trhového systému, ktorý by sa naopak snažil dostať čo najvyššiu možnú cenu. Namiesto toho štát súhlasí s predajom svojho podniku za cenu, ktorá je nižšia ako trhová cena. Podnikateľský subjekt v rámci trhového systému by nemal ekonomický záujem na tom, aby vnucoval podobné podmienky (najmä udržanie úrovne zamestnanosti, podmienky, ktoré zemepisne zvýhodňujú príslušný región, alebo ktoré požadujú určitý stupeň investícií), ale predal by podnik záujemcovi, ktorý by ponúkol najvýhodnejšiu finančnú ponuku a ktorý by sám následne rozhodoval o budúcnosti podniku alebo zakúpených aktív (15).

(54) To však neznamená, že v rámci procesu privatizácie všetky podmienky automaticky naznačujú schému štátnej pomoci. Po prvé, podmienky, ktoré sa za bežných okolností vyskytujú aj v obchodných transakciách medzi súkromnými osobami (určité štandardné formy prevzatia zodpovednosti za dlhy, dôkazy o solventnosti záujemcu alebo súlad s vnútroštátnymi právnymi predpismi o pracovných pomeroch), nepredstavujú žiadny problém. Po druhé, podmienky, ktoré sa zvyčajne nevyskytujú v rámci obchodných transakcií medzi súkromnými osobami vedú k existencii schém štátnej pomoci iba v takom rozsahu, v akom môžu mať vplyv na zníženie predajnej ceny a môžu poskytovať určité výhody. Skutočnosť, že takéto podmienky nepredstavujú štátnu pomoc, sa v jednotlivých prípadoch musí dokázať (16).

(55) V tomto prípade sa verejná súťaž rumunských orgánov zamerala najmä na zachovanie istej úrovne výroby a miery zamestnanosti v Craiove. Rumunské orgány nepredložili dôkazy, ktoré by presvedčili, že tieto podmienky boli stanovené z dôvodov, ktoré by zohľadnil ktorýkoľvek podnikateľský subjekt v rámci trhového systému.

(56) V prípade privatizácie Automobile Craiova národná agentúra pre privatizáciu stanovila štyri podmienky v podobe kritérií na vyhodnotenie ponúk: ponúkaná cena predstavovala 35 % z celkového počtu bodov, celkové investície predstavovali 25 %, dosiahnutie 60 % integrácie výroby v štvrtom roku predstavovalo 20 % a záväzok dosiahnuť stupeň výroby 200 000 áut vo štvrtom roku predstavoval taktiež 20 %. V prípade, že by potenciálny investor nesplnil posledné dve požiadavky, jeho ponuka pri príslušných hodnotiacich kritériách by získala 0 bodov. V dôsledku toho bolo prakticky nemožné, aby potenciálny investor, ktorý sledoval iné priemyselné využitie automobilky, vyhral verejnú súťaž len na základe svojej najvyššej ponuky, bez splnenia požiadaviek týkajúcich sa úrovne výroby (pri predpoklade, že úroveň investícií by bola rovnaká).

(57) Pri predpoklade, že konkurenčný investor by mohol navrhnúť podobnú úroveň investícií, ale nemohol by dodržať podmienku týkajúcu sa úrovne výroby, musel by, aby vyhral verejnú súťaž, navrhnúť cenu o 230 % vyššiu, ako je cena, ktorú predložil Ford (17). Konkrétne, aby mohol potenciálny investor prevýšiť ponuku Fordu vo výške 57 miliónov EUR, musel by navrhnúť svoju cenu vo výške vyše 133 miliónov EUR (väčšiu o 76 miliónov EUR), aby tak vykompenzoval nesplnenie podmienky o úrovni výroby. Tak Ford, ako aj jeho potenciálni konkurenti museli zohľadniť podobné faktory, čo ovplyvnilo nielen ich rozhodovanie o predložení ponuky, ale aj navrhovanú cenu.

(58) Komisia poznamenáva, že hoci formálne oznámenie o privatizácii Automobile Craiova neobsahovalo zmienku o podmienkach, keďže ich presné znenie bolo uvedené v dodatočnom informatívnom memorande, hlavné ciele rumunských orgánov v tejto lokalite – udržanie istej miery zamestnanosti a úrovne výroby automobilov – boli širokej verejnosti už dávno známe. Komisia má indície, že určití potenciálni investori, ktorí uvažovali o inom strategickom využití tohto podniku, boli už od počiatočných fáz odrádzaní od toho, aby sa vážne zúčastnili na verejnej súťaži.

(59) V tomto kontexte treba zdôrazniť skutočnosť, že úroveň výroby 200 000 áut ročne predstavuje zdvojnásobenie aktuálnej kapacity, ktorá sa však v súčasnosti využíva iba do malej miery. Úroveň výroby, ktorá sa musí dosiahnuť, je podrobne spresnená tak, že s istotou povedie k výraznému nárastu prítomnosti na trhu. Komisia považuje túto situáciu za porovnateľnú s prípadom, keď ekonomické správanie podniku ovplyvňujú zásahy štátu alebo priame dotácie znižujúce náklady, inak hradené podnikom.

(60) Pokiaľ ide o rozlišovanie medzi podmienkami a bodovacím systémom, ktoré rumunské orgány uviedli, Komisia neprikladá veľkú dôležitosť tomuto argumentu. Udeľovanie bodov za úroveň výroby a jej integrácie de facto predstavuje podmienenie privatizácie skutočnými podmienkami, čo podľa názoru Komisie znížilo predajnú cenu podniku. Komisia nemôže prijať argument, že konečná predajná cena odzrkadľuje trhovú hodnotu podniku. Aj v tomto smere má Komisia náznaky, že potenciálni kupujúci s odlišnou priemyselnou stratégiou alebo činnosťou, ktorí nemali zámer vyrábať 200 000 áut ročne a dosiahnuť 60 % stupeň integrácie výroby boli už od začiatku odrádzaní od toho, aby predložili svoje ponuky, pričom ich konkurenčná pozícia v rámci verejnej súťaže bola vážne ovplyvnená. Zdá sa, že takéto boli okolnosti, za ktorých rumunské orgány zvolili uvedený model bodovacieho systému. Nakoniec sa jeden záujemca s odlišnou priemyselnou stratégiou rozhodol, že nepredloží svoju ponuku, hoci sa predtým zúčastnil procesu verejnej súťaže.

(61) Pokiaľ ide o negociačný charakter pripojených podmienok, Komisia nemôže súhlasiť s argumentmi Rumunska, podľa ktorých negociačný charakter podmienok bol známy všetkým potenciálnym investorom a dal sa ľahko odhadnúť z dokumentácie o predmetnej verejnej súťaži. Je síce pravda, že AVAS v odpovediach na otázky, ktoré zaslal Ford, potvrdila, že projekt KPZ mal iba usmerňujúci charakter a slúžil ako východiskový podklad pre ďalšie rokovania. Toto tvrdenie sa však týka iba zmluvných rokovaní, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou predaja akcií prostredníctvom rokovaní, ktorých základom sú konečné, vylepšené a neodvolateľné ponuky, a všeobecne nepotvrdzuje existenciu možnosti dodatočného prejednania záväzných podmienok uvedených vo verejnom oznámení a najmä prvkov bodovacieho systému. Rumunsko neposkytlo žiaden dôkaz, podľa ktorého by prvky bodovacieho systému mohli byť predmetom rokovaní. Ak by tieto prvky mohli byť predmetom rokovania, bodovací systém by stratil akýkoľvek praktický význam.

(62) Komisia nesúhlasí s argumentom uvedeným Rumunskom, podľa ktorého AVAS potvrdila, že môže zmeniť svoje stanovisko počas rokovaní. Táto odpoveď sa výhradne týkala iba otázky, ktorú Ford položil v súvislosti s požiadavkou, že kupca sa musí zriecť práva na ochranu a vrátenie vkladov od štátu v prípade úspešného uplatnenia nárokov tretích strán na aktíva spoločnosti Automobile Craiova. Komisia zastáva stanovisko, že na základe uvedeného vyjadrenia nie je možné dospieť k záveru, že možnosť prejednania platí všeobecne pre všetky podmienky.

(63) Komisia nemôže súhlasiť s výpočtami uvedenými Rumunskom, ktoré mali dokázať, že cena zaplatená Fordom predstavuje trhovú hodnotu podniku Automobile Craiova. Po prvé, predajná cena, ktorú zaplatil Ford za 72 % akcií Automobile Craiova, vrátane DWAR a Mecatim, sa nemôže porovnávať s cenou, ktorú zaplatil DWAR v roku 2006 za 51 % vlastných akcií. Takisto treba zohľadniť aj všeobecný ekonomický kontext obdobia, v ktorom sa tento predaj uskutočnil: vtedy, keď bankrotujúca spoločnosť Daewoo Motors súhlasila s predajom 51 % svojich akcií v roku 2006, DWAR mala vysoké záväzky (nevyplatená colná pohľadávka, podlžnosti voči ostatným pobočkám Daewoo atď.).

(64) Po druhé, porovnávanie medzi predajnou cenou a hodnotou akcií Automobile Craiova na burze cenných papierov v hodnote okolo 50 miliónov EUR nie je prijateľné. Toto porovnávanie nezohľadňuje skutočnosť, že pri kúpe väčšiny akcií ich hodnota je oveľa vyššia ako súčet za jednotlivo kupované akcie. Okrem toho, keďže iba malá časť akcií je prístupná na trhu, je možné, že cena kótovaná na burze cenných papierov neodzrkadľuje reálnu trhovú hodnotu podniku.

(65) Na základe predchádzajúcich zistení Komisia dospela k záveru, že podmienky, s ktorými bola privatizácia Automobile Craiova spojená viedli k zníženiu predajnej ceny a odrádzali potenciálnych záujemcov od predloženia vlastných ponúk. Výsledkom bola skutočnosť, že štát sa vzdal príjmov z privatizácie.

(66) Vzhľadom na uvedené zistenia Komisia dospela k záveru, že v tomto prípade ide o ekonomické zvýhodnenie, ktoré sa na sprivatizované hospodárske činnosti poskytlo s použitím štátnych zdrojov.

(67) Pri začatí konania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES Komisia mala pochybnosti o transparentnom a nediskriminačnom charaktere verejnej súťaže a najmä o rovnakom prístupe všetkých potenciálnych zainteresovaných strán k informáciám o podniku, ktorý sa mal privatizovať, o kritériách na vyhodnotenie ponúk a o možnosti rokovať o niektorých zmluvných ustanoveniach s národnou privatizačnou agentúrou. Podľa údajov dostupných v tom čase mali rumunské orgány predbežné rokovania s niektorými výrobcami automobilov ešte pred oficiálnym uverejnením oznámenia o privatizácii.

(68) Rumunsko tvrdí, že všetci potenciálni investori mali rovnaký prístup k informáciám bez toho, aby niektorí z nich boli zvýhodnení. Predbežné kontakty, ktoré sa z iniciatívy vlády konali s potenciálnymi záujemcami, neovplyvnili stratégiu a postup privatizácie.

(69) Na základe údajov poskytnutých rumunskými orgánmi Komisia konštatuje, že rumunská strana viedla predbežné neformálne rokovania s viacerými možnými investormi, v rámci ktorých sa dotkli viacerých aspektov týkajúcich sa podniku, ktorý mal byť sprivatizovaný: absolútne vlastníctvo priemyselných aktív, dlhy a záväzky podniku ako aj rýchly privatizačný proces. Možno predpokladať, že štát vo svojej úlohe predajcu uskutoční takéto rokovania s cieľom získať predbežné informácie o takých otázkach, ako je dopyt na trhu, minimálna predajná cena a podobne. Komisia súhlasí s tým, že je možné považovať za bežné, že sa vláda zúčastňuje na podobných konzultáciách a predbežných rokovaniach s potenciálnymi investormi ešte pred uverejnením oznámenia o privatizácii, avšak len pokiaľ cieľom ani výsledkom takýchto rokovaní nie je stanovenie podmienok verejnej súťaže.

(70) Po uverejnení oznámenia o privatizácii iba dvaja potenciálni záujemcovia, Ford a GM, kúpili informačné memorandum, čo im umožnilo prístup k údajom v data roome a viedlo nakoniec k predloženiu ich konečných záväzných ponúk. Je pravda, že po uverejnení oznámenia o privatizácii Ford a GM mali cez data room prístup k celej korešpondencii medzi AVAS na jednej strane a Ford a GM na strane druhej. Takže Komisia dospela k záveru, že v tejto etape privatizácie obaja potenciálni investori mali rovnaký prístup k informáciám.

(71) Záverom je, že na základe údajov poskytnutých rumunskou stranou boli pochybnosti Komisie o otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom charaktere verejnej súťaže na privatizáciu Automobile Craiova odstránené.

(72) Pri začatí konania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES, Komisia vyjadrila pochybnosti, či AVAS mohla odpustiť podniku platbu niektorých dlhov v rámci procesu privatizácie (najmä colného dlhu vo výške 800 miliónov EUR) a či by mohla poskytnúť záruky, pokiaľ ide o splatenie dlhov voči ostatným pobočkám Daewoo.

(73) Pokiaľ ide o colný dlh, Rumunsko poskytlo dôveryhodné informácie, ktoré dokazujú, že tento dlh bol príslušným štátnym orgánom vyhlásený za bezdôvodný: pohľadávka vznikla na základe nesprávneho výkladu a nesprávnej aplikácie vnútroštátnej legislatívy. V konečnom dôsledku táto pohľadávka bola zrušená. V súlade s judikatúrou Súdneho dvora, musia vnútroštátne súdne orgány v plnom rozsahu implementovať ustanovenia právnych predpisov Spoločenstva týkajúce sa štátnej pomoci. Vnútroštátne súdne orgány okrem toho môžu v prípade potreby odmietnuť uplatnenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ak sú v rozpore s právnymi predpismi Spoločenstva (18). Komisia preskúmala dôvody na zrušenie colného dlhu súdnym rozhodnutím a dospela k názoru, že to neviedlo k poskytnutiu novej pomoci.

(74) Pokiaľ ide o bežné záväzky, ktoré vyplývali z bežného výkonu podnikateľskej činnosti, Rumunsko uviedlo argumenty, že tie neprevezme agentúra AVAS, ale uhradí spoločnosť DWAR.

(75) Pokiaľ ide o záruky poskytnuté agentúrou AVAS za náhodné pohľadávky, rumunské orgány vysvetlili, že štátna záruka sa týka výlučne neznámych pohľadávok vyplývajúcich z činnosti DWAR v minulosti, ktoré by ani jeden investor nemohol ohodnotiť a vyčísliť v rámci predbežného prieskumu („due diligence“). Okrem toho, Rumunsko tvrdí, že prevzatie takýchto pohľadávok je bežnou súčasťou súčasných podnikateľských zvyklostí v rámci obyčajných zmluvných rokovaní.

(76) Záverom je, že pochybnosti, ktoré Komisia v súvislosti s možným odpustením platieb dlhov vyjadrila na začiatku konania boli odstránené.

(77) Komisia mala pri začatí konania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES obavy, či AVAS neurobí nejaké zmeny, pokiaľ ide o podmienky verejnej súťaže v etape rokovaní, a to tak, že by to zvýhodnilo podnikateľský plán spoločnosti Ford. Rumunsko poukázalo, že zmeny, ktoré nastali pri niektorých zmluvných ustanoveniach počas etapy rokovaní, sú bežnou súčasťou moderných podnikateľských zvyklostí a boli to autorizované zmeny v rámci zvolenej privatizačnej stratégie pre tento podnik (a to rokovanie založené na konečných ponukách, vylepšených a neodvolateľných). Rumunsko takisto zdôraznilo skutočnosť, že v ponuke Fordu bol predpokladaný nákup výrobnej jednotky (dnes DWAR); Ford však pre zmenu ponúkal balík, ktorý obsahoval predajnú cenu vo výške 57 miliónov EUR plus vedľajšie aktíva, ktoré mali zostať vo vlastníctve štátu.

(78) Počas etapy rokovaní sa AVAS a Ford dohodli na procese reštrukturalizácie podniku, čo bolo takisto uvedené aj v KPZ. Podľa tejto reštrukturalizácie Automobile Craiova a Mecatim urobia fúziu v rámci DWAR. Hlavné aktíva (priemyselné aktíva) všetkých troch podnikov zostanú vo vlastníctve DWAR. Zvyšok vedľajších aktív (najmä nehnuteľnosti) prejdú osobitne do novovytvoreného podniku (Newco). Čisté prebytky likvidity, ktorými disponuje DWAR, sa takisto stanú vlastníctvom Newco. AVAS sa okrem toho zaviazala, že vynaloží všetko úsilie, aby kúpila zvyšok akcií nového podniku DWAR (hlavné aktíva) od minoritných akcionárov a potom ich následne predala spoločnosti Ford.

(79) Argumenty uvedené rumunskou stranou odstránili pochybnosti Komisie ohľadom etapy rokovaní.

6.1.2. Selektívnosť

(80) Opatrenie je selektívne lebo favorizuje iba Automobile Craiova, vrátane výrobcu automobilov DWAR.

6.1.3. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

(81) Automobile Craiova je podnik, ktorý vyrába autá a náhradné súčiastky, a DWAR je podnik vyrábajúci autá, pričom tieto výrobky sa vo veľkom predávajú v Európskej únii. V dôsledku toho uvedené opatrenie hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.4. Záver

(82) Komisia so zreteľom na uvedené dôvody dospela k záveru, že pripojenie uvedených podmienok znamená štátnu pomoc, pretože tieto podmienky viedli k zníženiu predajnej ceny za 72,4 % akcií Automobile Craiova a predstavujú výhodu pre privatizovaný hospodársky subjekt. Toto rozhodnutie sa vzťahuje výlučne na predaj 72,4 % akcií zo strany AVAS spoločnosti Ford a neprejudikuje akékoľvek budúce posudzovanie prípadného predaja zvyšných 27,6 % akcií.

(83) Komisia konštatuje, že hospodárska činnosť využíva poskytnutú výhodu a je príjemcom štátnej pomoci.

6.2. Vyčíslenie štátnej pomoci

(84) Výška poskytnutej štátnej pomoci je rozdielom medzi trhovou hodnotou podniku (najvyššia možná cena, ktorú by AVAS získala za predaj 72,4 % akcií Automobile Craiova, ak by nestanovila príslušné podmienky) a skutočne zaplatenou cenou. Tento rozdiel išiel na úkor štátu.

(85) Samozrejme, je veľmi ťažké odhadnúť cenu, ktorá by bola vzišla na základe otvorenej, transparentnej, nediskriminačnej verejnej súťaže bez podmienok. Najlepším riešením by bolo zrušiť výsledok verejnej súťaže a prípravu nového procesu privatizácie bez pripojených podmienok, čo by bolo zárukou neposkytnutia akejkoľvek schémy štátnej pomoci. Toto riešenie sa navrhlo rumunským orgánom, bolo však nimi odmietnuté.

(86) Na účely posúdenia rozsahu štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá sprivatizovaným hospodárskym činnostiam prostredníctvom privatizácie je potrebné posúdiť trhovú hodnotu podniku. Na základe diskusií s rumunskými orgánmi a spoločnosťou Ford a zohľadniac špecifické okolnosti prípadu, Komisia uvažuje, že v tomto prípade treba vykonať analýzu trhovej hodnoty na základe čistej hodnoty aktív predaného podniku.

(87) Analýza účtovnej hodnoty podniku v čase verejnej súťaže na základe údajov z účtovnej uzávierky z 31. marca 2007 (t. j. najnovších údajov, ktoré mali potenciálni záujemcovia k dispozícii na to, aby stanovili svoju ponuku) ukazuje, že celková hodnota aktív podniku, z ktorých sa odpočítajú celkové pohľadávky, bola – 465 miliónov EUR. Táto hodnota nezahŕňa nehnuteľnosti, ktoré spoločnosť Ford nakoniec nekúpila. Okrem toho, ako už bolo uvedené, v KPZ sa obidve strany dohodli, že po predaji bude nasledovať proces reštrukturalizácie podniku. Po prvé, Ford nemal predovšetkým nadobudnúť hodnotné vedľajšie aktíva, ktoré sa mali vyčleniť a zostať vo vlastníctve AVAS. Po druhé, AVAS si mal nechať čisté prebytky likvidity v hodnote 310 miliónov RON (približne 92 miliónov EUR) spolu s príslušnými záväzkami podniku (odhadovalo sa, že tieto likvidné prostriedky budú postačovať na úhradu týchto záväzkov). V účtovnej uzávierke z marca 2007 boli aj rezervy pre eventualitu vrátenia colného dlhu [opísaného v odôvodneniach (25) a (73)], ktoré výrazne znižovali čistú hodnotu aktív podniku; po príslušnom súdnom rozhodnutí táto pohľadávka zanikla a rezervy mohli byť uvoľnené.

(88) Rumunské orgány okrem týchto prvkov uviedli argumenty v prospech vykonania určitých úprav hodnôt z účtovnej uzávierky tak, aby tá čo najprimeranejšie odzrkadľovala reálnu hodnotu aktív. Príslušným spôsobom sa upravila najmä hodnota pozemkov a budov, strojov a zariadení, ostatného vybavenia a zásob tak, aby odzrkadľovala ich reálnu trhovú hodnotu.

(89) Ak zoberieme do úvahy všetky tieto faktory, čiže ak odpočítame čisté likvidné prebytky, nezohľadníme colný dlh a rezervy, a aplikujeme uvedené úpravy, dostaneme čistú hodnotu aktív celého podniku DWAR (100 %) vo výške 115 923 000 EUR, takže čistá hodnota aktív za 72,4 % akcií DWAR je 83 928 000 EUR.

(90) Rozdiel medzi takto stanovenou čistou hodnotou aktív a cenou, ktorú spoločnosť Ford skutočne zaplatila (57 miliónov EUR), je 26 928 000 EUR. Záverom je, že hodnota štátnej pomoci je 26 928 000 EUR.

6.3. Hodnotenie štátnej pomoci ako neoprávnenej pomoci

(91) V súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia Rady č. 659/1999 „neoprávnená pomoc“ znamená novú formu štátnej pomoci poskytnutej v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

(92) Rumunské orgány neinformovali o tomto opatrení pred jeho implementáciou a zaviedli ho, vedome porušujúc podmienky uvedené v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Opatrenie teda znamená neoprávnenú pomoc.

6.4. Zlučiteľnosť neoprávnenej schémy pomoci

(93) Keďže sa v súlade s článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES zistilo, že ide o opatrenie, ktoré predstavuje neoprávnenú pomoc, je potrebné zistiť, či toto opatrenie mohlo byť zlučiteľné so spoločným trhom.

(94) Výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES sa v tomto prípade neuplatňujú, keďže miera štátnej pomoci nemá ani sociálny rozmer, ani nie je poskytnutá individuálnym spotrebiteľom. Okrem toho, toto opatrenie nie je kompenzačné v prípade škôd spôsobených prírodnými živlami alebo ďalšími mimoriadnymi javmi a nie je poskytnuté na rozvoj určitých regiónov Spolkovej republiky Nemecko postihnutých rozdelením Nemecka.

(95) Neuplatňujú sa ani výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. b) a d) Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú pomoci určenej na podporu významného projektu spoločného európskeho významu alebo na nápravu ťažkých ekonomických otrasov niektorého z členských štátov, ako aj pomoci určenej na podporu kultúrnych hodnôt a kultúrneho dedičstva.

(96) Z tohto dôvodu zostáva preskúmať uplatnenie výnimiek uvedených v článku 87 ods. 3 písm. a) a c) Zmluvy o ES a v relevantných usmerneniach Spoločenstva.

(97) Komisia nemá žiadnu informáciu, podľa ktorej by sa štátna pomoc mohla považovať za zlučiteľnú so Zmluvou o ES na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (19).

(98) V súlade s týmito usmerneniami podnik, ktorý prijíma pomoc na reštrukturalizáciu, musí byť v ohrození, čiže už nie je schopný z vlastných zdrojov alebo prostriedkov, ktoré môže získať od vlastníka/akcionárov alebo od svojich veriteľov zastaviť jasné straty, ktoré ho bez vonkajšieho zásahu štátnych orgánov v krátkodobom alebo strednodobom výhľade privedú k bankrotu. Je pravda, že DWAR v roku 2006 zaznamenal straty vo výške 350 miliónov EUR a mal pohľadávky vo výške 88 miliónov EUR. Aj napriek tomu podnik mal aktíva v hodnote 419 miliónov EUR (najmä nehnuteľnosti). Okrem toho, po privatizácii a predaji spoločnosti Ford, DWAR by mal byť súčasťou väčšej skupiny podnikov a v zmysle usmernení je vysoko pravdepodobné, že sa stane príjemcom finančnej pomoci, aby mohol prekonať existujúce ťažkosti. Záverom, DWAR sa nepovažuje za podnik v ťažkostiach v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov.

(99) Poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu je takisto podmienené existenciou dobre zostaveného plánu reštrukturalizácie, ktorý by mal trvať čo najkratšie a ktorý by mal na základe realistických odhadov o budúcom fungovaní zabezpečiť dlhodobú životnosť podniku. Rumunsko neposkytlo takýto plán reštrukturalizácie.

(100) Okrem toho sa treba vyvarovať nadmiernym prejavom konkurencie. Tie sa všeobecne prejavujú v podobe limitovanej prítomnosti podniku na trhu alebo trhoch na konci obdobia reštrukturalizácie (kompenzačné opatrenia). Pokiaľ ide o Automobile Craiova, podmienky procesu privatizácie zabezpečujú významný nárast výrobnej kapacity, čo znamená zvýšenú prítomnosť na relevantných trhoch.

(101) Napriek pochybnostiam, ktoré Komisia vyjadrila pri začatí oficiálneho konania vo veci formálneho zisťovania, Rumunsko nepreukázalo, že podmienky usmernenia boli splnené. Komisia dospela k názoru, že podmienky uvedené v usmerneniach neboli splnené.

(102) Komisia poznamenáva, že Automobile Craiova je podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES sa nachádza v podporovanom regióne, ktorý môže byť príjemcom regionálnej pomoci. Aj napriek tomu Rumunsko neposkytlo žiadne informácie, ktoré by dokázali existenciu podmienok na udelenie regionálnej pomoci tak, ako sa to upresňuje v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci.

(103) Komisia poznamenáva, že pripojené podmienky sa naozaj týkali plánovaných investícií a udržania miery zamestnanosti, ktoré by sa mohli porovnať s cieľmi regionálnej pomoci. Ale aj napriek tomu treba uviesť skutočnosť, že nízka cena, ktorú získala spoločnosť Ford, nebola podmienená dodržiavaním pravidiel uvedených v usmerneniach o poskytnutí regionálnej štátnej pomoci, ako je udržanie projektu v regióne na isté časové obdobie, kontrola voliteľných nákladov alebo normy týkajúce sa kumulácie pomoci, transparentnosti a dohľadu.

(104) Komisia okrem toho zistila, že Rumunsko osobitne oznámilo regionálnu pomoc (20). Táto pomoc bude posúdená v samostatnom rozhodnutí.

(105) Komisia okrem toho zistila, že schéma štátnej pomoci nie je zlučiteľná ani na základe iných usmernení alebo rámcových stratégií Spoločenstva. Aspoň rumunské orgány sa neodvolali na podobné ustanovenia.

(106) Komisia so zreteľom na uvedené dôvody dospela k názoru, že schéma štátnej pomoci nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

7. VYMÁHANIE POMOCI

(107) Podľa článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby príjemca pomoc vrátil.

(108) Vymáhať možno len nezlučiteľnú pomoc. Komisia stanovila, že pomoc vo výške 26 928 000 EUR bola poskytnutá neoprávnene. Takáto schéma pomoci nie je zlučiteľná podľa pravidiel o štátnej pomoci alebo existujúcich schém pomoci a príjemca ju musí vrátiť.

(109) Komisia dospela k názoru, že príjemca štátnej pomoci je ekonomický subjekt, ktorý bol sprivatizovaný – hlavné priemyselné aktivity Automobile Craiova a DWAR alebo akýkoľvek iný subjekt, ktorý ho nahradí. Komisia zistila, že v súlade s ustanoveniami kúpno-predajnej zmluvy po ukončení procesu reštrukturalizácie tento ekonomický subjekt bude výhradným vlastníkom hlavných priemyselných aktív, ktoré boli predmetom pripojených podmienok a nebude vlastniť vedľajšie aktíva.

(110) Na základe špecifických vypovedacích klauzúl uvedených v kúpno-predajnej zmluve, ako aj príkazu o pozastavení opatrenia vydanom Komisiou, kúpno-predajná zmluva medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Ford zatiaľ nenadobudla platnosť. Komisia dospela k názoru, že štátna pomoc nebola poskytnutá príjemcovi, čo je dôvod, pre ktorý netreba platiť žiadne úroky z vymáhania.

(111) Komisia konštatuje, že čisté prebytky likvidity automobilky Automobile Craiova a DWAR (ako aj iné vedľajšie aktíva) nie sú súčasťou transakcie medzi AVAS a Ford, čiže Fordom ich neprevzal. Preto pri výpočte čistej hodnoty aktív podniku s cieľom vyčíslenia pomoci Komisia nezohľadnila tieto prebytkové likvidné položky. Záverom, na základe tohto rozhodnutia štátna pomoc sa nebude vymáhať z týchto čistých prebytkových položiek. Aj preto Komisia požaduje, aby bola stále informovaná o priebehu reštrukturalizácie podniku, a najmä, aby dostávala údaje o stave čistých prebytkoch likvidity v dátume podpísania KPZ a v dátume splatenia štátnej pomoci, ako aj informácie o akýchkoľvek rozdieloch, ktoré by vznikli medzi obidvoma týmito dátumami,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Rumunsko poskytlo v rámci procesu privatizácie Automobile Craiova vo výške 26 928 000 EUR, nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

1. Rumunsko prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohlo od príjemcu nezlučiteľnú pomoc poskytnutú v rámci schémy uvedenej v článku 1.

2. Do súm, ktoré sa majú vymôcť, patria aj úroky, a to za obdobie od dátumu, kedy pomoc bola k dispozícii príjemcovi až do dátumu jej skutočného vrátenia.

3. Úrok sa vypočíta ako zložitý úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004.

4. Vymáhanie sa uskutoční bezodkladne a v súlade s postupmi uvedenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch, za predpokladu, že umožňujú bezodkladné a účinné vykonanie tohto rozhodnutia.

Článok 3

1. Vymáhanie pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1 bude bezodkladné a účinné.

2. Rumunsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

1. Rumunsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

a) celkovú sumu, ktorá má príjemca vrátiť;

b) podrobný opis opatrení, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

c) dokumenty preukazujúce, že príjemca dostal príkaz na vrátenie pomoci;

d) dokumenty preukazujúce, že pomoc bola vrátená;

e) dokumenty preukazujúce, že pomoc nebola vrátená z vedľajších priemyselných aktív, ktoré majú byť prevedené na novovytvorený podnik kontrolovaný agentúrou AVAS a minoritnými akcionármi (najmä čisté likvidné prebytky a nehnuteľnosti) tak, ako sa stanovilo v kúpno-predajnej zmluve;

f) podrobný opis implementácie procesu reštrukturalizácie podniku podľa kúpno-predajnej zmluvy.

2. Rumunsko bude pravidelne a až do ukončenia vymáhania pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1 informovať Komisiu o pokroku, ktorý dosiahlo, pokiaľ ide o vnútroštátne opatrenia prijaté na účely implementácie tohto rozhodnutia. Rumunsko na základe jednoduchej žiadosti Komisie bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré už prijalo a ktoré plánuje prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Poskytne tiež podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch z vymáhania, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

V Bruseli 27. februára 2008 Za Komisiu Neelie KROES členka Komisie

(1) Ú. v. EÚ C 248, 23.10.2007, s. 25.

(2) [Chyba. Text by mal znieť: „a jej pobočky Daewoo România“.]

(3) Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

(4) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

(5) V roku 2006 DWAR získal 51 % akcií Daewoo Motors Ltd. za kúpnu cenu 50 miliónov USD a sumu na vysporiadanie vo výške 10 miliónov USD určenú na akékoľvek zvyšné záväzky voči iným pobočkám Daewoo.

(6) Podľa výmenného kurzu 1 EUR = 1,4 USD.

(7) Pozri vec T-471/93 Tiercé Ladbroke/Komisia, body 54 a 56 – 63.

(8) Pozri napr. vec T-296/97 Alitalia, veci T-228/99 a T-233/99 WestLB/Komisia, vec T-366/00 Scott SA veci C-328/99 a C-399/00 Italia a SIM 2 Multimedia/Komisia, vec T-358/94 Air France/Komisia.

(9) Správa č. XXIII týkajúca sa politiky v oblasti hospodárskej súťaže, 1993, s. 255. Rovnaký balík pravidiel môžeme nájsť aj v špecifickom kontexte leteckého priemyslu pri „uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP týkajúcich sa štátnej pomoci v leteckom priemysle“ (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5), kde sa poukazuje na to, že: „Pomoc je vylúčená, […] ak sú v čase privatizácie splnené tieto podmienky: predaj sa uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže bez stanovených podmienok […]. Na druhej strane nasledovné druhy predajov spadajú pod požiadavky o predoznámenie uvedené v článku 93 ods. 3 Zmluvy o ES, pretože existuje prezumpcia, že môžu profitovať zo štátnej pomoci: […] – všetky uskutočnené predaje za podmienok, ktoré by neboli akceptovateľné pre obchod medzi podnikateľskými subjektmi v rámci trhového systému.“

(10) Body 402 a nasledovné z XXIII. správy týkajúcej sa politiky v oblasti hospodárskej súťaže (1993). Pozri aj bod 248 z XXI. správy týkajúcej sa politiky v oblasti hospodárskej súťaže (1991): „V prípade, že akcie sa predajú záujemcovi, ktorý predloží najvýhodnejšiu finančnú ponuku v rámci otvorenej verejnej súťaže bez stanovených podmienok, nejde o štátnu pomoc. Ak sú akcie predané za iných podmienok, môže ísť o schému štátnej pomoci.“

(11) Pozri napr. rozhodnutie Komisie z 3. mája 2000, TASQ, v ktorom Komisia spresnila, že „francúzske orgány okrem toho poukázali, že oznámenie o verejnej súťaži bolo transparentné a bez podmienok […]. Najmä dokumenty zaslané Komisii dokazujú, že predaj TASQ nebol podmienený napríklad zachovaním počtu pracovných miest, sídla alebo pokračovaním výroby.“ To viedlo Komisiu k záverom, že v tomto procese privatizácie nešlo o schému štátnej pomoci.

(12) Pozri napr. veci T-228/99 a T-233/99 WestLB/Komisia, vec T-366/00 Scott SA, veci C-328/99 a C-399/00 Italia a SIM 2 Multimedia/Komisia, vec T-358/94 Air France/Komisia. Vo veci T-296/97 Alitalia Súdny dvor vyhlásil, že „treba zdôrazniť skutočnosť, že konanie súkromného investora v rámci trhového systému je podmienené perspektívou ziskovosti. Opatrenie bolo motivované snahou zachovať pracovné miesta, čo bolo vlastne dôležitejšie ako všetko ostatné, ako dôvody spojené so životaschopnosťou a prežitím dražiteľa, ako perspektíva ziskovosti.“

(13) Pozri správu č. 23 týkajúcu sa politiky v oblasti hospodárskej súťaže, 1993, s. 255.

(14) Vo viacerých rozhodnutiach Komisie neprítomnosť podmienok, najmä však nepodmienený charakter verejnej súťaže bol hlavný argument, ktorý viedol Komisiu k záveru, že nešlo o schému štátnej pomoci v procesoch privatizácie. Pozri napr. rozhodnutie Komisie z 15. februára 2000Dessauer Geräteindustrie (Ú. v. ES L 1, 4.1.2001, s. 10), rozhodnutie Komisie z 13. decembra 2000SKET Walwerkstechnik (Ú. v. ES L 301, 17.11.2001, s. 37), rozhodnutie Komisie z 30. januára 2002Gothaer Fahrzeugtechnik (Ú. v. ES L 314, 18.11.2002, s. 62), v ktorom Komisia vysvetlila: „Aby sa v rámci transakcie vylúčila akákoľvek forma štátnej pomoci, BvS malo požadovať cenu zhodnú s trhovou hodnotou podniku. Preto Komisia preveruje, či postup pri predaji bol najvýhodnejší na určenie trhovej hodnoty. […] Predajná cena je trhová cena, ak sa predaj zabezpečí postupom otvorenej verejnej súťaže bez stanovených podmienok, a aktíva sú predané tomu dražiteľovi, ktorý ponúkol najvýhodnejšiu finančnú ponuku alebo jedinému záujemcovi.“

(15) Pozri napr. rozhodnutie Komisie 97/81/ES z 30. júla 1996 týkajúce sa Head Tyrolia Mares, kde Komisia tvrdí, že: „Pri rozhodnutiach o odpredaji sa investor, ktorý sa riadi zásadami trhu neusiluje o zabezpečenie určitého stupňa zamestnanosti bez toho, aby ho k tomu neviedli konkrétne hospodárske dôvody. Bez takejto podmienky by potenciálny záujemca získal väčšiu podnikateľskú voľnosť a hodnota HTM by sa zvýšila, čo by mohlo viesť k zvýšeniu predajnej ceny alebo zníženiu financovania zo strany AT.“; rozhodnutie Komisie 2000/628/ES z 11. apríla 2000 týkajúce sa pomoci poskytnutej Talianskom podniku Centrale del Latte di Roma, v ktorom Komisia upresňuje kritériá, podľa ktorých privatizácia štátneho podniku nezahŕňa štátnu pomoc (pozri odôvodnenia 32 a ďalšie, najmä odôvodnenie 36): „Komisia dospela k názoru, že trhovú hodnotu podniku by predstavovala cena, ktorú by bol zaplatil súkromný investor, ak by predaj nebol podmienený záväzkami, najmä záväzkom zachovať istý počet pracovných miest a záväzkom zásobovať podnik surovinami od domácich výrobcov.“

(16) Podobná analýza sa vykonala napr. v rozhodnutí Komisie z 20. júna 2001GSG a viedla Komisiu k záverom, že nešlo o schému štátnej pomoci ani v prípade nezvyčajných podmienok, keďže tie – ako sa zistilo – nemohli znížiť predajnú cenu.

(17) V uvedených výpočtoch Komisia predpokladala, že vplyv podmienky týkajúcej sa stupňa integrácie výroby sa môže ignorovať. Ako správne uviedol Ford a v súlade s praxou Komisie táto požiadavka narúša pravidlá vnútorného trhu z hľadiska voľného pohybu tovarov. Majúc na zreteli túto skutočnosť, Ford sa zaviazal realizovať 60 % stupeň integrácie výroby v lehote prvých štyroch rokov po privatizácii „pri zachovaní súladu s právnymi predpismi EÚ“. Keďže Ford zdôraznil túto skutočnosť vo svojej korešpondencii s AVAS, ku ktorej mal prístup aj GM, predpokladá sa, že aj GM pochopil, že táto požiadavka mohla byť prijatá iba podmienečne bez toho, aby to prakticky ovplyvnilo jeho ponuku. Ak by sa však v rámci ceny malo kompenzovať aj nedodržanie tohto kritéria, cenový rozdiel by bol ešte vyšší ako už uvedený rozdiel.

(18) Pozri napríklad vec C-119/05 Taliansko/Lucchini.

(19) Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

(20) Štátna pomoc č. 767/07, Veľký investičný projekt – Rumunsko – Ford Craiova.