ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

V predchádzajúcom roku vláda zaviedla nové opatrenia na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej nezamestnanosti. Súčasťou týchto opatrení je pilotný program na zníženie dlhodobej nezamestnanosti a zavedenie sociálnej záruky pre mladých ľudí. Zavedené opatrenia sú ambiciózne a relevantné, ale teraz je potrebné ich realizovať s jasným zameraním na zlepšovanie úrovne zručností a postavenia cieľových skupín na trhu práce. Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie zamestnanosti starších pracovníkov dôležité na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a uspokojenie dopytu po pracovných silách v budúcnosti. Zvýšenie strednej dĺžky života bolo rýchlejšie, než sa predpokladalo počas dôchodkovej reformy v roku 2005, a preto by sa súčasné zákonom stanovené vekové rozpätie na odchod do dôchodku mohlo časom stať príliš nízke. Vláda sa vo svojom programe stability zaviazala zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku na 62,4 roka do roku 2025. V marci 2012 sa sociálni partneri dohodli na niekoľkých opatreniach na predĺženie pracovného života. Vláda sa zaviazala vykonať dôchodkovú reformu najneskôr do 1. januára 2017. V súčasnosti je potrebné sa zamerať na vykonanie odsúhlasených činností v krátkodobom horizonte.
(14)

Hoci je vysoký hrubý dlh domácností do určitej miery štrukturálnym rysom dánskej ekonomiky, v súvislosti so skutočnosťou, že aktíva domácností výrazne prevyšujú pasíva, sa v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 potvrdilo, že v otázke dlhu domácností narastajú obavy, lebo sa zdá, že vývoj na trhu s bývaním je príčinou nárastu dlhu na úrovne, ktoré nemožno vysvetliť štrukturálnymi faktormi, ako sú bývanie a aktíva z dôchodkov. Okrem toho sa od roku 2003 zmenilo zloženie hypotekárnych úverov. Obľubu si na úkor splátkových úverov s fixnou úrokovou sadzbou začali získavať úvery bez splátok s variabilnou úrokovou sadzbou. Vzhľadom na danú úroveň dlhu sú dnes domácnosti citlivejšie na zvyšovanie úrokových sadzieb a výkyvy v cenách nehnuteľností, než boli pred desiatimi rokmi. Táto skutočnosť znamená vyššie možné riziká z hľadiska finančnej a hospodárskej stability. S cieľom riešiť zraniteľnosť hypotekárneho systému sa v Dánsku prijali relevantné opatrenia. Ministerstvo pre obchod a rast v súčasnosti analyzuje zloženie hypotekárnych úverov v rámci domácností v súvislosti s príjmami, históriou trhu práce a ďalšími socioekonomickými premennými. Cieľom je stanoviť potenciálnu zraniteľnosť domácností v prípade rôznych hospodárskych otrasov vrátane výkyvov úrokových sadzieb. Avšak mali by sa zvážiť aj opatrenia na predchádzanie procyklickému vývoju na trhu s bývaním v strednodobom horizonte, prednostne tým, že sa daň z hodnoty majetku stanoví v súlade so skutočnými trhovými hodnotami. Odstránením stropu ročného nárastu obecnej pozemkovej dane by sa takisto mohlo predísť budúcim procyklickým účinkom. Tieto opatrenia by sa mali zavádzať postupne s prihliadnutím na súčasnú potrebu stabilizácie na trhu s bývaním.
3.

Predložiť harmonizáciu zákonného veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami; posilniť zamestnateľnosť starších pracovníkov a pozorne sledovať vykonávanie nedávnych reforiem na obmedzenie prístupu k režimom predčasného odchodu do dôchodku s cieľom zabezpečiť, aby sa skutočný vek odchodu do dôchodku zvyšoval, a to aj prepojením zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.
(10)

Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, na ktorom je program stability založený, je na rok 2012 značne realistický a na nasledujúce obdobie optimistický. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa počíta s rastom HDP – 1,8 % v roku 2012 a – 0,3 % v roku 2013, zatiaľ čo v programe stability sa počíta s – 1,7 % a 0,2 %. V súlade s postupom pri nadmernom deficite cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v programe stability je znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, najmä obmedzením výdavkov, ale aj prostredníctvom niekoľkých opatrení na zvýšenie príjmov. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho salda (5) predstavuje podľa programu stability na roky 2011 – 2013 priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda 2,6 % HDP, čo je nad priemerným fiškálnym úsilím vyše 1,5 % HDP na obdobie 2010 – 2013 odporúčaným v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po korekcii nadmerného deficitu sa v programe stability potvrdzuje strednodobý rozpočtový cieľ v podobe vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnych hodnotách, ktorá bude takmer dosiahnutá do roku 2015 so štrukturálnym rozpočtovým deficitom na úrovni 0,2 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Predpokladané tempo štrukturálnych úprav v rokoch 2012 – 2013 predstavuje dostatočný pokrok na ceste k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a miera rastu výdavkov verejnej správy pri zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste. V programe stability sa predpokladá, že miera štátnej zadlženosti dosiahne svoj vrchol v roku 2013 a začne potom klesať. V rokoch 2014 a 2015 bude Španielsko prechádzať prechodným obdobím a plány predložené v programe stability by mali zabezpečiť dostatočný pokrok na dosiahnutie súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu stanovenou v Pakte o stabilite a raste. Proces úprav deficitu a zadlženia je ohrozený rizikami vyplývajúcimi zo zhoršenia situácie. Makroekonomický vývoj môže byť menej priaznivý, než sa očakáva. Navyše opatrenia od roku 2013 nie sú dostatočne špecifikované. Dodržiavanie rozpočtu zo strany regionálnych správ vzhľadom na ich nedávne zlé výsledky, väčšia neistota na strane príjmov na základe prebiehajúcich štrukturálnych úprav, neistý vplyv daňovej amnestie a možných ďalších operácií na finančnú záchranu takisto môžu predstavovať riziká pre rozpočtovú stratégiu. Akékoľvek dôsledky týchto operácií na finančnú záchranu na deficit by mali jednorazový charakter. Prísne vykonávanie zákona o rozpočtovej stabilite a prijatie ráznych fiškálnych opatrení na regionálnej úrovni by mohli zmierniť riziká zlyhania na regionálnej úrovni. Vzhľadom na decentralizovaný charakter verejných financií Španielska je prísny fiškálny a inštitucionálny rámec nevyhnutný. Rada víta zámer Komisie predložiť v najbližších týždňoch dôkladné posúdenie vykonávania odporúčania Rady týkajúceho sa korekcie nadmerného deficitu, pričom sa zohľadní aj viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014.
(11)

Vláda schválila a čiastočne zaviedla reformu dôchodkového systému zameranú na nápravu fiškálnej udržateľnosti a zvýšenie dôchodkových úspor. Predpokladaná fiškálna nerovnováha v dôchodkovom systéme je však vzhľadom na postupný nárast výdavkov na dôchodky, ktorý sa podľa očakávaní bude od roku 2030 zrýchľovať, v porovnaní s priemerom EÚ stále relatívne vysoká. Reforma posilňuje prepojenie medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života, nezahŕňa však mechanizmus, ktorý by zaisťoval včasnú reakciu na zmeny v budúcnosti. Kapacita nového fondového piliera s cieľom prispieť k vyšším priemerným dôchodkom v budúcnosti závisí od pomeru zamestnancov, najmä mladších, zapojených do tohto piliera a od očakávanej miery návratnosti v dlhodobom horizonte. Na účinnú podporu účasti v tomto pilieri však neboli ohlásené žiadne opatrenia a vhodné by bolo poskytnúť viac usmernení pre potenciálnych sporiteľov. Systém predčasného odchodu do dôchodku, ktorý plánuje vláda po dohode so sociálnymi partnermi, navyše predstavuje značné riziko pre dôveryhodnosť a ambície reforiem na dosiahnutie účinného zvýšenia veku odchodu do dôchodku, ako aj primeraných dôchodkov.
(8)

Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zahrnuté do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
4.

Zintenzívniť úsilie o zvýšenie účasti žien na trhu práce a zvýšiť mieru zápisu detí do zariadení pre najmenšie deti a do predškolských zariadení zabezpečením stabilného financovania a investícií do verejnej infraštruktúry, zabezpečením kvalifikovaných zamestnancov a cenovej dostupnosti týchto zariadení. Vyriešiť zakorenené praktiky predčasného odchodu do dôchodku s cieľom zvýšiť vek odchodu z trhu práce. Postupne ukončiť osobitný dôchodkový systém pre baníkov s cieľom ich začlenenia do všeobecného systému. Vykonať ambicióznejšie, trvalé kroky na uskutočnenie reformy fondu sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov (KRUS), aby lepšie odrážal príjem jednotlivcov.
(11)

Vláda nebola až doteraz schopná vykonať žiadne systémové zmeny dôchodkového systému z dôvodu 12-mesačného moratória týkajúceho sa prijímania právnych predpisov po zamietavom výsledku referenda o predchádzajúcej dôchodkovej reforme v júni 2011. Opatrenia na krátkodobé obmedzenie nákladov sa však predĺžili a posilnili v decembri 2011 a v máji 2012. Hoci sú tieto prechodné opatrenia dôležité a prínosné v krátkodobom horizonte, je zrejmé, že nie sú dostatočné na to, aby riešili dlhodobý problém. Vláda plánuje novú dôchodkovú reformu, ktorá by sa mala vykonať do konca roka 2013 a jej základom by mal byť viacpilierový systém a zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku. Hoci neboli poskytnuté ďalšie informácie, ambície týchto plánov sa zdajú byť skromné. Vzhľadom na rozmer problému je opodstatnená komplexná reforma zaoberajúca sa týmito otázkami: nízky, zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku, rozdiely v zákonom stanovenom veku odchodu do dôchodku u mužov a žien, široké možnosti predčasného odchodu do dôchodku a veľkorysé dojednania týkajúce sa indexácie dôchodkov. Dosiaľ sa nevykonali žiadne konkrétne opatrenia na zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov napriek tomu, že usmernenia na vykonávanie opatrení aktívnej politiky trhu práce v rokoch 2012 – 2015 a plán vykonávania opatrení aktívnej politiky v oblasti zamestnanosti na rok 2012 sa nezamestnanými staršími ľuďmi zaoberajú ako konkrétnou cieľovou skupinou.
(8)

Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
(8)

Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
38.

Podľa článku 105 rokovacieho poriadku môže byť prejudiciálny návrh prejednaný v skrátenom konaní, odchylne od ustanovení tohto poriadku, ak si povaha veci vyžaduje jej prejednanie bez zbytočného odkladu. Vzhľadom na to, že toto konanie ukladá všetkým účastníkom značné obmedzenia, najmä všetkým členským štátom, ktoré budú podávať písomné alebo ústne pripomienky v oveľa kratších než bežných lehotách, jeho použitie by sa malo navrhnúť len za výnimočných okolností, ktoré odôvodňujú urýchlenosť rozhodnutia Súdneho dvora o položených otázkach. Samotný vysoký počet osôb alebo právnych situácií potenciálne dotknutých rozhodnutím, ktoré vnútroštátny súd bude musieť vydať po tom, ako sa obrátil s prejudiciálnym návrhom na Súdny dvor, nepredstavuje výnimočnú okolnosť, ktorá by mohla odôvodniť použitie skráteného konania (3).
(11)

Napriek všeobecnému zlepšeniu situácie na trhu práce v roku 2011 je miera nezamestnanosti mladých ľudí a zraniteľných skupín naďalej vysoká, a to najmä v prípade ľudí z prostredia migrantov. Švédsko v súčasnosti na vyriešenie tejto situácie zavádza niekoľko opatrení aktívnej politiky trhu práce a uskutočňuje reformy v oblasti vzdelávania. Hoci je príliš skoro na hodnotenie vplyvu týchto opatrení, väčšina z nich sa zdá byť relevantná a dôveryhodná. Význam a účinnosť hlavného opatrenia zameraného na zamestnanosť mladých ľudí – zníženie DPH pre reštauračné a stravovacie služby – sú však otázne a je potrebné ich posúdiť. Navyše úroveň úsilia by sa mohla zvýšiť, ak by sa problémy riešili v širšej miere, a to aj zaoberaním sa pomerne vysokými mzdami na dolnom konci mzdovej stupnice a rozdielmi v pracovnoprávnej ochrane medzi stálymi a dočasnými zamestnancami.
(7)

Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
(11)

Vláda predložila plány na postupné zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku, ktorý dosiahne 66 rokov najneskôr v roku 2019 a 67 rokov najneskôr v roku 2024. Potom sa zákonný vek odchodu do dôchodku prepojí so strednou dĺžkou života. Zodpovedajúce zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku by podporili opatrenia na trhu práce. Podľa vládnej dohody je cieľom dôchodkovej reformy zabezpečiť primerané a udržateľné vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík v druhom pilieri. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, vláda predložila model reformy. Potrebné však budú ďalšie konkrétne opatrenia, aby sa znížilo finančné zaťaženie v dôsledku starnutia obyvateľstva v Holandsku.
(15)

Vláda podnikla niektoré kroky v reakcii na odporúčanie z roku 2011 týkajúce sa indexácie miezd (mzdová valorizácia na základe životných nákladov – COLA, cost of living allowance) najmä tým, že prijala dvojročné zmrazenie miezd vo verejnom sektore v širšom zmysle. Vláda a sociálni partneri tiež súhlasili so začatím dialógu s cieľom preskúmať systém COLA do konca júna 2012. Mala by sa vykonať komplexná reforma systému v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, aby sa posilnila väzba medzi reálnymi mzdami a vývojom produktivity a dosiahla väčšia vyváženosť systému. To by nielen podporilo konkurencieschopnosť Cypru, ale tiež by to viedlo k efektívnejšiemu rozdeleniu pracovných síl. Hoci tento vývoj predstavuje prvé kroky správnym smerom, jeho význam a presvedčivosť však zásadne závisia od úrovne ambícií a presadzovania konečných výsledkov sociálneho dialógu, ktorý v súčasnosti prebieha v súvislosti s reformou systému indexácie miezd.
(11)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je určitým spôsobom optimistický. V porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 z dôvodu optimistickejších oficiálnych predpokladov týkajúcich sa domáceho dopytu sú prognózy rastu na roky 2012 a 2013 vypracované maďarskými orgánmi vyššie o približne pol percentuálneho bodu, najmä na rok 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je zabezpečiť udržateľnú nápravu nadmerného deficitu do roku 2012, čo je termín stanovený Radou v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom schodku z 13. marca 2012. Oficiálne ciele pre deficit a plánované fiškálne úsilie sú v súlade s uvedeným odporúčaním. Konvergenčným programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ vo výške 1,5 % HDP, ktorý sa plánuje dosiahnuť do roku 2013. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) sa pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu nezdá byť v roku 2013 dostatočný v porovnaní s posúdením prognózy útvarov Komisie z jari 2012, v ktorej sa zohľadňujú riziká vykonávania vybraných úsporných opatrení a menej optimistický makroekonomický scenár. Miera rastu verejných výdavkov po zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste na rok 2013, ale nie na roky 2014 a 2015. Podľa plánov vlády sa bude verejný dlh počas obdobia programu naďalej znižovať na hodnotu pod 73 % HDP v roku 2015, ale zostane nad referenčnou hodnotou 60 % HDP. Čo sa týka referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu, Maďarsko bude v rokoch 2013 – 2014 v prechodnom období a konvergenčný program by zabezpečil dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou. Podľa konvergenčného programu sa má referenčná hodnota pre zníženie dlhu dosiahnuť na konci prechodného obdobia, v roku 2015, a to by malo pomôcť znížiť kumulované vonkajšie a vnútorné zadlženie.
(11)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že pri zohľadnení najnovších dostupných informácií je makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, na rok 2012 opatrný a na rok 2013 realistický. Zatiaľ čo makroekonomické odhady na rok 2012 v scenári konvergenčného programu sú veľmi podobné odhadom v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 (s odhadmi rastu HDP na úrovni 2,0 % a 2,2 %), nedávne hospodárske údaje ukazujú, že výsledok môže byť vyšší. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 a priblížiť sa strednodobému rozpočtovému cieľu do konca obdobia konvergenčného programu. V konvergenčnom programe na roky 2012 – 2015 došlo k zmene strednodobého rozpočtového cieľa z – 1,0 % na – 0,5 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánovaný celkový deficit v roku 2012 je v súlade s termínom odstránenia nadmerného deficitu stanoveného v odporúčaní Rady zo 7. júla 2009. Na rok 2013 je cieľom konvergenčného programu celkový deficit na úrovni 1,4 % HDP, hoci plánované zníženie výdavkov nie je ešte v plnej miere podporované náležitými opatreniami. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (6) sa Lotyšsko priblíži svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu do konca obdobia konvergenčného programu v roku 2015. Keďže prepočítané informácie poukazujú na to, že pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa je menší ako 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení v neskorších rokoch konvergenčného programu, plánované obmedzenie výdavkov by zaistilo, že miera rastu výdavkov verejných financií s prihliadnutím na diskrečné príjmové opatrenia by bola v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste. Zároveň daňové zmeny z druhej polovice roku 2012, ktoré prijal Parlament 24. mája 2012 a ktoré ešte nie sú premietnuté do scenára konvergenčného programu, ale sú potvrdené v liste, ktorý sprevádza konvergenčný program, ohrozujú splnenie cieľov na rok 2013 a ďalšie roky. Miera dlhu verejnej správy je pod úrovňou 60 % HDP, pričom sa zvýši zo 42,6 % HDP v roku 2011 na 46,7 % HDP v roku 2014, keď orgány predfinancujú veľké objemy splátok vzťahujúcich sa na medzinárodný program finančnej pomoci, ktoré sa budú musieť uhradiť v rokoch 2014 – 2015, a zníži sa na 38,9 % v roku 2015, keď sa tieto splátky realizujú.
(19)

Prístup k financovaniu je pre malé a stredné podniky náročný a intenzita rizikového kapitálu je nízka. V decembri 2011 bola zavedená odpočítateľná položka na nové korporatívne vlastné imanie (Allowance for new Corporate Equity), ktorá umožňuje podnikom odrátať od zdaniteľného príjmu fiktívnu návratnosť z nových injekcií do vlastného imania. Tým by sa mala uľahčiť expanzia malých a stredných podnikov a investovanie do inovácií. Aj keď boli prijaté určité opatrenia na podporu výskumu a vývoja v súkromnom sektore, najmä refinancovanie daňových bonusov pre investície podnikov do výskumu, intenzita zostáva nízka a implementácia projektov inovatívneho charakteru je slabá.
(12)

Demografický vývoj vyvoláva vážne pochybnosti o udržateľnosti dôchodkového systému. Hoci Litva prijala koncepciu postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku na 65 rokov do roku 2026, samo toto opatrenie nezabezpečí udržateľné a primerané dôchodkové dávky v budúcnosti a je potrebné ho doplniť ďalšími opatreniami. K uvedeným opatreniam môže patriť prepojenie dôchodkového veku a budúcich dávok s demografickými faktormi, zavedenie jasných pravidiel pre valorizáciu, zavedenie užšieho prepojenia medzi príspevkami a dávkami a odstránením stimulov na predčasný odchod do dôchodku. Litva by mohla okrem toho lepšie využívať doplnkové ustanovenie dobrovoľného odchodu do dôchodku. Doplnkovým dôchodkovým sporením prostredníctvom individuálnych predfinancovaných súkromných dôchodkových systémov a/alebo vytvorením zamestnaneckých dôchodkových systémov by sa mohlo znížiť zaťaženie systému sociálneho zabezpečenia a zároveň by sa mohla zlepšiť primeranosť budúcich dôchodkových dávok. Demotivácia pokračovať v práci po dosiahnutí dôchodkového veku bola odstránená.
(7)

Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
(11)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že v porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 je makroekonomický scenár na roky 2012 – 2013 tvoriaci základ rozpočtových prognóz v konvergenčnom programe, podľa ktorého dosiahne ročný rast v roku 2012 úroveň 1,4 % a v roku 2013 úroveň 2,5 %, optimistický. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa odhaduje rast HDP na úrovni 0,5 % v roku 2012 a na úrovni 1,9 % v roku 2013. Po odstránení nadmerného deficitu v roku 2011 je cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe dosiahnuť do konca programového obdobia takmer vyrovnaný rozpočtový stav, tak z hľadiska štrukturálnych, ako aj hlavných rozpočtových sáld. Došlo k miernej úprave strednodobého rozpočtového cieľa v štrukturálnom vyjadrení, a to z deficitu na úrovni 0,6 % HDP na deficit na úrovni 0,5 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (6) plánuje Bulharsko dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ počas obdobia konvergenčného programu. V rokoch 2012 – 2014 by miera rastu štátnych výdavkov pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení zodpovedala referenčnej hodnote týkajúcej sa výdavkov uvedenej v Pakte o stabilite a raste, ale nezodpovedala by jej v roku 2015. Plánovaná fiškálna konsolidácia čelí viacerým rizikám vyplývajúcim z i) nižších príjmov vzhľadom na optimistický makroekonomický scenár a zo štruktúry rastu hospodárstva, ktoré je založené na daniach iba v menšej miere, a z ii) neefektívnosti vo verejnom sektore, najmä pokiaľ ide o dlhy v zdravotníctve, ktoré môžu viesť k značným tlakom na výdavky. Miera dlhu je pod úrovňou 60 % HDP a podľa konvergenčného programu sa očakáva, že v roku 2012 dosiahne takmer 20 % HDP a potom bude v priebehu programového obdobia klesať. V otázke daňovej disciplíny je čo zlepšovať a rozvoj v tejto oblasti by Bulharsku umožnil podporovať výdavky zamerané na podporu vyššieho rastu. Požiadavka zachovávať rozpočtový deficit pod úrovňou 2 % a obmedzovať verejné výdavky na 40 % HDP bola prijatá ako zmena a doplnenie zákona o rozpočtových pravidlách, ktorým sa posilnil záväzný charakter fiškálneho rámca a ktorým sa zlepšila predvídateľnosť rozpočtového plánovania. Výzvy však pretrvávajú v súvislosti s ďalším zlepšovaním obsahu strednodobého rozpočtového rámca a posilnením kvality vykazovania na akruálnom princípe, a to aj zlepšovaním kvality a včasnosti podávania správ štátnymi podnikmi a miestnymi orgánmi štátnej správy.