PRÍLOHA I

VYMEDZENIE ŠTATISTICKÝCH POJMOV

Spotreba podľa klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP)

Spotreba podľa klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP) vychádza z koncepcie výdavkov domácností na konečnú spotrebu v Európskom systéme účtov ESA 2010 (1), pokiaľ sa uplatňuje na doménu „spotreba“. Vzťahuje sa na výdavky súkromných domácností na tovary a služby na uspokojenie ich potrieb alebo želaní.

Výdavky domácností na konečnú spotrebu zahŕňajú napríklad:

a) služby obytných jednotiek užívaných vlastníkmi (imputované nájomné);

b) vlastnú spotrebu;

c) výdavky na položky, ktoré sa nepovažujú za medzispotrebu, ako sú: 1. materiály na malé opravy a maľbu interiérov obytných jednotiek, ktoré vykonávajú nájomníci aj vlastníci; 2. materiály na opravu a údržbu predmetov dlhodobej spotreby vrátane vozidiel;

d) výdavky na položky, ktoré sa nepovažujú za tvorbu kapitálu, najmä predmety dlhodobej spotreby, a ktoré aj naďalej plnia svoju funkciu počas niekoľkých účtovných období; patrí sem aj prevod vlastníctva niektorých predmetov dlhodobej spotreby z podniku na domácnosť;

e) priamo účtované finančné služby, ktoré slúžia na účely konečnej spotreby domácností (t. j. okrem služieb FISIM);

f) poistné služby vo výške skutočného poplatku za službu;

g) služby dôchodkových fondov vo výške skutočného poplatku za službu;

h) platby domácností za licencie, povolenia, atď., ktoré sa považujú za nákup služieb;

i) nákup produkcie za ekonomicky nevýznamné ceny, napríklad vstupné do múzea.

Do výdavkov domácností na konečnú spotrebu nepatria:

a) sociálne transfery v naturáliách, ako sú výdavky najprv vynaložené domácnosťami, avšak následne refundované zo sociálneho zabezpečenia, napríklad niektoré zdravotné výdavky;

b) výdavky na položky považované za medzispotrebu alebo tvorbu hrubého kapitálu, ako sú: 1. výdavky domácností vlastniacich podniky nezapísané v obchodnom registri, keď sú tieto výdavky vynaložené na účely podnikania, napríklad na predmety dlhodobej spotreby, ako sú motorové vozidlá, nábytok, elektrické zariadenia (tvorba hrubého fixného kapitálu), a takisto na predmety krátkodobej spotreby, ako je palivo (považované za medzispotrebu); 2. výdavky, ktoré vlastník-užívateľ obytnej jednotky vynaloží na jej maľovanie, údržbu a opravu, ktoré bežne nájomníci nevykonávajú (považujú sa za medzispotrebu pri poskytovaní služieb bývania); 3. kúpa obytných jednotiek (považuje sa za tvorbu hrubého fixného kapitálu); 4. výdavky na cennosti (považujú sa za tvorbu hrubého fixného kapitálu);

c) položky považované za nadobudnutie neprodukovaných aktív, najmä kúpa pôdy;

d) všetky platby domácností, ktoré treba považovať za dane;

e) dobrovoľné peňažné alebo nepeňažné transfery domácností pre dobročinné organizácie a organizácie zamerané na pomoc a zmiernenie následkov.

Výdavky domácností na konečnú spotrebu sa zaznamenávajú v kúpnych cenách. Ide o cenu, ktorú kupujúci za produkty v čase nákupu skutočne zaplatí.

Kúpna cena zahŕňa:

a) dane z produktov znížené o dotácie na produkty (ale bez odpočítateľných daní z produktov, ako je DPH);

b) poplatky za dopravu, ktoré platí kupujúci zvlášť, aby mohol dodávku prevziať v požadovanom čase a na požadovanom mieste;

c) odpočet za množstvové a mimosezónne zľavy zo štandardných cien alebo poplatkov.

Kúpna cena nezahŕňa:

a) úroky alebo poplatky za služby pripočítané v podmienkach úveru;

b) osobitné poplatky, ktoré vznikajú v dôsledku omeškania platby, pričom omeškaná platba znamená nezaplatenie v rámci lehoty uvedenej v čase uskutočnenia kúpy.

Imputované nájomné

Nákup obytnej jednotky ako takej sa považuje za tvorbu kapitálu (investície), a nie za výdavok na spotrebu, a preto sa z výdavkov domácností na konečnú spotrebu vylučuje. Vlastníctvo obytnej jednotky však vytvára službu, prístrešie, ktorú domácnosti časom spotrebúvajú, a preto sa do výdavkov domácností na konečnú spotrebu zahrnie odhadovaná cena prístrešia, a to imputáciou nájomného. Je súčasťou nepeňažnej časti výdavkov domácností na konečnú spotrebu, pretože nejde o žiadnu peňažnú transakciu.

Imputované nájomné zároveň predstavuje nepeňažný zdroj príjmu, a preto sa zaznamenáva aj na strane príjmov.

Imputované nájomné sa odhaduje pre všetky domácnosti, ktoré neoznámia platenie celého nájomného, a to buď preto, že sú vlastníkmi-užívateľmi, alebo preto, že žijú v ubytovacom zariadení prenajatom za cenu nižšiu ako trhová cena, alebo preto, že im je ubytovanie poskytnuté bezplatne.

Imputované nájomné sa odhaduje iba pre tie obytné jednotky (a prípadné súvisiace budovy, ako napríklad garáž), ktoré domácnosti používajú ako hlavné bydlisko.

Hodnota imputovaného nájomného je odhadovaná hodnota nájomného, ktoré by sa platilo za podobné ubytovanie, berúc do úvahy faktory, ako je umiestnenie, občianska vybavenosť v okolí atď., ako aj veľkosť a kvalita samotnej obytnej jednotky. Táto hodnota sa zníži o skutočne zaplatené nájomné (ak sa ubytovanie prenajíma za nižšiu než trhovú cenu) a zníži sa o výdavky na bežnú údržbu (plyn, elektrina, voda atď.), menšie opravy alebo renováciu, ktoré domácnosti vlastníkov-užívateľov vynaložia na nehnuteľnosti, a to takého druhu, ktorý by bežne vykonávali prenajímatelia.

Pri garážach umiestnených oddelene od obytnej jednotky, ktoré vlastník používa na účely konečnej spotreby v súvislosti s používaním obytnej jednotky, sa uplatňuje podobná imputácia.

Na odhad hodnoty služieb obytných jednotiek užívaných vlastníkmi sa prednostne použije stratifikačná metóda založená na skutočnom nájomnom (buď priamou extrapoláciou, alebo ekonometrickou regresiou).

— Bytový fond sa prednostne rozvrství podľa umiestnenia, veľkosti a povahy obytných jednotiek a ďalších faktorov, ktoré ovplyvňujú výšku prenájmu. Odhad nájomnej hodnoty celkového bytového fondu sa získa z informácií o skutočnom nájomnom z prenajatých obytných jednotiek v súkromnom vlastníctve. Priemerné skutočné nájomné za stratum sa uplatňuje na všetky obytné jednotky v tomto konkrétnom strate.

— Nájomné, ktoré sa má v rámci stratifikačnej metódy uplatniť na obytné jednotky užívané vlastníkmi, sa definuje ako trhové nájomné v súkromnom sektore, ktoré sa platí za právo používať nezariadenú obytnú jednotku. Na určenie imputovaného nájomného sa použije nájomné za nezariadené obytné jednotky zo všetkých zmlúv v súkromnom sektore. Zahŕňa sa aj trhové nájomné v súkromnom sektore, ktoré je nízke vďaka štátnej regulácii.

— Ak je veľkosť vzorky pre takto zistené nájomné nedostatočná, môže sa na účely imputácie použiť zistené nájomné za zariadené obytné jednotky za predpokladu, že sa upraví o zložku pripadajúcu na zariadenie. Vo výnimočných prípadoch možno použiť aj zvýšené nájomné za obytné jednotky vo verejnom vlastníctve. Nízke nájomné za obytné jednotky prenajímané príbuzným alebo zamestnancom by sa používať nemalo.

Ak neexistuje dostatočne veľký trh s nájomným bývaním a v danej oblasti prevláda bývanie charakterizované obytnými jednotkami užívanými ich vlastníkmi, použije sa pre obytné jednotky užívané vlastníkmi metóda vlastného posúdenia. Hodnota imputovaného nájomného podľa tejto metódy sa vzťahuje na hodnotu odhadnutú v rámci vlastného posúdenia používanú ako priamy odhad trhovej ceny obytnej jednotky.

Vlastná spotreba

Vlastná spotreba sa vzťahuje na výrobky a služby vytvorené ako produkcia podnikov nezapísaných v obchodnom registri vo vlastníctve domácností, ktoré si členovia jednej domácnosti ponechávajú na vlastnú spotrebu. Medzi príklady produktov ponechaných na vlastnú konečnú spotrebu patria:

a) poľnohospodárske produkty, ktoré si ponechajú poľnohospodári;

b) služby obytných jednotiek poskytované ich vlastníkmi-užívateľmi;

c) služby pre domácnosť, ktoré vytvára zamestnaný platený personál.

Domáce a osobné služby, ktoré sa vyrábajú a spotrebúvajú v rámci tej istej domácnosti, sa v ESA nezapočítavajú do výroby, a preto nie sú súčasťou vlastnej spotreby. Medzi príklady domácich služieb vyprodukovaných samotnými domácnosťami, ktoré sa nezapočítavajú do výroby, patrí:

a) upratovanie, maľovanie a údržba obytnej jednotky, pokiaľ tieto činnosti bežne vykonávajú aj nájomníci;

b) čistenie, údržba a oprava predmetov dlhodobej spotreby v domácnostiach;

c) príprava a podávanie jedál;

d) starostlivosť o deti, ich odborná príprava a vzdelávanie;

e) starostlivosť o chorých, zoslabnutých alebo starých ľudí a

f) doprava členov domácnosti alebo ich majetku.

Domáce a osobné služby, ktoré sa produkujú zamestnávaním platených pracovníkov v domácnosti, sa však považujú za výrobu a sú súčasťou výdavkov na konečnú spotrebu.

Vlastná spotreba sa zaznamenáva vtedy, keď sa produkcia ponechaná na vlastnú konečnú spotrebu prevezme do domácnosti, pričom sa oceňuje nákupnou cenou podobných výrobkov (tovaru alebo služieb) predaných na trhu. Domáce a osobné služby, ktoré sa produkujú zamestnávaním platených pracovníkov v domácnosti, sa oceňujú podľa odmien vyplácaných zamestnancom; je v tom zahrnutá aj prípadná kompenzácia v naturáliách, ako je strava alebo ubytovanie.

Výdavky na cezhraničnú spotrebu

Výdavky domácností na konečnú spotrebu zahŕňajú výdavky na spotrebu súkromných rezidentských domácností, bez ohľadu na to, či sa výdavky uskutočňujú v danej krajine alebo v zahraničí. Výdavky na cezhraničnú spotrebu sa vzťahujú na časť výdavkov na spotrebu domácností vynaložených v zahraničí. Týkajú sa všetkých priamych nákupov tovaru a služieb, ktoré rezidenti uskutočňujú počas cestovania do zahraničia na pracovné alebo osobné účely. Rozlišujú sa dve kategórie, ktoré si vyžadujú rozdielne zaobchádzanie:

a) všetky výdavky súvisiace s prácou vynaložené na služobných cestách sú medzispotrebou, a preto sú z konečnej spotreby domácností vylúčené;

b) všetky ostatné výdavky, či už pracovníkov na služobnej ceste, alebo iných cestujúcich, sú výdavkami domácností na konečnú spotrebu.

Evidujú sa len výdavky na cezhraničnú spotrebu realizované v peňažnej forme.

Celkový čistý ročný príjem zo všetkých zdrojov vrátane nepeňažných zložiek

Celkový čistý ročný príjem domácností zo všetkých zdrojov zahŕňa čistý ročný peňažný príjem zo všetkých zdrojov, naturálny príjem zo zamestnania, naturálny príjem z neplatených činností a imputované nájomné.

Celkový čistý ročný príjem domácností zo všetkých zdrojov by sa mal rovnať súčtu celkových osobných čistých ročných príjmov zo všetkých zdrojov plus všetkých zložiek čistého ročného príjmu na úrovni domácností za všetkých členov domácnosti.

Čistý ročný peňažný príjem zo všetkých zdrojov

Čistý ročný peňažný príjem zo všetkých zdrojov zahŕňa:

— peňažný alebo nepeňažný príjem zo zamestnania,

— peňažné zisky alebo straty zo samostatnej zárobkovej činnosti (vrátane honorárov),

— príjem z majetku: a) úroky, dividendy, zisky z kapitálových investícií do podniku nezapísaného do obchodného registra; b) príjem z prenájmu nehnuteľnosti alebo pozemku; c) dôchodky poberané z individuálnych súkromných systémov [iné ako tie, ktoré sú zahrnuté v európskom systéme integrovanej štatistiky sociálnej ochrany (ESSPROS)],

— prijaté bežné transfery: a) sociálne dávky: — rodinné prídavky/prídavky na deti, — príspevky na bývanie, — dávky v nezamestnanosti, — starobné dávky, — dávky pre pozostalých, — nemocenské dávky, — dávky v invalidite, — príspevky na vzdelávanie, — príspevky/dávky v prípade sociálneho vylúčenia, inde neklasifikované; b) pravidelné prijaté peňažné transfery medzi domácnosťami,

— ostatné prijaté peňažné príjmy.

Príjem v naturáliách zo zamestnania

Príjmom v naturáliách zo zamestnania sa označujú nepeňažné zložky príjmu, ktoré môže zamestnávateľ poskytovať zamestnancovi bezplatne alebo za zníženú cenu ako súčasť zamestnaneckých benefitov. (Ak sú nejaké tovary alebo služby poskytované na súkromné aj pracovné použitie, potom sa musí podiel súkromného použitia na celkovom použití odhadnúť a aplikovať na celkovú hodnotu.)

Patria sem:

— služobné vozidlo a s ním spojené náklady (napr. bezplatné pohonné hmoty, poistenie vozidla, príslušné dane a poplatky) poskytnuté buď na súkromné použitie, alebo na súkromné i pracovné použitie,

— bezplatné alebo dotované jedlá, stravné lístky,

— náhrada alebo platba výdavkov spojených s bývaním (napr. účty za plyn, elektrickú energiu, vodu, telefón alebo mobilný telefón),

— ubytovanie poskytované zamestnancovi bezplatne alebo za znížené nájomné, ktoré slúži ako hlavné alebo sekundárne bydlisko domácnosti,

— iné tovary a služby, ktoré zamestnávatelia poskytujú svojim zamestnancom bezplatne alebo za zníženú cenu, ak sú dôležitou zložkou príjmu na národnej úrovni alebo predstavujú významnú zložku príjmu určitých skupín domácností.

Hodnota tovarov a služieb poskytovaných bezplatne sa vypočíta podľa ich trhovej hodnoty. Hodnota tovarov a služieb poskytovaných za zníženú cenu sa vypočíta ako rozdiel medzi trhovou hodnotou a sumou, ktorú platí zamestnanec.

Nepatria sem:

— náklady zamestnávateľa na poskytovanie niektorého z týchto tovarov a služieb, ak sú potrebné na to, aby zamestnanci mohli vykonávať svoju prácu,

— ubytovacie služby v mieste výkonu práce, ktoré nemôžu byť využívané domácnosťami, ku ktorým zamestnanci patria,

— príspevky vyplácané zamestnancom na nákup náradia, zariadenia, odevov atď. potrebných výlučne alebo najmä na ich prácu,

— špeciálne jedlá alebo nápoje vyžadované výnimočnými pracovnými podmienkami,

— tovary alebo služby poskytované zamestnancom v mieste výkonu práce alebo požadované vzhľadom na charakter ich práce (napr. lekárske prehliadky požadované na prácu).

Príjem v naturáliách z neplatených činností

Príjem v naturáliách z neplatených činností zahŕňa produkciu pre vlastnú konečnú spotrebu, t. j. výrobky a služby produkované domácnosťami, ktoré si členovia tej istej domácnosti ponechávajú na spotrebu.

Príjem v naturáliách z neplatených činností nezahŕňa imputované nájomné.

Daň z príjmu a príspevky na sociálne poistenie

Daň z príjmu označuje dane z príjmu, zo ziskov a z kapitálových výnosov. Vypočítava sa na základe skutočného alebo predpokladaného príjmu osôb, domácností alebo daňových jednotiek. Zahŕňa dane vypočítané z držby majetku, pozemku alebo nehnuteľností, ak sa tieto aktíva používajú ako základ pre odhad príjmu ich vlastníkov. Zohľadniť by sa takisto mali dane súvisiace s dôchodkami vyplácanými z individuálnych súkromných systémov (inými ako tie, ktoré sú zahrnuté v systéme ESSPROS).

Dane z príjmu zahŕňajú:

— dane z príjmu osoby, domácnosti alebo daňovej jednotky (príjem zo závislej činnosti, z majetku, podnikania, dôchodky atď.), a to vrátane daní odpočítaných zamestnávateľmi (zrážkových daní pri zdroji), iných daní pri zdroji a daní z príjmu vlastníkov podnikov nezapísaných do obchodného registra, platené počas príjmového referenčného obdobia,

— všetky preplatky na dani prijaté počas príjmového referenčného obdobia súvisiace so zaplatenou daňou z príjmu prijatého počas príjmového referenčného obdobia alebo v predchádzajúcich rokoch. Táto hodnota by sa mala zohľadniť ako zníženie zaplatenej dane,

— všetky úroky účtované z nedoplatkov na splatných daniach a všetky pokuty uložené daňovými orgánmi.

Dane z príjmu nezahŕňajú:

— poplatky uhradené za právo na poľovanie, strieľanie a rybolov.

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).