Úradný vestník L 025 , 30/01/2003 S. 0007 - 0020



Rozhodnutie Rady (ES) č. 151/2003 z 27. januára 2003, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých orientovaných plechov pre elektroniku s pôvodom v Rusku RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady č. (ES) 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva [1] (ďalej len "základné nariadenie"), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a 3, po porade s Poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Predchádzajúce šetrenie a platné ustanovenia (1) Komisia nariadením č. 303/96/ESUO [2] uložila konečné antidumpingové clo na dovozy určitých orientovaných plechov pre elektroniku (GOES) s pôvodom v Rusku a patriacich pod číselné znaky KN 72251100 a 72261110 do spoločenstva. Sadzba antidumpingového cla bola stanovená vo výške 40,1 %. Záväzok ponúknutý v súvislosti s takými dovozmi boli prijaté. (2) Rada s prihliadnutím na uplynutie doby platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele 23. júla 2002 rozhodla nariadením (ES) č. 963/2002 [3], že sa s antidumpingovými rokovaniami iniciovanými podľa rozhodnutia Komisie č. 2277/96/ESUO [4] (ďalej len "základné rozhodnutie") platného až do tohoto dňa bude pokračovať a budú spravované podľa ustanovení základného nariadenia s účinnosťou od 24. júla 2002. Podobne aj akékoľvek antidumpingové opatrenia vyplývajúce z neukončených šetrení sa budú riadiť podľa opatrení základného nariadenia z 24. júla 2002. 2. Žiadosti o preskúmanie (3) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa skončení platnosti antidumpingových opatrení na dovozy GOES s pôvodom v Rusku [5] prijala Komisia podľa článku 11 ods. 2 základného rozhodnutia žiadosť o preskúmanie opatrení. (4) Žiadosť bola podaná Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (Eurofer) (žiadateľ) v mene výrobcov reprezentujúcich majoritný podiel na výrobe príslušného výrobku v spoločenstve. Žiadosť bola založená na skutočnosti, že uplynutie doba platnosti opatrení by malo pravdepodobne za následok pretrvávanie a opätovný výskyt dumpingu a ujmu priemyselnému odvetviu spoločenstva. (5) Komisia dala po porade s Poradným výborom podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia [6] podnet na šetrenie, či existuje uspokojivý dôkaz na začatie preskúmania. (6) V rovnakom čase rozhodla Komisia z vlastnej iniciatívy uskutočniť šetrenie podľa článku 11 ods. 3 s cieľom preveriť primeranosť druhu opatrení [7]. Počas obdobia výkonu šetrení prijala Komisia podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia žiadosti od spoločností Viz Stal a Novolipetsk Iron and Steel Corporation o obchodovanie podľa pravidiel trhového hospodárstva (PTH). Tieto žiadosti boli založené na skutočnosti, že príslušní vyvážajúci výrobcovia by toho času splnili tieto požiadavky a že ich dumpingové rozpätie bolo následne podstatne znížené. Komisia sa následkom týchto žiadostí o PTH rozhodla dať podnet na osobitné predbežné preskúmanie v súvislosti s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, obmedzené v jeho rozsahu, pokiaľ ide o dumping týchto vyvážajúcich výrobcov. Tiež sa v tomto štádiu zváži primeranosť rozhodovania len na základe výsledkov uplynulého preskúmania (ktoré bolo začaté 20. februára 2001). Predbežné preskúmanie obmedzené, pokiaľ ide o formu opatrení sa na druhej strane uzatvorí spolu s preskúmaniami PTH, pričom sa zohľadnia súčasné hospodárske okolnosti vývozcov. 3. Súčasné šetrenie a) Postup (7) Komisia oficiálne poradila výrobcom spoločenstva požadujúcim preskúmanie, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom, dodávateľom a používateľom, o ktorých vedela, že sa ich to týka, ako aj zástupcom vyvážajúcej krajiny začatie konania a dala zainteresovaným stranám možnosť vyjadriť ich názory písomnou formou a požadovať vypočutie v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania. b) Zainteresované strany a overovacie návštevy (8) Komisia zaslala dotazníky stranám, o ktorých vedela, že sa ich to týka, a všetkým výrobcom príslušného výrobku v Brazílii, Českej republike, Indii, Japonsku, Kórejskej republike, Poľsku a Spojených štátov Amerických, keďže tieto krajiny sú v súčasnom šetrení považované za potenciálne analogické krajiny. Komisia prijala odpovede od štyroch výrobcov spoločenstva žiadajúcich o preskúmanie, od dvoch vyvážajúcich výrobcov v Rusku, jedného dodávateľa a od 10 užívateľských spoločností v spoločenstve. Na dotazníky odpovedali tiež dvaja tradiční dovozcovia spoločenstva, obaja kapitálovo prepojení na jeden z ruských vyvážajúcich výrobcov. Nakoniec na dotazník odpovedal aj jeden výrobca GOES v Brazílii. (9) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré sa zdali byť nevyhnutné na účely pravdepodobného pretrvávania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a určenia záujmu spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia spoločenstva žiadajúci o preskúmanie: - Acciai Speciali Terni SpA, Terni, Taliansko - EBG Gesellschaft für elektromagnetische Werkstoffe mbH, Gelsenkirchen, Nemecko - Orb Electrical Steels Limited, Newport, Spojené kráľovstvo - Ugo SA, Isbergues, Francúzsko Dodávateľ: - Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Nemecko Používatelia: - Alstom T & D SA, Saint-Ouen, Francúzsko - Blum GmbH, Vaihingen, Nemecko Vyvážajúci výrobcovia v Rusku: - Kombinat Metalurgiczny Novolipetsk (NLMK), Lipetsk - VIZ STAL, Ekaterinburg Iná spolupracujúca spoločnosť, umiestnená v tretej krajine: - Duferco Investment SA, Lugano, Švajčiarsko (koordinátor dovozu v rámci skupiny podnikov Duferco) Analogický výrobca krajiny: - ACESITA SA, Sao Paulo i Timoteo, Brazília. (10) V rámci šetrenia tiež spolupracovali tieto krajiny, ktoré však neboli navštívené: Používatelia: - Alstom T & D SA, Le Petit Quevilly, Francúzsko - Brush Transformers Limited, Loughborough, Spojené kráľovstvo - Cogent Power Ltd, Bilston, Spojené kráľovstvo - France Transfo SA, Maizières-les-Metz, Francúzsko - Hawker Siddeley Power Transformers Limited, Londyn, Spojené kráľovstvo - Société Nouvelle Transfix SA, Tulon, Francúzsko - South Wales Transformers Limited, Blackwood, Spojené kráľovstvo - Surahammars Bruks AB, Surahammar, Švédsko. (11) Všetky príslušné strany boli informované o podstatných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa zamýšľa odporučiť zachovanie opatrení. Všetkým bolo tiež poskytnuté obdobie, počas ktorého uskutočnia reprezentácie, ktoré nasledujú za týmito odhaleniami. Názory strán sa posúdili a pokiaľ boli primerané, zistenia boli následne upravené. c) Obdobie šetrenia (12) Na šetrenie o pretrvávaní a/alebo opätovnom výskyte dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2000 (OŠ). Šetrenie trendov podstatných pre hodnotenie pravdepodobnosti pretrvávania a/alebo opätovného výskytu ujmy pokrylo obdobie od 1997 do konca OŠ (obdobie analyzovania). B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (13) Príslušný výrobok je rovnaký ako v pôvodnom šetrení, t. j. za studena valcované orientované plechy pre elektroniku a pásy z kremíkovej elektroocele so šírkou presahujúcou 500 mm s pôvodom v Rusku, patriace pod číselné znaky KN 72251100 a 72261110. Tento výrobok sa používa do elektromagnetických prístrojov a do zariadení ako výkonový a rozvodový transformátor. (14) V celkovom výrobnom procese GOES sú orientované plechy homogénne orientované v smere valcovania plechu alebo pásu s cieľom umožniť viesť magnetické pole s vysokým stupňom účinnosti. Predmetný výrobok musí vyhovovať špecifikáciám týkajúcich sa magnetickej indukcie, faktoru nahromadenia magnetického poľa ako aj najvyššej prípustnej úrovni demagnetizačných strát. Vo všeobecnosti, obe strany výrobku sú pokryté tenkým izolačným povlakom. 2. Podobný výrobok (15) GOES vyrobené a predávané v spoločenstve výrobcami spoločenstva žiadajúcim o preskúmanie a GOES vyrobené v Rusku a predávané v spoločenstve prostredníctvom vyvážajúcich výrobcov sa v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia považujú za podobné výrobky. Tiež bolo ustanovené, že GOES po domácky vyrobené a predávané v rámci trhového hospodárstva tretej krajiny (analogická krajina), t. j. v Brazílii (pozri úvodné ustanovenia 20 až 28), mali rovnaké základné fyzikálne a technické charakteristiky ako GOES vyrobené v Rusku a vyvezené do spoločenstva. V znení článku 1 ods. 4 základného nariadenia sa vzali do úvahy tiež podobné výrobky. C. PRAVDEPODOBNOSŤ PRETRVÁVANIA DUMPINGU 1. Úvodné ustanovenia (16) Podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia uplynutie platnosti preskúmania slúži na určenie, či prevládol dumping počas OŠ a či uplynutie platnosti opatrení pravdepodobne povedie k pretrvávaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu. (17) Preto boli preskúmané objemy vyvezené do spoločenstva počas súčasného OŠ. Počas pôvodného OŠ dosiahol podiel ruského vývozu GOES na trh spoločenstva 7,4 % spotreby spoločenstva, kým podiel na trhu ruských dovozov GOES zo spoločenstva počas súčasného OŠ bol 2,2 %. To je však stále významné, t. j. viac ako hranica de minimis podľa článku 5 ods. 7 základného nariadenia. (18) Úroveň spolupráce v súčasnom konaní bola vysoká. Obaja ruskí vyvážajúci výrobcovia, o ktorých Komisia vie, že sa ich konanie týka, spolupracovali a odpovedali na dotazníky Komisie. Odpovede oboch spoločností boli overené na mieste. 2. Pravdepodobnosť pretrvávania dumpingu (19) V kontexte pravdepodobnosti pretrvávania dumpingu bolo vyšetrované, či sa v súčasnosti prejavil dumping na vývozy z Ruska. Ak by sa teraz prejavil dumping, mohlo by to byť dôležitou indikáciou, že dumping by mohol pokračovať a narastať v budúcnosti, ak by sa dovolilo uplynutie platnosti príslušným opatreniam. a) Analogická krajina (20) Dumpingové rozpätie vypočítané v pôvodnom šetrení viedlo k určeniu jednotlivého celoštátneho rozpätia týkajúceho sa všetkých dovozov GOES s pôvodom v Rusku do spoločenstva. Podľa článku 11 ods. 9 základného rozhodnutia bola použitá rovnaká metodológia ako pri pôvodnom šetrení. V tejto súvislosti bola stanovená normálna hodnota na základe získaných informácií v primeranej analogickej krajine vybranej podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia. (21) Brazília bola v pôvodnom šetrení vybraná ako primeraná analogická krajina. Ako je uvedené v oznámení o začatí konania, Komisia označila Brazíliu za vhodnú analogickú krajinu tiež pre súčasné šetrenie. (22) Jeden vyvážajúci výrobca namietal proti voľbe Brazílie, pričom argumentoval, že domáci trh GOES Českej republiky alebo Poľska by bol podobnejší ruskému trhu. (23) Iný vyvážajúci výrobca oponoval voči voľbe Brazílie, pričom argumentoval, že keďže v Brazílii existuje len jeden výrobca príslušného výrobku, úroveň hospodárskej súťaže na domácom trhu je nízka. (24) Komisia, ako je uvedené v úvodnom ustanovení 8, poslala dotazníky všetkým výrobcom príslušného výrobku, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, v ostatných tretích krajinách vrátane Českej republiky a Poľska. Títo výrobcovia boli prizvaní spolupracovať v súčasnom konaní a poskytnúť informácie o výrobe a domácom predaji GOES. Ani jeden z týchto výrobcov však nebol ochotný poskytnúť takúto informáciu a spolupracovať pri súčasnom šetrení. (25) Tiež by malo byť poznamenané, že napriek šetreniu, ktoré potvrdilo existenciu len jedného výrobcu GOES v Brazílii, ostatní výrobcovia v akejkoľvek inej potenciálne analogickej krajine vôbec nespolupracovali. Tiež informácia poskytnutá výrobcom v Brazílii bola považovaná za najlepšiu a najspoľahlivejšiu, aká bola dostupná na účel určenia normálnej hodnoty. (26) Prvý uvedený vyvážajúci výrobca argumentoval, že v prípade nespolupráce oboch navrhnutých krajín, Českej republiky a Poľska, vývozné ceny príslušného výrobku z týchto krajín do spoločenstva by mali byť podľa článku 2 ods. 7 základného rozhodnutia použité na stanovenie normálnej hodnoty. V dôsledku nespolupráce by však mali byť vývozné ceny založené na údajoch získaných z Eurostat-u namiesto aktuálnych a overených čísel. Z tohto hľadiska bolo usúdené, že použitie údajov Eurostat-u by spôsobilo menej presné zistenia následkom skutočnosti, že vývozné ceny sú zaznamenané na všeobecnej základni bez rozlišovania medzi rozdielmi vznikajúcimi vplyvom na vývozné ceny, ako rozdielne kvality výrobku alebo úroveň obchodu. Odkedy výrobca v Brazílii spolupracuje v súčasných konaniach, bolo posúdené vhodnejšie používať aktuálne, overené údaje tohto výrobcu, ktoré sú výsledkom presnejších zistení. Následne použitie Českej republiky alebo Poľska musí byť zamietnuté. (27) Ďalej bolo zistené, že objem výroby a výrobný proces v Brazílii sú porovnateľné s tými v Rusku. Tiež aj výrobný proces je takmer rovnako celosvetovo rozšírený. Ako je uvedené v úvodnom ustanovení 15, bolo ustanovené, že výrobok vyrobený a predaný na domácom trhu Brazílie bol podobný výrobku GOES vyrobeným v Rusku a vyvezený do spoločenstva. Tiež domáci predaj GOES na brazílskom trhu bol zastúpený a porovnaný k vývozom Ruska do spoločenstva. Brazília bola tiež použitá ako analogická krajina v pôvodnom šetrení. (28) Preto Komisia nemá dôvod neveriť, že voľba Brazílie nebola vhodná. Zvažujúc uvedené skutočnosti a absenciu iných alternatív bola Brazília vybraná za najvhodnejšiu analogickú krajinu. b) Normálna hodnota (29) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia sa posudzovalo, či by mohol byť domáci predaj GOES v Brazílii uskutočňovaný v obyčajnom kurze obchodu z titulu ceny. Na tento účel Komisia preverila, či je domáci predaj ziskový. Z tohto dôvodu boli celkové náklady výroby na jednotku počas OŠ porovnané s priemernou jednotkou predajnej ceny počas OŠ. Bolo zistené, že predaj bol uskutočňovaný so ziskom. Šetrenie tiež odhalilo, že všetok predaj bol uskutočnený nezávislým zákazníkom. Následne boli podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia ceny zaplatené alebo splatné za GOES nezávislými zákazníkmi na brazílskom domácom trhu v obyčajnom kurze obchodu použité na stanovenie normálnej hodnoty. c) Vývozná cena (30) Počas pôvodného šetrenia spolupracovali traja vývozcovia/výrobcovia, z ktorých jeden bol obchodník. Súčasné šetrenie odhalilo, že obchodník pozastavil svoj vývoz príslušného výrobku do spoločenstva predchádzajúci súčasné OŠ. Ďalej vývozná cena v súčasnom šetrení bola stanovená na základe informácií podaných zvyšnými dvoma vyvážajúci výrobcami v Rusku, ktorí obaja spolupracovali. (31) Jeden z týchto ruských vyvážajúcich výrobcov vyviezol príslušný výrobok do spoločenstva prostredníctvom nezávislých obchodníkov, oboch zaviazaných len k faktúrovaniu konečným spotrebiteľom v spoločenstve alebo ostatných tretích krajinách. Pre tohto vyvážajúceho výrobcu boli stanovené vývozné ceny na základe cien vyúčtovaných prvými nezávislými zákazníkmi, t. j. netradičnými obchodníkmi. Takže vývozné ceny boli stanovené na základe ceny aktuálne zaplatenej alebo splatnej za príslušný výrobok v prípade predaja na vývoz do spoločenstva v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. (32) Druhý ruský vyvážajúci výrobca bol z veľkej časti vlastnený a kontrolovaný tradičnou holdingovou/obchodnou spoločnosťou vo Švajčiarsku. Všetok vývoz bol uskutočňovaný prostredníctvom švajčiarskej spoločnosti dvom tradičným dovozcom do spoločenstva, ktoré opätovne predali príslušný výrobok konečným zákazníkom v spoločenstve. Takže vývozné ceny boli podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia konštruované na základe predajných cien prvému nezávislému zákazníkovi v spoločenstve. (33) Ďalej tradičná spoločnosť vo Švajčiarsku doviezla príslušný výrobok do spoločenstva prostredníctvom svojich dvoch dovážajúcich spoločností so sídlom v spoločenstve. Zachovávala funkcie obchodníka a úprava bola vykonaná len pri vývoznej cene odpočítaním provízie z vývoznej ceny, pričom zohľadňovala funkcie, ktoré prezentovala. Pokiaľ sa prihliadalo na dvoch tradičných dovozcov v spoločenstve, náklady predaja, všeobecné a správne náklady boli odpočítavané. Tiež na každého zapojeného tradičného dovozcu spoločenstva bola odpočítaná zisková marža, ktorá sa považovala za rozumnú. Pokiaľ žiaden netradičný dovozca spolupracoval v konaniach a v absencii akýchkoľvek spoľahlivých informácii, zisková marža vo výške 5 % bola považovaná za rozumnú. (34) Počas pôvodného šetrenia uvedený tradičný vyvážajúci výrobca nebol prepojený so žiadnym dovozcom v spoločenstve alebo v tretích krajinách, a teda stanovenie vývoznej ceny bolo podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia založené na cene skutočne zaplatenej alebo cene splatnej v súčasnosti. d) Porovnanie (35) S cieľom umožniť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely vo faktoroch, ktoré boli zistené a ktoré ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien. (36) Bolo zistené, že GOES vyrobené a predané v Brazílii mali trochu rozdielne charakteristiky, pokiaľ ide o hrubosť a maximálne vnútorné straty podľa určitých osobitných elektrických podmienok. Tiež boli vykonané úpravy na mierne fyzikálne rozlíšenie medzi GOES predaných na brazílskom domácom trhu a tých, ktoré boli vyvezené do spoločenstva z Ruska. Taktiež boli vykonané aj úpravy vzťahujúce sa na vývozné clá a v prípade netradičných ruských vyvážajúcich výrobcov, tiež na pripísané náklady, keďže títo ovplyvnili vývozné ceny stanovené pre vyvážajúcich výrobcov. e) Dumpingové rozpätie (37) Vykonalo sa porovnanie medzi váženým aritmetickým priemerom normálnej hodnoty a váženým aritmetickým priemerom vývoznej ceny na podnikovom základe. Porovnanie ukázalo, že vývozy GOES s Ruska do spoločenstva boli počas OŠ predávané za dumpingovú cenu v značnom rozpätí. Dumpingové rozpätie bolo rovné čiastke, o ktorú normálna hodnota presiahla ceny za vývozy do spoločenstva. Jednotlivý celoštátny vážený aritmetický priemer dumpingového rozpätia presiahol 80 % a bol teda len mierne vyšší ako dumpingové rozpätie zistené počas pôvodného šetrenia. 3. Rozvoj dovozov by mal spôsobiť uplynutie doby platnosti opatrení (38) Tiež sa preverilo, ako by dovozy GOES z Ruska mohli spôsobiť uplynutie platnosti opatrení. Na tento účel sa preverili vývozy do spoločenstva a tretích krajín ako aj na domácom trhu. Do úvahy sa zobralo aj správanie ruských vyvážajúcich výrobcov na rozličných trhoch z hľadiska ceny. a) Vývoj objemu vývozu do spoločenstva a jeho cien (39) Ako je uvedené v úvodnom ustanovení1, Komisia prijala záväzky prevzaté ruskými vyvážajúcimi výrobcami v pôvodnom šetrení. Záväzky pozostávali hlavne z ročného množstevného obmedzenia, t. j. vývozné množstvá príslušného výrobku po stanovení konečných opatrení boli obmedzené po strop určený v záväzkoch. Napriek záväzku a skutočnosti, že vývozné množstvá zostali stabilné, tieto pokračovali vo výkone dumpingových cien. Nebol tam tiež dôvod uveriť, že v prípade, že by boli platné opatrenia zrušené, by ceny vzrástli do nedumpingových úrovní. Naopak, bez obmedzenia kvóty je pravdepodobné, že sa objem dovozu do spoločenstva podstatne zvýši, čo by veľmi pravdepodobne viedlo k ďalšiemu tlaku na znižovanie cien. b) Vývoj objemu predaj a cien na domácom trhu a trhoch tretích krajín (40) Zistilo sa, že majoritná účasť vývozov je pravdepodobne nasmerovaná do spoločenstva z dôvodov rozličných cenových úrovní na príslušných trhoch. Ďalej sa zistilo, že prístup na viaceré potenciálne vývozné trhy je obmedzovaný z dôvodu existencie značne vysokých colných sadzieb. Napriek týmto obmedzeniam sa zvýšili vývozy do tretích krajín do spoločenstva a domáci predaj počas OŠ. Tiež aj nedávne zhodnotenie eura zatraktívnilo vývozy do spoločenstva pred tými do tretích krajín. Všetky tieto faktory ukazujú, že akékoľvek zvýšenie objemu vývozu by pravdepodobne viedlo na trh spoločenstva, pokiaľ by boli opatrenia podľa šetrenia zrušené. (41) Predaj na ruskom domácom trhu a vývozy do tretích krajín sa od roku 1997 zvýšili, kým vývozy do spoločenstva po stanovení antidumpingových opatrení poklesli a zostali z dôvodu záväzkov relatívne stabilné na veľmi nízkej úrovni. Aj keď dopyt na ruskom domácom trhu od roku 1997 vzrástol, vždy bol príliš slabý na absorbovanie objemu výstupu ruských vyvážajúcich výrobcov. Celková hodnota ruského domáceho predaja bola vždy jasne nad celkovým objemom vývozu (do všetkých krajín). Ako je uvedené nižšie v úvodnom ustanovení 82, ruskí výrobcovia zvýšili ich výrobné kapacity počas obdobia analyzovania, čo viedlo k značným prebytočným kapacitám a akumulovali zásoby počas súčasného obdobia šetrenia. Ak opatrenia pominú, pravdepodobne bude hlavná časť dostupných skladových zásob vyvezená do spoločenstva. Vďaka daným vysokým prebytočným kapacitám mohli ruskí výrobcovia ľahko ďalej zvýšiť ich objem výroby do úrovne presahujúci ten, ktorý môžu domáci trh, potenciálne tretie trhy absorbovať. Vlastne, ako je uvedené nižšie v úvodnom ustanovení 82, kapacita inštalovaná počas OŠ dosiahla úroveň postačujúcu uspokojiť celkový dopyt po GOES v spoločenstve. Preto nie je neodôvodnené domnievať sa, že objem vývozov by mal v budúcnosti vzrásť, najmä do spoločenstva, pokiaľ bude v dôsledku uplynutia doba platnosti súčasných opatrení voľný prístup na trh. (42) Ako je uvedené nižšie v úvodnom ustanovení 83, ruskí výrobcovia GOES majú v Európskom spoločenstve dobre rozvinutú organizáciu predaja, ktorá zabezpečuje predaj a distribúciu príslušného výrobku na trhu spoločenstva. (43) V dôsledku očakávania zvýšenia objemu dovozov do spoločenstva v prípade absencie opatrení a preto dostupnej ponuky sa môže odôvodnene predpokladať, že ceny budú sledovať ďalší klesajúci trend, ak bude umožnené opatreniam pominúť sa. 4. Závery o pravdepodobnosti pretrvávania dumpingu (44) Dovozy GOES Ruska podliehali napriek stanoveným opatreniam počas OŠ dumpingovým cenám. Ustanovilo sa, že dumping bude pretrvávať a že je vysoká pravdepodobnosť, že bude tiež pretrvávať, ak keď pominú opatrenia. Taktiež vývozy GOES Ruska do spoločenstva pravdepodobne významne vzrastú a ceny týchto dodatkových množstiev dovozu budú pravdepodobne podliehať dumpingovým cenám, ak pominú antidumpingové opatrenia. D. PRIEMYSELNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA (45) Štyria výrobcovia spoločenstva spolupracovali pri šetrení, čím reprezentovali 100 % výroby GOES spoločenstva počas OŠ. Tiež ustanovili, v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia, priemyselné odvetvie spoločenstva. E. SITUÁCIA V PRIEMYSELNOM ODVETVÍ SPOLOČENSTVA 1. Spotreba spoločenstva (46) Spotreba spoločenstva bola vypočítaná na základe kumulovaného objemu predaja na trhu spoločenstva v priemyselnom odvetví spoločenstva a celkového objemu dovozov hlásených Eurostat-om alebo spolupracujúcich ruských vyvážajúcich výrobcov. (47) Na tomto základe vzrástla spotreba spoločenstva vyjadrená v tonách o 5 % medzi 1997 a 1999, z približne 186000 na 195500 . Potom klesla o 4,9 % a dosiahla približne 186000 v OŠ. Podrobné údaje sú takéto: Spotreba | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | V tonách | 186087 | 183648 | 195601 | 186220 | Indexované | 100 | 99 | 105 | 100 | 2. Dovozy z Ruska Objem dovozov (48) Na základe informácií z Eurostat-u a informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi vývozcami objemy dovozu z Ruska sa menili počas obdobia analyzovania medzi približne 3750 ton a 6701 ton. Podrobné údaje o dovoze sú takéto: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Objem | 5238 | 6701 | 5899 | 3750 | v tonách | 100 | 128 | 113 | 72 | Trhový podiel dovozov (49) Podiel dovozov z Ruska na trhu bol v regióne počas obdobia analyzovania od 2 % do 3,6 %. Zlepšenie kvality ruských výrobkov a cenového správania sa ruských vývozcov (50) Pri pôvodnom šetrení boli GOES z Ruska predané v podstatných množstvách z dôvodu rozdielov v kvalite ako druhá trieda materiálu na trhu v spoločenstve. Toto viedlo Komisiu poskytnúť cenovú úpravu, kedy vstupná cena podhodnotila a poškodila elimináciu rozpätia. V dôsledku investovania ruských výrobcov do zlepšenia ich zariadení sú v súčasnosti dovážané GOES v drvivej väčšine prípadov prvej akosti. (51) Na základe čísel Eurostat-u ceny dovozov vyjadrené v EUR/tona výrazne poklesli z 954 v roku 1997 na 862 v roku 1998 a 741 v roku 1999, čo predstavuje pokles viac ako 200 EUR/tona v absolútnom vyjadrení v priebehu dvoch rokov. Potom sa ceny čiastočne uzdravili, pričom dosiahli 860 v roku 2000, čo je úroveň stále nižšia približne o 10 % v porovnaní s hodnotou dosiahnutou v roku 1997. Podrobné údaje sú takéto: Jednotková cena/dovozy | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | v EUR/tona | 954 | 862 | 741 | 860 | Indexované | 100 | 90 | 78 | 90 | (52) Komisia tiež porovnala ceny ruského dovozu, vyňaté z odpovedí na dotazníky (cif základ) k cenám účtovaným priemyselným odvetvím spoločenstva za ten istý výrobok (podnikový základ). S cieľom zohľadniť rozmanitosť GOES boli výrobky predané priemyselným odvetvím spoločenstva a dovezené z Ruska klasifikované podľa kategórií, podľa hrubosti a maximálnej vnútornej straty podľa určitých osobitných elektrických podmienok. Potom sa porovnali v podobných podmienkach obchodu a na základe kategórie medzi váženým aritmetickým priemerom predajných cien oboch dovezených výrobkov a výrobkov priemyselného odvetvia spoločenstva. Na tomto základe sa zistilo, že ruské ceny dovozu boli výrazne pod cenami priemyselného odvetvia spoločenstva. 3. Dovozy z ostatných tretích krajín (53) Celkové objemy dovozu GOES zo všetkých tretích krajín, iných ako Rusko, počas obdobia analyzovania poklesli z približne 44300 ton v roku 1997 na približne 38600 ton v OŠ. Významné množstvá týchto dovozov pochádzali z Japonska alebo boli Eurostat-om klasifikované ako "deklarované s neznámym pôvodom". Komisia overila, že tieto neznáme dovozy nepochádzali z Ruska. Zvyšné dovozy pochádzali najmä z Poľska alebo Českej republiky. Dovozy z Poľska sa pohybovali počas obdobia analyzovania rôzne medzi minimom približne 1600 ton v roku 1999 a maximom približne 4800 ton v OŠ. Dovozy z Českej republiky výrazne klesali počas celého obdobia analyzovania z približne 7000 ton v roku 1997 na menej ako 2000 ton v OŠ. (54) V OŠ podiel na trhu dovozov z tretích krajín okrem Ruska dosiahol 20,7 %; Japonsko, 11,2 %; Poľsko, 2,6 % a Česká republika 1,1 %. Podiel dovozov neznámeho pôvodu na trhu dosiahol v OŠ 4,7 %. (55) Ceny dovozov z Japonska a dovozy "vyhlásené podľa tajného pôvodu" ako aj dovozy z ostatných zdrojov boli výrazne vyššie ako tie z priemyselného odvetvia spoločenstva. (56) Na základe trendu, ktorý je podobný trendu pozorovanému na cenách priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva (pozri úvodné ustanovenia 58), ceny dovozov z Poľska sa medzi rokmi 1997 a 1999 znížili a potom mierne zvýšili v OŠ, aby dosiahli zatiaľ nižšiu úroveň ako v roku 1997. Tieto ceny boli mierne nižšie ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, ale výrazne vyššie ako ceny dovozov z Ruska. (57) Ceny dovozov z Českej republiky ostali viac menej stabilné na úrovni pod cenami priemyselného odvetvia spoločenstva a dovozmi z Poľska, ale vyššie ako dovozy z Ruska v tom istom roku. (58) Podrobné údaje o objeme (vyjadrené v tonách) a cenách (vyjadrené v EUR/tona) dovozov z tretích krajín, iných ako Rusko, sú takéto: Ostatné tretie dovozy | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Japonsko Objem | 15357 | 10730 | 15109 | 20859 | Ceny | 1324 | 1428 | 1362 | 1348 | Neznáma oblasť Objem | 18774 | 19303 | 18200 | 8801 | Ceny | 1386 | 1471 | 1390 | 1359 | Poľsko Objem | 2455 | 3224 | 1588 | 4863 | Ceny | 1101 | 1027 | 994 | 1070 | Česká republika Objem | 7038 | 5540 | 2724 | 1964 | Ceny | 929 | 928 | 923 | 959 | Ostatné Objem | 676 | 1718 | 1800 | 2121 | Ceny | 1739 | 1577 | 1481 | 1484 | Celkom Objem | 44300 | 40515 | 39421 | 38608 | Ceny | 1282 | 1355 | 1335 | 1303 | 4. Situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva Reštrukturalizácia priemyselného odvetvia spoločenstva (59) S odvolaním sa na pôvodné šetrenie sa zistilo, že medzi rokom 1990 a koncom obdobia šetrenia (koniec apríla 1994), priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo materiálnu ujmu, ktorá pozostávala hlavne z pádu obchodu s následkom straty podielu na trhu ako aj cenovej depresie. Tieto faktory viedli spolu k poklesu zisku a celkove k finančným stratám. (60) Odkedy boli ustanovené súčasné antidumpingové opatrenia, priemyselné odvetvie spoločenstva podstúpilo reštrukturalizačný program s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť. Po rozpätí, ktoré bolo Komisiou schválené 8. októbra 1999 [8], sa traja zo štyroch výrobcov spoločenstva stali súčasťou skupiny Thyssen Krupp Steel. Výroba a zásoby (61) Výroba GOES medzi rokmi 1997 a 1998 mierne poklesla a potom vzrástla na úroveň približne 220000 ton v OŠ. Toto predstavuje nárast o 3 % nad hodnotu zistenú počas obdobia analyzovania. Podrobné údaje sú ukázané nižšie: Výroba | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŚ) | V tonách | 212891 | 211655 | 220734 | 220176 | Indexované | 100 | 99 | 104 | 103 | (62) S prihliadnutím na skutočnosť, že priemyselné odvetvie spoločenstva vo všeobecnosti využilo výrobu na vytvorenie systému, ktorý mal spôsobiť minimalizáciu úrovne zásob, sa považuje, že rozvoj úrovne zásob nie je podstatný faktor ovplyvňujúci stav priemyselného odvetvia spoločenstva. Zásoby zvyčajne pozostávali z tovaru, ktorý bol niekedy ťažko doručovaný zákazníkom, ktorí si výrobky objednali. Kapacita (63) Keďže výrobné zariadenia používané na vyrábanie GOES sú takisto využívané aj na výrobu ostatných výrobkov, nebolo možné zmysluplne určiť kapacitu a vyžitie kapacity týkajúcej sa osobitne príslušného výrobku. (64) Hodnotenie celkovej úrovne kapacity pre vyrábanie oboch GOES a ostatných výrobkov však ukázala, že priemyselné odvetvie spoločenstva pokračuje v trende mať prebytočné dostupné kapacity, ktoré by umožnili vyrobiť GOES vo väčších množstvách. Predaj (65) Predaj GOES na trhu spoločenstva vzrástol o približne 10 % medzi rokmi 1997/1998 a 1999 z úrovne približne 136500 ton v roku 1997 a 1998 na približne 150000 ton v roku 1999. Tieto výrazne poklesli o približne 5 % v OŠ na menej ako 144000 ton, podľa spotreby spoločenstva. Podrobné čísla sú uvedené nižšie: Predaj | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | v tonách | 136549 | 136432 | 150281 | 143862 | Indexované | 100 | 100 | 110 | 105 | Podiel na trhu (66) Podiel priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu vzrástol o 3,4 percentuálnych bodov z 73,4 % v roku 1997 na 76,8 % v roku 1999 pred opätovným miernym nárastom na 77,3 % v OV, dodatočný rast o 0,5 percentuálneho bodu v tomto roku. Podrobné údaje sú uvedené nižšie: Podiel na trhu | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | v % | 73,4 | 74,3 | 76,8 | 77,3 | Indexované | 100 | 101 | 105 | 105 | Ceny (67) Ceny priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva sa vyvíjali takto: Jednotková cena | | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | v EUR/tona | 1140 | 1122 | 1044 | 1089 | | Indexované | 100 | 98 | 92 | 96 | | (68) Ceny GOES v spoločenstve poklesli o približne 8 % medzi rokom 1997 a 1999 z úrovne 1140 EUR/tona v roku 1997 na 1044 EUR/tona v roku 1999, celková strata približne 100 EUR/tona je v absolútnom vyjadrení len v dvoch rokoch. Tento pokles treba vidieť v celkovej nestabilite na svetovom trhu so železom, čo spôsobilo všeobecný pád cien železiarskych výrobkov v rokoch 1998/1999. S prihliadnutím na skutočnosť, že ceny ruských dovozov však boli na najnižšej úrovni počas obdobia analyzovania (pozri úvodné ustanovenia 51 a 58), je zrejmé, že ceny ruských dovozov sa tiež pričinili o negatívny tlak na ceny priemyselného odvetvia spoločenstva v tomto období. Rentabilita (69) Celková rentabilita priemyselného odvetvia spoločenstva za svoj predaj na trhu spoločenstva v období analyzovania poklesol, ako je to preukázané nižšie: Rentabilita | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | v % | 2,6 | 4,3 | 1,7 | 1,8 | (70) Sprihliadnutím na stupeň náročnosti výrobného procesu, ktorý je nevyhnutný na výrobu GOES, zistená úroveň zisku 8 % bola primeraná na toto priemyselné odvetvie na zabezpečenie životaschopnosti. Úroveň dosiahnutá v roku 1997 nemôže byť považovaná za reprezentatívnu, pretože v tom roku bola ovplyvnená hlavne vysokými finančnými stratami zaznamenanými jedným výrobcom spoločenstva, ktorý prekonal ťažkosti s dodávkou surového materiálu. V tom istom roku ostatní výrobcovia spoločenstva zaznamenali zisky na uspokojivej úrovni, v priemere približne 8 %. So zreteľom na vývoj rentability a jej pokles z roku 1998 v OŠ, odkaz je uskutočnený na vysvetlivku poskytnutú v úvodných ustanoveniach 77 a 80. Peňažný tok, schopnosť zvýšiť základné imanie a mzdy (71) Hodnoty peňažného toku a miezd sa vyvíjali takto: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Peňažný tok | Nehodnotené | 100 | 80 | 103 | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Mzdy | 100 | 98 | 94 | 103 | Počas obdobia analyzovania sa nevyskytli žiadne osobitné problémy v súvislosti so zvýšením základného imania. Tiež by sa malo poznamenať, že traja výrobcovia spoločenstva patria do väčšej skupiny. Investície a návratnosť investícií (72) Podstúpením sprievodného silného reštrukturalizačného programu uskutočnilo priemyselné odvetvie spoločenstva významné investície s cieľom racionalizovať výrobu a predaj. | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Návratnosť investície | nehodnotené | 12,2 | 4,0 | 3,6 | Produktivita a zamestnanosť (73) Podrobné údaje o produktivite a zamestnanosti boli takéto: Index 1997 = 100 | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Produktivita | 100 | 106 | 115 | 115 | Počet zamestnancov | 100 | 94 | 90 | 90 | (74) Dôsledkom hlavných reštrukturalizačných snáh, ktoré podstúpilo priemyselné odvetvie spoločenstva po ustanovení antidumpingových opatrení, sa v súčasnosti podľa preskúmania zlepšila produktivita počas obdobia analyzovania celkom o 15 %. (75) Reštrukturalizácia tiež viedla k redukcii počtu zamestnancov počas rovnakého obdobia o 10 %. Vývozné aktivity priemyselného odvetvia spoločenstva (76) Priemyselné odvetvie spoločenstva bolo veľmi aktívne na trhoch tretích krajín, vyvážajúc približne jednu tretinu svojej produkcie GOES. Toto ukazuje, že priemyselné odvetvie je dobre postavené a schopné hospodárskej súťaže na globálnom základe. Konfrontované s medzinárodnou krízou v železiarskom priemysle poklesol jeho vývoz o 7 % z približne 78000 ton v roku 1997 na približne 73000 ton v roku 1999 a potom vzrástol na približne 76000 ton v OŠ. Podrobné údaje o objemoch vývozu priemyselného odvetvia spoločenstva sú takéto: Vývoz | | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 (OŠ) | Objemy v tonách | 78209 | 73774 | 72961 | 76345 | Indexované | 100 | 94 | 93 | 98 | Dôležitosť dumpingu a ozdravenie z následkov minulého dumpingu (77) Pokiaľ sa týka dopad dôležitosti aktuálneho dumpingového rozpätia zisteného počas OŠ na situáciu v priemyselnom odvetví spoločenstva, malo by sa poznamenať, že rozpätie zistené pre Rusko je vyššie ako rozpätie zistené v pôvodnom OŠ (pozri úvodné ustanovenie 37). Situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva sa do určitej miery zlepšila po stanovení opatrení, ale neozdravila sa úplne. Preto by mali byť opatrenia zrušené, čo by malo za následok významný dopad na dumpingové rozpätie zistené v súčasnom šetrení. Rast (78) Spotreba spoločenstva vzrástla o 5 % medzi rokmi 1997 a 1999 a potom klesla o 4,9 % v OŠ, pričom sa vrátila späť na úroveň blízku tej dosiahnutej v roku 1997. Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva sledoval podobný trend v tomto období, pokles medzi rokmi 1999 a 2000 bol však menej označovaný ako pokles v spotrebe za tri roky. 5. Záver o situácii v priemyselnom odvetví spoločenstva (79) Z hľadiska objemov zavedenie antidumpingových opatrení na dovozy príslušného výrobku z Ruska umožnilo zlepšenie hospodárskej situácie priemyselného odvetvia spoločenstva medzi rokmi 1997 a 1999. Toto dovolilo priemyselnému odvetviu spoločenstva zlepšiť svoju výrobu o 3,7 % a predaj na trhu spoločenstva o 10 %. Tiež sa zlepšil podiel na trhu o 3,4 percentuálnych bodov za to isté obdobie. Tento trend sa však vrátil v OŠ (výroba – 0,3 %, dodávky do spoločenstva – 4,3 % percentuálnych bodov) kým spotreba sa za rovnaké obdobie zvýšila o 4,9 % (pozri úvodné ustanovenie 47). (80) Finančná situácia priemyselného odvetvia spoločenstva sa následne po stanovení opatrení zlepšila. Avšak hneď za všeobecnou nestabilitou prekonávanou svetovým trhom železiarstva sa ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré boli tiež pod tlakom znížených cien dovozov z Ruska, znížili o približne 8 % medzi rokmi 1997 a 1998. Napriek významných reštrukturalizačným snahám, ktoré podstúpili výrobcovia spoločenstva, ich skutočný nárast v produktivite ako aj zlepšenie situácie z hľadiska objemu predaja, spôsobil pokles cien od roku 1998 do OŠ trvalý pokles rentability priemyselného odvetvia spoločenstva. (81) Tiež sa dospelo k záveru, že napriek zlepšeniu sledovanému následne po zavedení antidumpingových opatrení, priemyselné odvetvie spoločenstva je stále v oslabenej situácii. F. PRAVDEPODOBNOSŤ PRETRVÁVANIA A/ALEBO OZDRAVENIA UJMY (82) Majúc na pamäti, že zariadenia na výrobu GOES môžu byť tiež použité aj na výrobu iných výrobkov (pozri úvodné ustanovenie 63), nemá význam presne ohodnotiť výrobnú kapacitu pre ruských vývozcov len z hľadiska príslušného výrobku. Napriek tomu, ako je uvedené v úvodnom ustanovení 41, výrobcovia GOES v Rusku zvýšili ich celkovú dostupnú kapacitu (určenú pre oba, príslušný výrobok a ostatné výrobky) o približne 10 % v období analyzovania. Dosiahnutá úroveň teraz vysoko prevyšuje možnosti absorbcie domáceho trhu alebo ostatných potenciálnych tretích trhov. Úroveň kapacity teraz dosiahla hodnoty, kedy by mohla uspokojiť celkový dopyt po GOES v spoločenstve. Ako už bolo uvedené v úvodnom ustanovení 40, ruskí výrobcovia GOES majú k dispozícii významnú prebytočnú kapacitu, ktorú by mohli využiť na pokrytie vývozných trhov. Tiež ak tieto dodatkové objemy boli nasmerované na trh spoločenstva, mohli by byť veľmi vysoko nad významnými úrovňami zistenými v pôvodnom šetrení. (83) Od roku 1994 ruskí výrobcovia GOES rozvinuli ich organizáciu predaja v Európskom spoločenstve. Napríklad jeden z vyvážajúcich výrobcov má teraz svoju vlastnú tradičnú organizáciu predaja v spoločenstve. S prihliadnutím na investície vykonané na tento účel, je jasné, že ruskí výrobcovia usilujú o rozvoj ich predaja na trhoch EÚ. (84) Ako v OŠ ruskí výrobcovia stále predávajú GOES na trhu spoločenstva za ceny významne nižšie ako tie od výrobcov spoločenstva. Takého cenové správanie kombinované s ich kapacitou predať zvýšené množstvá by pravdepodobne spôsobilo krízu na trhu spoločenstva, ako bolo zistené v pôvodnom šetrení, pokiaľ sa umožní platným opatreniam pominúť sa. (85) Ako je ukázané v úvodných ustanoveniach 59 až 81, priemyselné odvetvie spoločenstva je stále v chúlostivej situácii, najmä pokiaľ ide o rentabilitu. Je pravdepodobné, že ak by bolo priemyselné odvetvie spoločenstva vystavené zvýšeným objemom dovozov z Ruska a dumpingových cenách, toto by spôsobilo zhoršenie jeho finančnej situácie, ako bolo zistené v pôvodnom šetrení. Na tomto základe sa dospelo k záverom, že zrušenie opatrení by s veľkou pravdepodobnosťou spôsobilo pretrvávanie a/alebo ozdravenie ujmy priemyselného odvetvia spoločenstva. G. ZÁUJMY SPOLOČENSTVA 1. Úvod (86) Podľa článku 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či predĺženie platnosti v súčasnosti platných antidumpingových opatrení bolo proti záujmom spoločenstva ako celku. Táto analýza bola založená na prehodnotení všetkých rozličných záujmov, t. j. tých priemyselného odvetvia spoločenstva, jeho dodávateľov surovín, dovozcov a používateľov príslušného výrobku. Na účel tejto analýzy požadovala Komisia informácie od všetkých určených zainteresovaných strán. (87) Tiež by sa malo uviesť, že v súvislosti s uplynutím preskúmania, podrobné preskúmanie situácie, v ktorej boli uložené antidumpingové opatrenia, povoľuje zhodnotenie každého negatíva, neprípustného dopadu platných antidumpingových opatrení na príslušné strany. 2. Záujmy priemyselného odvetvia spoločenstva (88) Ako preukázala analýza situácie, priemyselné odvetvie spoločenstva bolo na začiatku obdobia analýzy schopné zlepšiť svoju situáciu a obnoviť najmä uspokojivú úroveň rentability. Toto dokazuje, že priemyselné odvetvie je schopné profitovať z ochrany poskytnutej antidumpingovými opatreniami proti nekalým praktikám obchodu. (89) Priemyselné odvetvie spoločenstva tiež preukázalo ochotu a predsavzatie konsolidovať svoju súčasnú konkurencieschopnosť na trhu spoločenstva aj na svetovom trhu. Od pôvodného šetrenia podstúpilo priemyselné odvetvie hlavný reštrukturalizačný program a v súčasnosti je ovládané dvoma nezávislými finančnými skupinami s cieľom centralizovať a chrániť zdroje surovín GOES s Thyssen Krupp Group a vložiť investície do vyššieho technického stupňa a zlepšenia výkonu (redukcia zdroja strát). Zlúčenie troch navrhovateľov do jednej holdingovej spoločnosti malo vytvoriť väčšiu jednotnosť, ktorá by mala schopnosť efektívnejšie konkurovať ostatným výrobcom GOES (približne 11) na svetovom trhu. (90) Je zrejmé, že priemyselné odvetvie bolo počas obdobia analyzovania stále v zraniteľnej situácii a že potrebovalo primerane zvýšiť výrobu a dodávky na oboch, jeho domácom trhu a vývozných trhoch na zachovanie poplatkov ich fixných nákladov na udržateľnej úrovni a zostať konkurencieschopným. Inými slovami, snahy vyvinuté priemyselným odvetvím spoločenstva, ktoré mali racionalizovať jeho výrobu a reštrukturalizovať, by boli premárnené, ak by bol obnovený a zvýšený dumping bránil dosiahnuť uspokojivý objem predaja. (91) V závere sa s prihliadnutím na súčasnú rôznorodosť priemyselného odvetvia spoločenstva a jeho silné snahy zachovať si konkurencieschopnosť na európskej a svetovej úrovni usudzuje, že ak opatrenia pominú, situácia priemyselného odvetvia spoločenstva by bola ohrozená následným predpokladaným nárastom dovozov GOES z Ruska. 3. Záujmy protichodných priemyselných odvetví (92) Len jeden dodávateľ odpovedal na dotazník Komisie. Táto spoločnosť, ktorá patrí do tej istej holdingovej spoločnosti ako zmienení traja výrobcovia spoločenstva (pozri úvodné ustanovenie 60), vyrába oceľ rozličnej kvality a najmä suroviny nevyhnutné pre výrobu GOES. Je to momentálne jediný dôležitý výrobca ocele tohto druhu v Európskom spoločenstve, keďže ostatné veľké oceliarske skupiny odmietli jej výrobu. Táto spoločnosť uskutočnila významné investície s cieľom racionalizovať a rozvinúť výrobu kremíkovej elektroocele. Táto investícia sa uskutočnila v rovnakom čase, ako spomenuté zlúčenie (pozri úvodné ustanovenie 60). Možno to chápať ako časť celkových snáh skupiny na zlepšenie ich konkurenčnej pozície. Na základe uvedeného je zrejmé, že tento dodávateľ kremíkovej elektroocele je silne závislý od situácie v priemyselnom odvetví spoločenstva. Navyše je ťažké prejsť z výroby kremíkovej elektroocele na výrobu ocele iného druhu bez vyvolania významných nákladov, akékoľvek zníženie výroby GOES by sa malo vplyv na zamestnanosť. (93) Preto sme dospeli k záveru, že je takisto v záujme dodávateľov, aby opatrenia zostali v platnosti. 4. Záujem dovozcov GOES (94) Ani jeden nezávislý dovozca nespolupracoval v tomto šetrení. Na základe dostupných informácií, možno poznamenať, že príslušný výrobok, ktorý je vo všeobecnosti dovážaný špecializovanými oceliarskymi dovozcami/ obchodníkmi, predstavuje len malú časť rôznorodej škály oceliarskych výrobkov, s ktorými obchodujú. Preto sa usúdilo, že pokračovanie antidumpingových opatrení nebude mať viac ako len minimálny dopad, ak vôbec, na celkovú situáciu predmetných dovozcov/obchodníkov. 5. Záujmy používateľov priemyselných odvetví (95) Približne 40 používateľov GOES, ktorí dostali dotazníky, prispôsobili svoje činnosti. Komisia prijala deväť odpovedí, ktoré pokrývajú menej ako 20 % celkovej spotreby GOES v spoločenstve. (96) Protichodné priemyselné odvetvia možno rozdeliť do dvoch hlavných sektorov: - prvý sa týka GOES v súvislosti s predurčením tvarov a zhromažďuje tieto kusy na výrobu jadier transformátorov, ktoré sú potom opätovne predávané na ďalšie opracovanie, - iný vyrába transformátory. Toto priemyselné odvetvie buď využíva jadrá vyrobené uvedeným spoločnosťami alebo vyrába jadrá vo vlastnej réžii ešte pred výrobou transformátorov. (97) Sektor výrobcov jadier transformátorov sa rozvinul len nedávno. Je niekoľko prevádzkovateľov a len jedna tradičná spoločnosť prepojená na jedného z dodávateľov, ktorí spolupracovali pri šetrení. Napriek tomu, že GOES sú najvýznamnejšou položkou z hľadiska nákladov vo výrobe jadier transformátorov, nie je také znamenie, že by bol tento sektor pod osobitný tlakom na zníženie jeho cien. V skutočnosti títo prevádzkovatelia, ktorí sú dodávateľmi výrobcov transformátorov sú úzko závislí na cenách, ktoré môžu výrobcovia transformátorov dostať za ich finálne výrobky. (98) Naopak, sektor výrobcov transformátorov je dlhotrvajúce priemyselné odvetvie, ktoré tradične dodáva obrovské energie výrobcom. Toto priemyselné odvetvie transformátorov vo všeobecnosti patrí do veľkých priemyselných skupín, ktoré sú v súčasnosti celosvetovo rozšírené. Niektoré z nich založili jednotlivé organizácie nákupu, ktoré sa zameriavajú na všetky objednávky za skupinu s cieľom zlepšiť ich vyjednávaciu pozíciu oproti výrobcom GOES. Existujú tiež aj malé skupiny spoločností. GOES prestavuje podstatnú položku v celkových nákladoch na finálny výrobok tohto priemyselného odvetvia (od 10 % do 30 % v závislosti od typu transformátora). Hlavný dôraz kládlo toto priemyselné odvetvie na činnosť na spravodlivom konkurenčnom trhu, ktorý umožnil vyrobiť a predať kvalitné výrobky. (99) Po tejto stránke určití používatelia GOES uvádzali, že počas OŠ čelili nedostatku dodávky zo strany určitých výrobcov spoločenstva v dôsledku uvedomenia si nedostatočnej dostupnej kapacity. Ostatní argumentovali, že nebolo možné dovážať GOES z ostatných zdrojov. Nepredložili však žiadny dôkaz, ktorý by podložil tieto výpovede. V každom prípade toto je v jasnom rozpore so zisteniami súčasného šetrenia. Ako bolo ustanovené v úvodnom ustanovení 64, priemyselné odvetvie spoločenstva malo dostupné kapacity v období analyzovania, ktoré umožňovali vyrábať vyššie množstvá EPOS. Tiež bolo možné doviesť GOES z ostatných zdrojov ako Poľsko a Česká republika (pozri úvodné ustanovenie 58). Tieto výpovede sú preto nepodložené. (100) Pokiaľ ide o konkurenčné prostredie na trhu spoločenstva s GOES, niektorí používatelia argumentovali, že pokračovanie opatrení, prostredníctvom obmedzovania vývozov z Ruska, by umelo zvýšilo ceny GOES. Toto by prekážalo ich vlastnej konkurencieschopnosti na trhu spoločenstva. Na základe čísel Eurostat-u sa objem dovozov z tretích krajín javil byť viac obmedzovaný, takže podiel európskych používateľov na trhu sa nezmenšil a nepoklesol ani ich objem predajov. Priemerná cena dovezených transformátorov sa tiež javila byť takmer stabilnou. Preto sa zdá, že existujúce antidumpingové opatrenia nenarušili konkurencieschopnosť tohto priemyselného odvetia. (101) Skutočnosť, že skupina Thyssen Krupp bola jediný výrobca kremíkovej elektroocele v spoločenstve aj vlastník troch zo štyroch výrobcov GOES, bola tiež kritizovaná. Osobitná situácia skupiny Thyssen Krupp bola podrobne analyzovaná Komisiou, s prihliadnutím na opatrenia Zmluvy o ESUO týkajúcej sa hospodárskej súťaže (pozri úvodné ustanovenie 60 a úvodné ustanovenie 89). Počas šetrenia neboli sprístupnené žiadne nové alebo ďalšie informácie, ktoré by naznačovali, že by sa situácia hospodárskej súťaže od uvedeného preskúmania Komisiou zmenila. Preto táto kritika nebola tiež podložená. (102) Na základe uvedených skutočností sa zdá, že situácia používateľov nie je opatreniami významne ovplyvnená. Neexistuje žiadne znamenie o tom, že ich pokračovanie bude mať odlišný dopad v budúcnosti. (103) Ak by boli opatrenia zrušené, situácia priemyselného odvetvia spoločenstva riskuje ďalšie oslabenie pretrvávania/opätovného výskytu dumpingových dovozov. Ako je poznamenané v úvodnom ustanovení 92 a s prihliadnutím na osobitný charakter a komplexnosť výroby GOES, počet dostupných zdrojov dodávky GOES je obmedzená na celosvetovej úrovni. Ak by priemyselné odvetvie spoločenstva znížilo svoju činnosť, malo by to dopad na používateľov GOES, ktorí by sa stali postupne závislejší od dovezených materiálov. (104) V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že príslušný výrobok môže byť považovaný za strategický výrobok pre používateľa priemyselných odvetví. Vlastne GOES je unikátny výrobok, ktorý vo väčšine zariadení nemôže by nahradený žiadnym iným alternatívnym materiálom. Tiež zložitý výrobný proces výrazne odlišuje oceľ s orientovanou štruktúrou od väčšiny ostatných druhov ocele. GOES sú používané najmä pri výrobe výkonových a distribučných transformátoroch. Je to tiež kľúčový prvok v strategickom sektore podporujúcom infraštruktúru distribúcie energie. Je preto v záujme európskeho používateľa priemyselných odvetví, aby zdroj dodávky v spoločenstve už nebol oslabený pretrvávaním alebo opätovným výskytom dumpingových dovozov. 6. Záver (105) S prihliadnutím na uvedené skutočnosti a úvahy možno záležitosť ukončiť záverom, že predĺženie opatrení nie je proti záujmu spoločenstva ako celku. H. DRUH OPATRENÍ (106) Súčasné šetrenie bolo obmedzené podľa článku 11 ods. 2 základného rozhodnutia [9]. Ako je uvedené vyššie (pozri úvodné ustanovenie 6), šetrenie v rámci článku 11 ods. 3 o primeranosti formy opatrení a štatútu PTH bude pokračovať. V tejto súvislosti sa pripomína, že rozhodnutím Komisie č. 303/96/ESUO z 19. februára 1996 Komisia prevzala záväzky, ktorými by mali byť zvýšené nevyriešené výstupy preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (107) Všetky príslušné strany boli informované o podstatných skutočnostiach, na základe ktorých sa zamýšľa odporučiť zvýšenie existujúcich opatrení v ich súčasnej forme. Tiež im bolo poskytnuté obdobie na vyjadrenie následkov tohto zistenia. Neboli prijaté žiadne nové pripomienky. (108) Ako bolo ustanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovozy GOES s pôvodom v Rusku ustanovené rozhodnutím č. 303/96/ESUO by mali byť zvýšené. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Konečné antidumpingové clo sa ukladá na za studena valcované orientované plechy pre elektroniku a pásy z kremíkovej elektroocele so šírkou presahujúcou 500 mm s pôvodom v Rusku a patriace pod číselné znaky KN 72251100 (plechy so šírkou 600 mm alebo väčšou) a 72261110 (plechy so šírkou presahujúcou 500 mm, ale nepresahujúcou 600 mm). 2. Sadzba konečného antidumpingového cla je 40,1 % netto ceny franko hranica spoločenstva, nepreclené (dodatkový číselný znak TARIC 8877). 3. Pokiaľ sa neustanoví inak, platné opatrenia týkajúce sa cla sa uplatňujú naďalej. Článok 2 Napriek článku 1 sa clo neuplatňuje na dovozy príslušných výrobkov vyvezených a vyfaktúrovaných bezprostredne kupcom v spoločenstve týmito spoločnosťami (obe podľa dodatkového číselného znaku TARIC 8878): - Novolipetsk Iron and Steel Corporation (NLMK), Lipetsk, - Viz Stal, Ekaterinburg Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 27. januára 2003 Za Radu predseda G. Papandreou [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2238/2000 (Ú. v. ES L 257, 11.10.2000, s. 2). [2] Ú. v. ES L 42, 20.2.1996, s. 7. [3] Ú. v. ES L 149, 7.6.2002, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1310/2002 (Ú. v. ES L 192, 20.7.2002, s. 9). [4] Ú. v. ES L 308, 29.11.1996, s. 11. [5] Ú. v. ES C 216, 28.7.2000, s. 2. [6] Ú. v. ES C 53, 20.2.2001, s. 13. [7] Ú. v. ES C 53, 20.2.2001, s. 13. [8] Pozri webovú stránku DG COMP (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases). [9] Nahradené základným nariadením (nariadenie (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995) po uplynutí platnosti zmluvy o ESUO. --------------------------------------------------