ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je v prípade roku 2013 realistický. Podľa odhadov vlády bude rast HDP v roku 2013 predstavovať 1,2 % a v roku 2014 to bude 2,2 %, zatiaľ čo Komisia na uvedené roky predpokladá rast 1,5 % a 2,5 %. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií tým, že sa budú dodržiavať pravidlá švédskeho fiškálneho rámca vrátane cieľa dosiahnuť v hospodárskom cykle v prípade čistých poskytnutých pôžičiek verejnej správy priemerne prebytok vo výške 1 % HDP. Saldo verejných financií sa z mierneho prebytku 0,2 % HDP v roku 2011 zmenilo v roku 2012 na deficit 0,5 % HDP. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ vo výške ‒1,0 % HDP. Strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu by sa štrukturálne saldo verejných financií prepočítané Komisiou malo z mierneho deficitu 0,4 % HDP v rokoch 2012 - 2013 zmeniť od roku 2014 na prebytok. V programovom období by sa mal strednodobý cieľ pravdepodobne dodržať. Podľa informácií v konvergenčnom programe by malo tempo rastu výdavkov verejnej správy bez diskrečných príjmových opatrení v rokoch 2012 a 2013 prekročiť referenčné strednodobé tempo rastu potenciálneho HDP, ale v roku 2014 bude nižšie. Aj keď sa zohľadní možnosť ďalších expanzívnych diskrečných opatrení v roku 2014, sú riziká pre rozpočtové ciele obmedzené. Podľa konvergenčného programu sa má pomer dlhu, ktorý je pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, v roku 2013 dočasne zvýšiť na 42 % HDP, v roku 2015 sa má však opäť znížiť na menej ako 40 % HDP. Podľa prognózy Komisie sa má pomer dlhu v roku 2014 znížiť na 39 %.
(13)

Rumunsko malo v roku 2012 naďalej nízku mieru zamestnanosti a to 63,8 %, hoci tu došlo k miernemu zlepšeniu a to zvýšeniu z 62,8 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Cieľ krajiny v rámci stratégie Európa 2020 dosiahnuť do roku 2020 úroveň 70 % je naďalej výzvou. Produktivita práce v Rumunsku je stále jednou z najnižších v Únii. Kvalita služieb v oblasti aktivácie zamestnania vo verejnej správe, hľadania zamestnania a rekvalifikácie je naďalej pomerne nízka. Obmedzená administratívna kapacita neumožňuje efektívne vykonávanie aktívnych politík na trhu práce prostredníctvom kvalitných individualizovaných služieb, ani lepšiu integráciu aktívnych a pasívnych politík na trhu práce. Účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní naďalej stagnuje na veľmi nízkych úrovniach a to 1,6 % v roku 2011, ktoré sú výrazne nižšie ako je priemer EÚ, a to 8,9 %. Miera zamestnanosti a aktívnosti mladých ľudí bola v roku 2012 medzi najnižšími v Únii a to 23,9 % v prípade zamestnanosti a 30,9 % v prípade aktívnosti, pričom miera nezamestnanosti mladých ľudí bola v roku 2012 na vysokej úrovni 22,7 %. Rumunsko má vysoký a stále sa zvyšujúci podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani neštudujú, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave a to 16,8 % v roku 2012.
1.

Vyvinúť štrukturálne fiškálne úsilie, ako sa požaduje v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite s cieľom zaistiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2016. Na tento účel vykonať opatrenia prijaté v rozpočtovom pláne na rok 2013 na všetkých úrovniach verejnej správy, posilniť strednodobú rozpočtovú stratégiu dostatočne špecifikovanými štrukturálnymi opatreniami na obdobie rokov 2014 – 2016. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh je podmienená dôveryhodným vykonaním ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktorými sa zvýši schopnosť prispôsobiť sa a oživí sa potenciálny rast a zamestnanosť. Po dosiahnutí nápravy nadmerného deficitu realizovať štrukturálnu úpravu primeraným tempom, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do roku 2018. Zaistiť prísne a transparentné presadzovanie preventívnych a nápravných opatrení stanovených v organickom zákone o rozpočtovej stabilite. Zriadiť do konca roku 2013 nezávislý fiškálny orgán s cieľom zabezpečovať analýzu, poradenstvo a monitorovanie dodržiavania fiškálnej politiky v súlade s vnútroštátnymi fiškálnymi pravidlami a fiškálnymi pravidlami EÚ. Zlepšiť efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy a vykonať systematické preskúmanie hlavných výdavkových položiek do marca 2014. Zvýšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej starostlivosti a súčasne zachovať jeho dostupnosť pre zraniteľné skupiny, napríklad znížením farmaceutických výdavkov v nemocniciach, posilnením koordinácie jednotlivých druhov starostlivosti a zlepšením motivačných faktorov pre efektívne využívanie zdrojov. Prijať opatrenia na zníženie nesplatenej sumy nedoplatkov verejnej správy, zabrániť ich ďalšej akumulácii a pravidelne uverejňovať údaje o nesplatených sumách. Prijať zákon o deindexácii s cieľom znížiť stupeň cenovej zotrvačnosti vo verejných výdavkoch a príjmoch včas, aby nadobudol účinnosť do začatia od roku 2014 a zvážiť ďalšie opatrenia s cieľom obmedziť uplatňovanie indexačných doložiek. Do konca roku 2013 ukončiť reguláciu faktora udržateľnosti s cieľom zaistiť dlhodobú finančnú stabilitu dôchodkového systému vrátane zvýšenia skutočného veku odchodu do dôchodku zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkových dávok so zmenami strednej dĺžky života.
(10)

Pokiaľ ide o trh práce, napriek tomu, že zamestnanosť aj naďalej rastie, stále pretrvávajú prekážky rastu vrátane pretrvávajúcej nezamestnanosti mladých a dlhodobej nezamestnanosti, nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a narastajúceho nedostatku pracovnej sily vrátane straty pracovnej sily z dôvodu dlhodobých zdravotných problémov. Systém sociálnych dávok by mal byť flexibilnejší a lepšie zacielený a mal by nezamestnaným a neaktívnym osobám, ktoré by sa mohli opätovne zamestnať, poskytovať podporné služby a stimuly, pričom by sa zároveň mali posilniť aktivačné opatrenia, aby sa zabezpečili ich dosah na tých, ktorí to najviac potrebujú. Nákladová efektívnosť výdavkov na rodinnú politiku by sa mohla zlepšiť rozpočtovo neutrálnym spôsobom vrátane presunutia finančných prostriedkov z rodičovských dávok na efektívnejšie opatrenia, ako napríklad služby starostlivosti o deti, čo by malo mať pozitívny účinok na zamestnanosť žien. Hospodársky vývoj v regiónoch sa musí riešiť koordinovanejším spôsobom, aby sa dosiahli viditeľnejšie výsledky.
(12)

Pretrvávajúca vysoká nezamestnanosť najmä v kontexte pomalého oživenia po kríze je pre slovenské hospodárstvo naďalej jedným z hlavných problémov. V uplynulých mesiacoch Slovensko prijalo opatrenia s cieľom zreformovať aktívne politiky trhu práce. Úspech tejto reformy však bude do veľkej miery závisieť od schopnosti verejných služieb zamestnanosti účinným spôsobom realizovať túto reformu. Potrebné sú ďalšie, cielenejšie opatrenia pre najviac znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Poskytovanie sociálnej pomoci by malo byť lepšie naviazané na aktivačné činnosti a potrebné je aj odstrániť demotivačné faktory v systéme daňových úľav pre tých, ktorí začínajú pracovať na slabo platených miestach. Zvýšenie účasti žien a starších ľudí na trhu práce by pomohlo zvýšiť celkovú mieru zamestnanosti a dosiahnuť vnútroštátny cieľ stratégie 2020 v oblasti zamestnanosti vo výške 72 %. Návrat matiek na pracovný trh však sťažuje nedostatok adekvátnych zariadení starostlivosti o deti, a to najmä do troch rokov veku.
(10)

Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že verejné financie vo Fínsku sú celkovo zdravé a vyvinulo sa úsilie o zvýšenie príjmov a obmedzenie výdavkov, aby sa pokročilo smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe stability, je realistický. Odhad rastu na rok 2013 zodpovedá prognóze útvarov Komisie z jari 2013, zatiaľ čo odhad na rok 2014 je o 0,6 percentuálneho bodu vyšší než v prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedeným v programe stability je dosiahnuť rovnováhu financií ústrednej štátnej správy a do roku 2015 dosiahnuť klesajúci trend pomeru verejného dlhu k HDP. Program stability obsahuje zmenu strednodobého cieľa z 0,5 % na - 0,5 %. Nový strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Podľa programu stability sa má strednodobý cieľ dosiahnuť do roku 2014 a udržať do roku 2017. Podľa (prepočítaného) štrukturálneho salda na základe informácií v programe stability Fínsko v roku 2012 nedosiahlo pôvodný strednodobý cieľ a nesplní ani nový strednodobý cieľ v roku 2013. Podľa programu stability sa má (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo zlepšiť z - 1 % HDP v roku 2012 na - 0,9 % HDP v roku 2013. Od roku 2014 do roku 2017 by malo zostať na úrovni - 0,6 % až - 0,7 % HDP. V roku 2012 sa čisté výdavky Fínska zvýšili o 0,4 %, čo je stále pod platnou referenčnou hodnotou pre výdavky paktu stability a rastu. Vzhľadom na záporný rastu reálneho HDP v roku 2012 sa nízka štrukturálna úprava považuje za dostatočnú. V roku 2013 sa (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo Fínska zlepšuje a rozdiel v jeho čistých výdavkoch oproti referenčnej hodnote pre výdavky by mal predstavovať len 0,1 % HDP. Vzhľadom na veľkú zápornú produkčnú medzeru Fínska sa to považuje za primerané. V roku 2014 sa má (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo Fínska ďalej zlepšovať až na úroveň – 0,6 % HDP, čím sa dostatočne priblíži k strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 ho má Fínsko v roku 2014 dosiahnuť úplne. Celkovo by to znamenalo, že Fínsko dodržalo preventívnu časť Paktu stability a rastu. V roku 2012 dosiahol konsolidovaný hrubý verejný dlh 53 % HDP a podľa programu stability sa v programovom období udrží pod 60 % HDP. Podľa programu stability má v rokoch 2016 a 2017 dôjsť k poklesu úrovne zadlženia. Najdôležitejšou výzvou pre fiškálnu politiku zostáva dlhodobá udržateľnosť. V dôsledku starnutia obyvateľstva sa konštatovala medzera udržateľnosti súvisiaca s dôchodkami a zdravotnou a dlhodobou starostlivosťou, ktorá sa musí priebežne monitorovať.
Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že aj napriek značnému, hoci neskoršiemu konsolidačnému úsiliu, ktoré deficit znížilo z úrovne 6,2 % HDP v roku 2009 na úroveň 4 % HDP v roku 2012, sa očakáva, že Slovinsko neodstráni svoj nadmerný deficit do roku 2013, tak ako to odporučila Rada na konci roku 2009. Súvisí to predovšetkým s horším hospodárskym prostredím, než sa v minulosti predpokladalo. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability, je pre rok 2013 vcelku realistický a pre rok 2014 optimistický. Orgány najmä očakávajú, že po poklese HDP o 2,3 % v roku 2012 a o 1,9 % v roku 2013 dôjde k nárastu HDP v roku 2014 o 0,2 %, pričom predpokladajú, že sú prijímané fiškálne opatrenia na zníženie celkového deficitu verejných financií z úrovne 4,2 % HDP v roku 2013 (s výnimkou rekapitalizácií bánk) na 2,6 % HDP v roku 2014. Podľa prognózy Komisie, ktorá vychádza z predpokladu nezmenenej politiky, však HDP poklesne v roku 2014 o 0,1 %, čo je scenár, v ktorom sa zohľadňujú len opatrenia prijaté do polovice apríla 2013 a predpovedá deficit v roku 2014 na úrovni 4,9 % HDP. Hlavnými cieľmi rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability je odstrániť nadmerný deficit do roku 2014, čo je jeden rok po termíne, ktorý stanovila Rada na konci roku 2009, dosiahnuť do roku 2017 vyrovnanú štrukturálnu pozíciu a stabilizovať podiel dlhu na úrovni pod 55 % HDP. V programe stability je potvrdený strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaný rozpočet. Tento strednodobý cieľ nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, keďže sa v ňom dostatočne nezohľadňujú predpokladané záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva. Plánované ciele celkového deficitu stanovené v programe stability sú v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2014.

Vzhľadom na optimistickú predpoveď rastu v uvedenom roku, veľké riziká, ktoré hrozia plánovaným príjmom, ako aj nedostatočne špecifikované opatrenia v oblasti výdavkov sa však Rada domnieva, že pravdepodobne nedôjde k odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2014. Za týchto okolností by sa mali špecifikovať, prijať a vykonávať dodatočné štrukturálne konsolidačné opatrenia, aby sa dôveryhodným a udržateľným spôsobom zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2015, tak ako to odporučila Rada 21. júna 2013. Pomer dlhu verejných financií k HDP sa viac než zdvojnásobil, keď vzrástol z 22 % v roku 2008 na 54,1 % v roku 2012, pričom sa na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2013 predpokladá, že v roku 2014 porastie na úroveň 66,5 %. Orgány očakávajú, že pomer dlhu k HDP dosiahne najvyššiu úroveň 63,2 % v rokoch 2014 a 2015 a potom v roku 2016 klesne na úroveň 62,8 %. Existuje riziko, že pomer dlhu k HDP sa skôr zvýši, a to aj v dôsledku vysokých podmienených záväzkov a pravdepodobných úprav bilančných tokov vyplývajúcich z prevodov aktív na správcovskú spoločnosť bankových aktív, ktoré nie sú zahrnuté v prognózach programu.
(6)

Rada 10. júla 2012 v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 rozhodla, že boli prijaté účinné opatrenia ale že po prijatí odporúčania Rady z 2. decembra 2009 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie. Najmä zhoršenie vyhliadok rastu a štruktúra rastu, ktorá bola menej orientovaná na dane, mali zásadné negatívne dôsledky na rozpočet. Rada preto prijala revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ (ďalej len „odporúčanie Rady z 10. júla 2012“) a odporučila Španielsku, aby nadmerný deficit odstránilo najneskôr do roku 2014. S cieľom znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP do roku 2014 sa Španielsku odporučilo, aby dosiahlo zlepšenie štrukturálneho salda vo výške 2,7 % HDP v roku 2012, 2,5 % HDP v roku 2013 a 1,9 % HDP v roku 2014 na základe aktualizácie prognózy útvarov Komisie z jari 2012. Ciele celkového deficitu boli stanovené na 6,3 % HDP na rok 2012, 4,5 % HDP na rok 2013 a 2,8 % HDP na rok 2014. Španielsku sa takisto odporučilo, aby vykonalo opatrenia prijaté v rozpočte na rok 2012 a vo vyrovnávacích plánoch autonómnych oblastí a aby do konca júla 2012 prijalo oznámený viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014 vrátane strednodobej rozpočtovej stratégie, v ktorej sa by plne konkretizovali štrukturálne opatrenia nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014.
(7)

Podľa nariadenia (ES) č.1467/97 by sa nadmerný deficit mal odstrániť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. Odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 je preto oprávnené. Predovšetkým by spoľahlivý a udržateľný proces prispôsobovania vyžadoval, aby Malta dosiahla celkový deficit verejných financií vo výške 3,4 % HDP v roku 2013 a 2,7 % HDP v roku 2014, čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,7 % HDP v roku 2013 a vo výške 0,7 % HDP v roku 2014. Cieľ na rok 2014 zaistí, že k požadovanému zníženiu rozdielu medzi úrovňou dlhu k HDP a referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve vo výške 60 % HDP dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po oprave postupu pri nadmernom deficite. Na dosiahnutie uvedených štrukturálnych cieľov by Malta musela prijať dodatočné konsolidačné opatrenia vo výške približne 0,4 % HDP v roku 2013 nad rámec opatrení, ktoré sú už zahrnuté v základnom scenári, a vo výške približne ¾ % HDP v roku 2014. V týchto cieľoch je zohľadnená potreba kompenzácie negatívnych vedľajších účinkov fiškálnej konsolidácie na verejné financie na základe ich vplyvu na rast HDP. Základný scenár, z ktorého tento proces prispôsobovania vychádza, zahŕňa prognózu Komisie z jari 2013 a rozširuje ju až na rok 2016 spoliehaním sa na štandardné predpoklady týkajúce sa uzatvorenia produkčnej medzery a citlivosti rozpočtu na daný cyklus; nezahŕňa však dodatočnú kapitálovú injekciu do Air Malta, ktorá sa plánuje v roku 2015 podľa programu stability na rok 2013. Predpokladá sa tak, že kapitálová injekcia sa neuskutoční, alebo bude kompenzovaná opatreniami v opačnom smere.
2.4.

vykonávali opatrenia na boj proti diskriminácii Rómov a predsudkom voči nim, niekedy označovaným ako protirómske zmýšľanie, a to vo všetkých oblastiach spoločnosti. K takýmto opatreniam by mohli patriť: a) zvyšovanie informovanosti v rómskych komunitách aj medzi širokou verejnosťou o prínosoch integrácie Rómov; b) zvyšovanie informovanosti širokej verejnosti o rôznorodom charaktere rozličných spoločností a zvyšovanie citlivosti verejnej mienky na problémy spojené so začleňovaním, s ktorými sa stretávajú Rómovia, a to v prípade potreby aj zahrnutím týchto aspektov do školských osnov a učebných materiálov verejného školstva; c) prijatím účinných opatrení na boj proti protirómskej rétorike a nenávistným verbálnym vyjadreniam a riešením rasových, stereotypných alebo inak stigmatizujúcich verbálnych prejavov či iných typov správania, ktoré by mohli podnecovať k diskriminácii Rómov;
(2)

Právo na právnu pomoc v trestnom konaní je zakotvené v článku 47 ods. 3 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) a v článku 6 ods. 3 písm. c) Európskeho dohovoru o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“). Uznáva sa aj v článku 14 ods. 3 písm. d) Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach. Základné zásady, z ktorých by mal vychádzať systém právnej pomoci, sú stanovené v dokumente OSN Principles and Guidelines on Access to Legal Aid in Criminal Justice Systems (Zásady a usmernenia týkajúce sa prístupu k právnej pomoci v systémoch trestného súdnictva), ktorý prijalo Valné zhromaždenie 20. decembra 2012.
(7)

Podozrivé alebo obvinené osoby alebo ich obhajcovia by mali mať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi právo spochybniť posúdenie potenciálnej zraniteľnosti týchto osôb v trestnom konaní, a to najmä v prípade, ak by to výrazne bránilo uplatňovaniu ich základných práv alebo ho obmedzovalo. V súvislosti s týmto právom sa od členských štátov nevyžaduje, aby zaviedli osobitné konanie o opravnom prostriedku, samostatný mechanizmus ani postup na podávanie sťažností, v rámci ktorého možno namietať proti tomuto posúdeniu.
1.

pracovali na účinných politikách zameraných na zdraviu prospešné pohybové aktivity prostredníctvom vypracovania medzisektorového prístupu zahŕňajúceho oblasti politiky vrátane športu, zdravia, životného prostredia a dopravy, berúc pritom do úvahy usmernenia EÚ o fyzickej aktivite, ako aj ďalšie odvetvia, a to v súlade s vnútroštátnymi osobitosťami. Malo by to zahŕňať: a) postupné vypracúvanie a vykonávanie vnútroštátnych stratégií a medzisektorových politík zameraných na podporu HEPA v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi; b) určenie konkrétnych opatrení na realizáciu týchto stratégií alebo politík, a to v prípade vhodnosti v rámci akčného plánu;
(12)

Česká republika má medzeru v udržateľnosti verejných financií vo výške 5,0 % HDP, čo je nad priemerom EÚ. Táto medzera je do veľkej miery odzrkadlením predpokladaných dlhodobých nákladov v súvislosti so starnutím obyvateľstva, ktoré rastú hlavne v dôsledku očakávaného zvyšovania výdavkov na dôchodky a výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku sa pomaly zvyšuje najmä u mužov. Udržateľnosť systému by sa v porovnaní so súčasnými právnymi predpismi výrazne posilnila, ak by sa zvýšil aj skutočný vek odchodu do dôchodku tým, že by sa vek odchodu do dôchodku a výška dôchodku odvíjali od strednej dĺžky života. V kombinácii s týmito zmenami by mohlo byť preskúmanie vzorca valorizácie dôchodkov založeného na cenách z dlhodobého hľadiska zdrojom úspor.
(9)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Očakáva sa, že hospodársky rast sa v programovom období do istej miery spomalí na úroveň okolo 4 % ročne, pričom sa predpokladá, že nárast cien zostane mierny. Deficit verejných financií poklesol v roku 2012 značne pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve vo výške 3 % HDP a strednodobý cieľ sa dosiahol v uvedenom roku, teda výrazne skôr, než sa predpokladalo v programe konvergenčnom programe Lotyšska na roky 2012 – 2015. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ stanovený na –0,5 %, ktorý primerane odzrkadľuje ciele Paktu stability a rastu. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je udržanie štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorá je založená na strednodobom cieli, pričom k odchýlkam dochádza len z dôvodu prírastkového vplyvu systémovej dôchodkovej reformy. Táto reforma zahŕňa postupné zvyšovanie podielu príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa presmerujú do kapitalizačného dôchodkového systému, a vykoná sa v rokoch 2013, 2015 a 2016. Po celkovom posúdení, v ktorom sa ako referenčná hodnota použilo prepočítané štrukturálne saldo a ktoré zahŕňalo analýzu výdavkov bez diskrečných opatrení, sa však zdá, že štrukturálne saldo by sa malo v roku 2013 odchýliť od strednodobého cieľa o 1,0 percentuálneho bodu HDP, čo je výrazne viac než v dôsledku prírastkového vplyvu systémovej dôchodkovej reformy, a v roku 2014 by sa malo odchýliť o ďalšieho 0,2 percentuálneho bodu. Verejný dlh, ktorý by mal počas celého programového obdobia zostať značne pod hranicou 60 %, sa zvýšil zo 40,7 % HDP v roku 2012 na 44,5 % HDP v roku 2013, pretože vláda hromadí aktíva na splácanie dlhu, a následne od roku 2014, kedy splátky nadobudnú účinnosť, bude klesať a do konca programového obdobia dosiahne úroveň 34,6 % HDP. Lotyšský parlament schválil v januári 2013 zákon o fiškálnej disciplíne, ktorý nadobudol účinnosť v marci 2013. Ak by došlo k účinnému vykonaniu nového zákona, výrazne by sa posilnil fiškálny rámec v Lotyšsku a poskytol by sa účinný mechanizmus na obmedzovanie rastu výdavkov v priaznivej hospodárskej situácii, ktorý by slúžil ako základ pre viacročné rozpočtové plánovanie založené na pravidlách.
(16)

Situácia v odvetví služieb sa od roka 2012 významne nezmenila a naďalej existujú obmedzenia, pokiaľ ide o prístup k určitým povolaniam a ich vykonávanie. Nemecko by malo urobiť viac na otvorenie odvetví služieb, a to odstránením neoprávnených obmedzení a prekážok vstupu, čo by viedlo k nižším úrovniam cien, čím by boli služby prístupnejšie pre skupiny s nižšími príjmami. V mnohých remeselných odvetviach vrátane stavebného odvetvia sa na vykonávanie podnikania stále vyžaduje výučný list (Meisterbrief) alebo ekvivalentná kvalifikácia. V stavebnom odvetví sa takisto vyskytujú obmedzenia, pokiaľ ide o obchodné oznámenia a povoľovacie postupy. Na mnohé profesionálne služby sa takisto vzťahuje požiadavka na právnu formu a držbu podielov. Nemecko by mohlo preskúmať, či by sa rovnaké ciele verejného záujmu nemohli dosiahnuť pomocou miernejšej regulácie. Rozličné regulačné režimy v jednotlivých spolkových krajinách (Länder) takisto poukazujú na priestor na vyvinutie ďalšieho úsilia identifikovať najmenej zaťažujúce regulačné koncepcie a rozšíriť ich na celú krajinu, a tak znížiť byrokratické postupy pre podniky. Miera účinnej hospodárskej súťaže v železničnom odvetví je naďalej nízka. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie, hodnota zákaziek, ktoré nemecké orgány uverejnili podľa právnych predpisov Únie o obstarávaní, je významne nízka. Legislatívny proces zahŕňajúci revíziu zákona proti obmedzeniam hospodárskej súťaže sa ešte neukončil. V maloobchodnom sektore sa na základe plánovacích predpisov významne obmedzili nové vstupy na trh.