2.

Vkladajú sa tieto články: „Článok 6a Ciele naplnenia a trajektórie plnenia 1. S výhradou odsekov 2 až 5 členské štáty musia spĺňať ciele naplnenia súhrnne pre kapacitu všetkých podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa na ich území a priamo prepojených s trhovou oblasťou na ich území a zásobníkov uvedených v prílohe Ib do 1. novembra každého roka: a) na rok 2022: 80 %; b) od roku 2023: 90 %. Na účely splnenia tohto odseku členské štáty zohľadnia cieľ zaistiť bezpečnosť dodávok plynu v Únii v súlade s článkom 1. 2. Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, je cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa zásobníky nachádzajú, znížený na objem zodpovedajúci 35 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov pre daný členský štát. 3. Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, sa cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa podzemné zásobníky plynu nachádzajú, zníži o objem, ktorý bol dodaný do tretích krajín počas referenčného obdobia 2016 až 2021, ak priemerný dodaný objem predstavoval viac než 15 TWh ročne počas obdobia ťažby uskladneného plynu (október – apríl). 4. Na podzemné zásobníky plynu uvedené v prílohe Ib sa vzťahujú povinnosti týkajúce sa cieľa naplnenia podľa odseku 1 a trajektórie plnenia podľa odseku 7. Podrobnosti o povinnostiach každého členského štátu sa určia v dvojstrannej dohode v súlade s prílohou Ib. 5. Členské štáty môžu čiastočne splniť cieľ naplnenia započítaním fyzicky uskladneného a dostupného LNG v zariadeniach LNG, ak sú splnené obe tieto podmienky: a) súčasťou plynárenskej siete je významná kapacita zásob LNG, ktorá ročne predstavuje viac ako 4 % priemernej vnútroštátnej spotreby za predchádzajúcich päť rokov; b) členský štát uložil dodávateľom plynu povinnosť uskladňovať minimálne objemy plynu v podzemných zásobníkoch plynu a/alebo zariadeniach LNG v súlade s článkom 6b ods. 1 písm. a). 6. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na splnenie priebežných cieľov alebo na zabezpečenie ich splnenia takto: a) na rok 2022: ako sa stanovuje v prílohe Ia, a b) od roku 2023: v súlade s odsekom 7. 7. Každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu predloží Komisii na rok 2023 a na nasledujúce roky do 15. septembra predchádzajúceho roka návrh trajektórie plnenia s priebežnými cieľmi na február, máj, júl a september vrátane technických informácií v súhrnnej forme pre podzemné zásobníky plynu na svojom území a priamo prepojené s jeho trhovou oblasťou. Trajektória plnenia a priebežné ciele vychádzajú z priemernej miery naplnenia počas piatich predchádzajúcich rokov. V prípade členských štátov, ktorých cieľ naplnenia sa zníži na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu podľa odseku 2, sa priebežné ciele trajektórie plnenia náležitým spôsobom znížia. Komisia na základe technických informácií, ktoré poskytol každý členský štát, a po zohľadnení posúdenia zo strany GCG prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví trajektóriu plnenia pre každý členský štát. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18a ods. 2. Tieto vykonávacie akty sa prijmú do 15. novembra predchádzajúceho roka, keď to je nevyhnutné, a aj vtedy, ak členský štát predložil aktualizovaný návrh trajektórie plnenia. Tieto akty sú založené na posúdení celkovej situácie v oblasti bezpečnosti dodávok plynu a vývoja dopytu po plyne a jeho ponuky v Únii a jednotlivých členských štátoch a stanovujú sa tak, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok plynu a zároveň sa zabránilo zbytočnému zaťaženiu členských štátov, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov a bez neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov nachádzajúcich sa v susedných členských štátoch. 8. Ak v danom roku členský štát nie je schopný do 1. novembra splniť svoj cieľ naplnenia z dôvodu špecifických technických vlastností jedného alebo viacerých podzemných zásobníkov plynu na svojom území, ako je napríklad výnimočne nízky vtlačný výkon, tomuto členskému štátu sa umožní splniť jeho cieľ naplnenia do 1. decembra. Členský štát o tom informuje Komisiu do 1. novembra a uvedie dôvody omeškania. 9. Cieľ naplnenia neplatí, ak Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo stav núdze v Únii podľa článku 12 na žiadosť jedného prípadne viacerých členských štátov, ktoré vyhlásili vnútroštátny stav núdze, a to počas trvania takéhoto stavu. 10. Príslušný orgán každého členského štátu nepretržite monitoruje dodržiavanie trajektórie plnenia a pravidelne podáva správy GCG. Ak je úroveň naplnenia v danom členskom štáte o viac ako päť percentuálnych bodov nižšia ako úroveň trajektórie plnenia, príslušný orgán bezodkladne prijme účinné opatrenia na zvýšenie tejto úrovne. Členské štáty o prijatých opatreniach informujú Komisiu a GCG. 11. V prípade podstatnej a trvalej odchýlky členského štátu od trajektórie plnenia, ktorá ohrozuje dosiahnutie cieľa naplnenia, alebo v prípade odchýlky od cieľa naplnenia Komisia po konzultácii s GCG a dotknutými členskými štátmi vydá danému členskému štátu alebo ostatným dotknutým členským štátom odporúčanie týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú ihneď prijať. Ak sa odchýlka do jedného mesiaca od prijatia odporúčania Komisie výrazne nezníži, Komisia po konzultácii s GCG a dotknutým členským štátom prijme ako krajné opatrenie rozhodnutie, ktorým stanoví pre dotknutý členský štát povinnosť, aby prijal opatrenia, ktorými sa účinne odstráni odchýlka, prípadne vrátane jedného alebo viacerých opatrení uvedených v článku 6b ods. 1 alebo akéhokoľvek iného opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľa naplnenia podľa tohto článku. Komisia pri rozhodovaní o tom, ktoré opatrenia prijať podľa druhého pododseku, zohľadní osobitnú situáciu dotknutého členského štátu, napríklad veľkosť podzemných zásobníkov plynu vo vzťahu k domácej spotrebe plynu, význam podzemných zásobníkov plynu pre bezpečnosť dodávok plynu v regióne a akékoľvek existujúce zásobníky LNG. Vo všetkých opatreniach, ktoré Komisia prijme na odstránenie odchýlok od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022, sa zohľadní krátky časový rámec na vykonanie tohto článku na vnútroštátnej úrovni, ktorý mohol prispieť k odchýlke od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022. Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto odseku: a) neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu; b) nezaťaží neprimerane členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov. Článok 6b Plnenie cieľov naplnenia 1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia vrátane poskytnutia finančných stimulov alebo náhrady pre účastníkov trhu, aby zabezpečili dosiahnutie povinných cieľov naplnenia stanovených podľa článku 6a. Ak je to možné, členské štáty pri zabezpečení plnenia cieľov naplnenia uprednostňujú trhové opatrenia. Pokiaľ ktorékoľvek z opatrení stanovených v tomto článku patrí medzi povinnosti a právomoci vnútroštátneho regulačného orgánu podľa článku 41 smernice 2009/73/ES, za prijatie týchto opatrení sú zodpovedné vnútroštátne regulačné orgány. Opatrenia prijaté podľa tohto odseku môžu zahŕňať najmä: a) požiadavku, aby dodávatelia plynu uskladňovali minimálne objemy plynu v zásobníkoch vrátane podzemných zásobníkov plynu a/alebo zásobníkov LNG, tieto objemy sa určia na základe množstva plynu dodaného dodávateľmi plynu chráneným odberateľom; b) požiadavku na prevádzkovateľov zásobníkov, aby svoje kapacity tendrovali účastníkom trhu; c) požiadavku, aby prevádzkovatelia prepravnej siete alebo subjekty určené členským štátom nakupovali vyvažovacie zásoby a hospodárili s nimi výlučne na účely vykonávania svojich funkcií ako prevádzkovateľov prepravnej siete a ak je to potrebné, uloženie povinnosti iným určeným subjektom na účely zaistenia bezpečnosti dodávok plynu v prípade stavu núdze uvedenej v článku 11 ods. 1 písm. c); d) používanie koordinovaných nástrojov, ako sú platformy na nákup LNG, s inými členskými štátmi s cieľom maximalizovať využívanie LNG a obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky spoločného využívania LNG na napĺňanie podzemných zásobníkov plynu; e) používanie dobrovoľných mechanizmov spoločného obstarávania zemného plynu, o uplatňovaní ktorého môže Komisia v prípade potreby vydať usmernenie do 1. augusta 2022; f) poskytovanie finančných stimulov účastníkom trhu vrátane prevádzkovateľom zásobníkov, ako sú rozdielové zmluvy alebo poskytovanie náhrady účastníkom trhu za výpadok príjmov alebo náklady, ktoré im vznikli v dôsledku povinností účastníkov trhu vrátane prevádzkovateľov zásobníkov a ktoré nemožno pokryť príjmami; g) požiadavku, aby držitelia uskladňovacej kapacity využívali alebo uvoľňovali nevyužité rezervované kapacity, zatiaľ čo držiteľ uskladňovacej kapacity, ktorý nevyužíva túto kapacitu, je stále povinný zaplatiť dohodnutú cenu za celé obdobie platnosti zmluvy o uskladňovaní; h) prijatie účinných nástrojov na nákup strategických zásob a hospodárenie s nimi zo strany verejných alebo súkromných subjektov, za predpokladu, že takéto nástroje nenarúšajú hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu; i) vymenovanie špecializovaného subjektu, ktorý bude poverený úlohou splniť cieľ naplnenia v prípade, že by sa inak cieľ naplnenia nepodarilo splniť; j) poskytnutie zľavy z taríf za uskladňovanie; k) výber príjmov potrebných na vymáhanie kapitálových a prevádzkových výdavkov súvisiacich s regulovanými zásobníkmi, ako sú tarify za uskladňovanie a osobitný poplatok začlenený do prepravných taríf, a to len z výstupných bodov ku koncovým odberateľom nachádzajúcim sa v tých istých členských štátoch za predpokladu, že vybraté príjmy z taríf nie sú vyššie ako povolené príjmy. 2. Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa odseku 1 sa obmedzujú na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia. Musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané a nediskriminačné. Nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž ani riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom ani ohroziť bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov alebo Únie. 3. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania existujúcej infraštruktúry na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v prospech bezpečnosti dodávok plynu. Uvedené opatrenia nesmú za žiadnych okolností blokovať ani obmedzovať cezhraničné využívanie zásobníkov alebo zariadení LNG a nesmú obmedzovať cezhraničné prepravné kapacity pridelené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/459 (*1). 4. Pri prijímaní opatrení podľa tohto článku členské štáty uplatňujú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, pričom stále dosahujú ciele svojich príslušných opatrení v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*2). Článok 6c Dohody o uskladňovaní a mechanizmus rozdelenia zaťaženia 1. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu zabezpečia, aby účastníci trhu v danom členskom štáte mali uzavreté dohody s prevádzkovateľmi podzemných zásobníkov plynu alebo inými účastníkmi trhu z členských štátov s podzemnými zásobníkmi plynu. Uvedenými dohodami sa do 1. novembra zabezpečí využitie objemov zásobníkov zodpovedajúcich aspoň 15 % priemernej ročnej spotreby plynu členského štátu bez zásobníkov za predchádzajúcich päť rokov. Ak však cezhraničná prepravná kapacita alebo iné technické obmedzenia neumožňujú členskému štátu bez podzemných zásobníkov plynu plné využitie 15 % objemu týchto zásobníkov, daný členský štát uskladní len technicky možné objemy. V prípade, že technické obmedzenia neumožňujú splniť členskému štátu povinnosť uvedenú v prvom pododseku a členský štát má povinnosť uskladňovať iné palivá ako náhradu plynu, povinnosť uvedenú v prvom pododseku možno výnimočne splniť rovnocennou povinnosťou uskladňovať iné palivá ako plyn. Technické obmedzenia a rovnocennosť opatrenia preukáže dotknutý členský štát. 2. Odchylne od odseku 1 môže členský štát bez podzemných zásobníkov plynu spoločne s jedným alebo viacerými členskými štátmi s podzemnými zásobníkmi plynu vytvoriť mechanizmus rozdelenia zaťaženia (mechanizmus rozdelenia zaťaženia). Mechanizmus rozdelenia zaťaženia musí vychádzať z relevantných údajov z najnovšieho posúdenia rizika podľa článku 7 a musia sa v ňom zohľadniť všetky tieto parametre: a) náklady finančnej podpory na dosiahnutie cieľov naplnenia, s výnimkou nákladov na splnenie akýchkoľvek povinností týkajúcich sa strategických zásob; b) objemy plynu potrebné na uspokojenie dopytu chránených odberateľov v súlade s článkom 6 ods. 1; c) všetky technické obmedzenia, vrátane dostupnej podzemnej uskladňovacej kapacity, technickej cezhraničnej prepravnej kapacity a ťažobného výkonu. Členské štáty oznámia mechanizmus rozdelenia zaťaženia Komisii do 2. septembra 2022. Ak sa v uvedenej lehote nedospeje k dohode o mechanizme rozdelenia zaťaženia, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu preukážu, že spĺňajú odsek 1 a náležite o tom informujú Komisiu. 3. Ako prechodné opatrenie členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ale ktoré majú podzemné zásobníky plynu uvedené v poslednom zozname projektov spoločného záujmu uvedenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*3) môžu čiastočne splniť odsek 1 započítaním zásob LNG v existujúcich plávajúcich skladiskách až do uvedenia podzemných zásobníkov plynu do prevádzky. 4. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu môžu účastníkom trhu alebo prípadne prevádzkovateľom prepravných sietí poskytnúť stimuly alebo finančnú náhradu za výpadok príjmov alebo za náklady, ktoré im vznikli v dôsledku splnenia ich povinností uskladnenia podľa tohto článku, ak takýto nedostatok alebo takéto náklady nie je možné pokryť príjmami, aby sa zabezpečilo splnenie ich povinnosti uskladňovať plyn v iných členských štátoch podľa odseku 1 alebo vykonávanie mechanizmu rozdelenia zaťaženia. Ak sú stimuly alebo finančná náhrada financované prostredníctvom poplatku, daný poplatok sa nepridelí cezhraničným prepojovacím bodom. 5. Bez ohľadu na odsek 1, ak členský štát má podzemné zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na jeho území a súhrnná kapacita uvedených zariadení je väčšia ako ročná spotreba plynu daného členského štátu, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ktoré majú prístup k uvedeným zásobníkom buď: a) zabezpečia, aby do 1. novembra objemy v zásobníkoch zodpovedali aspoň priemernému využitiu uskladňovacej kapacity za predchádzajúcich päť rokov, určenej okrem iného s prihliadnutím na toky počas ťažobnej sezóny za predchádzajúcich päť rokov z členských štátov, v ktorých sa zásobníky nachádzajú, alebo b) preukážu, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a), bola rezervovaná. Ak členský štát bez podzemných zásobníkov plynu môže preukázať, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a) prvého pododseku, bola rezervovaná, uplatní sa odsek 1. Povinnosť podľa tohto odseku je obmedzená na 15 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov v dotknutom členskom štáte. 6. Pokiaľ nie je v prílohe Ib stanovené inak, v prípade podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa v jednom členskom štáte, na ktoré sa nevzťahuje odsek 5, ale ktoré sú priamo prepojené s oblasťou trhu iného členského štátu, tento iný členský štát zabezpečí, aby do 1. novembra objemy zásobníkov zodpovedali aspoň priemeru uskladňovacej kapacity rezervovanej na príslušnom cezhraničnom bode za predchádzajúcich päť rokov. Článok 6d Monitorovanie a presadzovanie 1. Prevádzkovatelia zásobníkov vykazujú úroveň naplnenia príslušnému orgánu v každom členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú dotknuté podzemné zásobníky plynu a v uplatniteľných prípadoch subjektu určenému daným členským štátom (určený subjekt): a) na rok 2022: v každom z priebežných cieľov stanovených v prílohe Ia a b) od roku 2023: stanovenú v článku 6a ods. 8. 2. Príslušný orgán a v uplatniteľných prípadoch určený subjekt každého členského štátu monitorujú úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu na svojom území na konci každého mesiaca a výsledky bez zbytočného odkladu poskytujú Komisii. Komisia môže v náležitých prípadoch vyzvať Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby pomohla pri takomto monitorovaní. 3. Na základe informácií poskytnutých príslušným orgánom a v uplatniteľných prípadoch určeným subjektom každého členského štátu Komisia pravidelne podáva správu GCG. 4. GCG pomáha Komisii pri monitorovaní trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a vypracúva usmernenia pre Komisiu o primeraných opatreniach na zabezpečenie súladu, v prípade ak sa členské štáty odchýlia od trajektórií plnenia alebo nespĺňajú ciele naplnenia. 5. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na splnenie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a na presadzovanie povinností uskladňovania, ktoré sú pre účastníkov trhu potrebné na ich dosiahnutie, a to aj uložením dostatočne odrádzajúcich sankcií a pokút týmto účastníkom trhu. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o opatreniach na presadzovanie prijatých podľa tohto odseku. 6. Ak sa majú vymieňať citlivé obchodné informácie, Komisia môže zvolať zasadnutia GCG vo formáte obmedzenom na ňu a členské štáty. 7. Výmena všetkých informácií je obmedzená na to, čo je nevyhnutné na účely monitorovania súladu s týmto nariadením. Komisia, vnútroštátne regulačné orgány a členské štáty zachovávajú dôvernosť citlivých obchodných informácií prijatých na účely plnenia ich povinností. (*1) Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/459 zo 16. marca 2017, ktorým sa stanovuje sieťový predpis o mechanizmoch prideľovania kapacity v plynárenských prepravných sieťach a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 984/2013 (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2017, s. 1)." (*2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1)." (*3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).“"