Úradný vestník L 134 , 30/04/2004 S. 0001 - 0113



Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 47 ods. 2, článok 55 a článok 95, so zreteľom na návrh Komisie [1], so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [4], v zmysle spoločného textu, ktorý 9. decembra 2003 schválil Zmierovací výbor, keďže: (1) Pri príležitosti nových zmien a doplnení urobených v smernici Rady 93/38/EHS zo 14. júna 1993 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore [5], ktoré sú potrebné na splnenie požiadaviek zjednodušenia a modernizácie predložených tak obstarávateľmi, ako aj hospodárskymi subjektmi v ich reakcii na Zelenú knihu prijatú Komisiou 27. novembra 1996, by sa mala uvedená smernica v záujme zrozumiteľnosti prepracovať. Táto smernica vychádza z judikatúry Súdneho dvora, najmä z judikatúry o kritériách pre zadanie zákazky, ktorá objasňuje možnosti obstarávateľov tak, aby spĺňali potreby dotknutej verejnosti, vrátane environmentálnej a/alebo sociálnej oblasti, za predpokladu, že takéto kritériá súvisia s predmetom zákazky, nedávajú obstarávateľovi neobmedzenú slobodu výberu, sú výslovne uvedené a sú v súlade so základnými zásadami uvedenými v odôvodnení č. 9. (2) Jedným z hlavných dôvodov zavedenia pravidiel pre koordináciu postupov zadávania zákaziek v týchto odvetviach je rôznorodosť spôsobov, akými môžu vnútroštátne orgány ovplyvniť správanie sa týchto subjektov, vrátane kapitálovej účasti a zastúpenia v správnych, riadiacich alebo dozorných orgánoch týchto subjektov. (3) Ďalším hlavným dôvodom, prečo je potrebné koordinovať konania na zadávanie zákaziek uplatňované subjektmi podnikajúcimi v týchto odvetviach je uzatvorená povaha trhov, na ktorých pôsobia, z dôvodu existencie osobitných alebo výlučných práv udelených členskými štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb. (4) Cieľom právnych predpisov Spoločenstva, najmä nariadenia Rady (EHS) č. 3975/87 zo 14. decembra 1987 stanovujúceho postup pre uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže na podniky leteckej dopravy [6] a nariadenia (EHS) č. 3976/87 zo 14. decembra 1987 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 zmluvy na určité kategórie dohôd a zosúladených postupov v odvetví leteckej dopravy [7], je rozšíriť hospodársku súťaž medzi dopravcami ponúkajúcimi verejnosti služby v oblasti leteckej dopravy. Preto nie je vhodné zahrnúť tieto subjekty do pôsobnosti tejto smernice. Vzhľadom na konkurenčné postavenie lodnej dopravy Spoločenstva by taktiež nebolo vhodné vyžadovať, aby zákazky zadávané v tomto odvetví podliehali pravidlám tejto smernice. (5) Do pôsobnosti smernice 98/38/EHS v súčasnosti patria určité zákazky zadávané obstarávateľmi pôsobiacimi v odvetví telekomunikácií. Ako bolo spomenuté v štvrtej správe o vykonaní telekomunikačných nariadení z 25. novembra 1998, bol vytvorený legislatívny rámec na liberalizáciu tohto odvetvia. Jedným z jeho dôsledkov bolo zavedenie efektívnej hospodárskej súťaže v tomto odvetví de jure aj de facto. Na informačné účely a vzhľadom na túto situáciu Komisia uverejnila zoznam telekomunikačných služieb [8], ktoré sa môžu vylúčiť z pôsobnosti uvedenej smernice na základe jej článku 8. Ďalší pokrok potvrdila aj siedma správa o vykonávaní telekomunikačných nariadení z 26. novembra 2001. Preto už nie je potrebné naďalej upravovať nákupy subjektov pôsobiacich v tomto odvetví. (6) Preto už nie je potrebné naďalej zachovať Poradný výbor pre obstarávanie v oblasti telekomunikácií zriadený smernicou Rady 90/531/EHS zo 17. septembra 1990 o postupoch obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií [9]. (7) Aj napriek tomu je vhodné pokračovať v monitorovaní vývoja v oblasti telekomunikácií a bolo by potrebné opätovne zvážiť situáciu, ak by sa zistilo, že v tomto odvetví hospodárska súťaž nefunguje efektívne. (8) Smernica 93/38/EHS vylučuje zo svojej pôsobnosti nákup telefonických hlasových a telexových služieb, služieb mobilných telefónov, pagingových a satelitných služieb. Tieto vylúčenia z pôsobnosti boli zavedené preto, aby zohľadnili skutočnosť, že príslušné služby môžu byť často v určitej zemepisnej oblasti poskytované len jedným poskytovateľom služieb z dôvodu neexistencie efektívnej hospodárskej súťaže a existencie osobitných a výlučných práv. Zavedenie efektívnej hospodárskej súťaže v odvetví telekomunikácií odstraňuje dôvody pre tieto vylúčenia z pôsobnosti smernice. Preto je potrebné zahrnúť obstarávanie takýchto telekomunikačných služieb do pôsobnosti tejto smernice. (9) S cieľom zaručiť liberalizáciu pri zákazkách verejného obstarávania zadávaných subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, odporúča sa vypracovanie ustanovení Spoločenstva pre koordináciu zákaziek, ktoré presahujú určitú hodnotu. Takáto koordinácia vychádza z požiadaviek vyplývajúcich z článkov 14, 28 a 49 Zmluvy o ES a z článku 97 Zmluvy o Euratome, konkrétne zo zásady rovnakého zaobchádzania, pričom zásada nediskriminácie nie je nič iné, len osobitný výraz pre túto zásadu, ďalej zo zásady vzájomného uznávania, zásady primeranosti, ako aj zásady transparentnosti. Vzhľadom na povahu odvetví, na ktoré má takáto koordinácia vplyv, táto by mala pri zabezpečovaní uplatňovania týchto zásad vytvoriť rámec pre zdravú obchodnú prax a mala by umožňovať maximálnu pružnosť. Pri verejných zákazkách, ktorých hodnota je nižšia ako hodnota, pri ktorej sa už musia začať uplatňovať ustanovenia o koordinácii v rámci Spoločenstva, sa odporúča odvolať na judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej sa musia uplatňovať vyššie uvedené pravidlá a zásady zmlúv. (10) Na zabezpečenie skutočného otvorenia trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel obstarávania v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by bolo potrebné zabezpečiť, aby nedochádzalo k porušovaniu rovnakého zaobchádzania s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zabezpečiť, v súlade s článkom 295 zmluvy, aby nedochádzalo k porušovaniu pravidiel upravujúcich systém vlastníctva majetku v členských štátoch. (11) Členské štáty by mali zabezpečiť, aby účasť inštitúcie, ktorá sa spravuje verejným právom, ako uchádzača v konaní pre zadanie zákazky, nespôsobovala narušenie hospodárskej súťaže vo vzťahu k súkromným uchádzačom. (12) Podľa článku 6 zmluvy sa požiadavky na ochranu životného prostredia majú zahrnúť do tvorby a plnenia politík Spoločenstva a do činností uvedených v článku 3 zmluvy, najmä s cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj. Táto smernica preto objasňuje, ako môžu obstarávatelia prispieť k ochrane životného prostredia a podporovať trvalo udržateľný rozvoj pri súčasnom zabezpečení možnosti získať čo najlepší úžitok za peniaze vynaložené na ich zákazky. (13) Žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo brániť uloženiu alebo vymáhaniu opatrení potrebných na ochranu verejnej morálky, verejného poriadku, verejnej bezpečnosti, zdravia, života ľudí a zvierat alebo na zachovanie rastlín, najmä s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj, za predpokladu, že tieto opatrenia sú v súlade so zmluvou. (14) Rozhodnutie Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúce sa uzavretia dohôd v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na Uruguajskom kole multilaterálnych rokovaní (1986-1994) [10], schválilo najmä Dohodu o vládnom obstarávaní WTO (ďalej len "dohoda"), ktorej cieľom je vytvoriť multilaterálny rámec vyvážených práv a povinností týkajúcich sa verejných zákaziek, s cieľom dosiahnuť liberalizáciu a rozširovanie svetového obchodu. Vzhľadom na medzinárodné práva a záväzky vyplývajúce pre Spoločenstvo v dôsledku prijatia dohody, sa na uchádzačov a výrobky zo signatárskych tretích krajín majú uplatňovať pravidlá ustanovené v dohode. Dohoda nemá priamy účinok. Obstarávatelia, na ktorých sa táto dohoda vzťahuje a ktorí spĺňajú požiadavky tejto smernice a ktorí ju uplatňujú na hospodárske subjekty tretích krajín, ktoré sú signatármi dohody, by preto mali byť v súlade s dohodou. Je taktiež vhodné, aby táto smernica zaručovala hospodárskym subjektom zo Spoločenstva také podmienky účasti na verejnom obstarávaní, ktoré sú rovnako výhodné, ako podmienky vyhradené pre hospodárske subjekty z tretích krajín, ktoré sú signatármi dohody. (15) Pred začatím obstarávacieho konania môžu obstarávatelia prostredníctvom technického dialógu požiadať o stanovisko alebo prijať stanovisko, ktoré môžu použiť pri príprave špecifikácií, ale za predpokladu, že takéto stanovisko nebude brániť hospodárskej súťaži. (16) Obstarávatelia by vzhľadom na rozmanitosť zákaziek na práce mali mať možnosť ustanoviť, aby zákazky na vypracovanie projektovej dokumentácie a vykonanie práce mohli zadávať buď oddelene alebo spoločne. Zámerom tejto smernice nie je predpisovať spoločné alebo oddelené zadávanie zákaziek. Rozhodnutie zadať zákazky oddelene alebo spoločne sa musí prijať na základe kvalitatívnych a ekonomických kritérií, ktoré môžu byť vymedzené vo vnútroštátnom práve. Zákazka sa môže považovať za zákazku na práce len vtedy, ak jej predmet výslovne zahŕňa vykonanie činností uvedených v prílohe XII, dokonca aj vtedy, ak zákazka zahŕňa aj poskytovanie iných služieb potrebných pre vykonanie týchto činností. Zákazky na služby, najmä v oblasti služieb pri správe majetku, môžu za určitých okolností zahŕňať práce. Pokiaľ však takéto práce súvisia s hlavným predmetom zákazky a sú jej možným následkom alebo ju dopĺňajú, skutočnosť, že takéto práce sú súčasťou zákazky, neoprávňuje kvalifikovať zákazku ako zákazku na práce. Na účely výpočtu predpokladanej hodnoty zákazky na práce je vhodné brať za základ hodnotu prác samotných, ako aj predpokladanú hodnotu prípadných dodávok tovaru a služieb, ktoré obstarávatelia dajú k dispozícii zhotoviteľom, pokiaľ sú tieto služby alebo dodávky tovaru nevyhnutné na vykonanie daných prác. Na účely tohto odseku sa takéto služby považujú za služby poskytnuté obstarávateľmi prostredníctvom vlastných zamestnancov. Na druhej strane, výpočet hodnoty zákaziek na služby, či už sa tieto služby dajú k dispozícii zhotoviteľovi na následné vykonanie prác alebo nie, sa spravuje pravidlami, ktoré sa uplatňujú na zákazky na služby. (17) Na účely uplatňovania procesných pravidiel tejto smernice a na monitorovacie účely sa oblasť služieb dá najlepšie vymedziť rozdelením do kategórií zodpovedajúcich jednotlivým položkám spoločnej klasifikácie a ich uvedením v prílohách XVII A a XVII B, podľa režimu, ktorému podliehajú. Pokiaľ ide o služby uvedené v prílohe XVII B, príslušné ustanovenia tejto smernice by nemalo by dotknuté uplatňovanie pravidiel Spoločenstva vymedzených pre príslušné služby. (18) Pokiaľ ide o zákazky na služby, úplné uplatňovanie tejto smernice sa musí na prechodné obdobie obmedziť na zákazky, pri ktorých jej ustanovenia umožnia využitie úplného potenciálu pre nárast cezhraničného obchodu. Zákazky na ostatné služby sa počas tohto prechodného obdobia musia monitorovať až do prijatia rozhodnutia o úplnom uplatňovaní tejto smernice. V tejto súvislosti je potrebné vymedziť mechanizmus takéhoto monitorovania. Tento mechanizmus by mal zároveň zainteresovaným stranám umožniť prístup k príslušným informáciám. (19) Mali by sa odstrániť odstrániť prekážky voľného poskytovania služieb. Preto môžu byť poskytovateľmi služieb tak fyzické osoby, ako aj právnické osoby. Touto smernicou by však nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa týkajú podmienok vykonávania nejakej činnosti alebo profesie za predpokladu, že sú zlučiteľné s právom Spoločenstva. (20) Nepretržite sa vyvíjajú určité nové techniky elektronického obstarávania. Takéto techniky pomáhajú zlepšovať hospodársku súťaž a zefektívniť verejné obstarávanie, najmä pokiaľ ide o časové a finančné úspory, ktoré ich používanie prináša. Obstarávatelia môžu používať techniky elektronického obstarávania za predpokladu, že takéto používanie je v súlade s pravidlami tejto smernice a so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. Na tento účel môže mať ponuka predložená uchádzačom, najmä na základe rámcovej dohody alebo ak sa používa dynamický obstarávací systém, podobu elektronického katalógu uchádzača, ak uchádzač používa komunikačný prostriedok zvolený obstarávateľom v súlade s článkom 48. (21) Vzhľadom na rýchle rozširovanie elektronických obstarávacích systémov by sa teraz mali zaviesť vhodné pravidlá, ktoré by obstarávateľom umožňovali v plnom rozsahu využívať možnosti, ktoré tieto systémy poskytujú. Z toho dôvodu je potrebné vymedziť úplne elektronický dynamický obstarávací systém pre bežné nákupy a stanoviť osobitné pravidlá pre zriadenie a prevádzku takéhoto systému s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s každým hospodárskym subjektom, ktorý sa do nich chce zapojiť. Každý hospodársky subjekt, ktorý predloží informatívnu ponuku podľa špecifikácií a splní kritéria účasti, by mal mať možnosť zapojiť sa do takéhoto systému. Táto technika obstarávania obstarávateľovi umožňuje, aby prostredníctvom zostavenia zoznamu už vybraných uchádzačov a umožnenia účasti novým uchádzačom získal mimoriadne veľký počet ponúk ako dôsledok dostupných elektronických zariadení a tým zabezpečil optimálne využitie finančných prostriedkov prostredníctvom širokej hospodárskej súťaže. (22) Vzhľadom na to, že používanie techniky elektronických aukcií sa pravdepodobne zvýši, takéto aukcie by mali by byť definované v práve Spoločenstva a mali by sa spravovať špecifickými pravidlami s cieľom zabezpečiť, aby sa používali úplne v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. Na tento účel by sa malo prijať ustanovenie, aby sa takéto elektronické aukcie týkali len zákaziek na práce, na dodávky tovaru alebo na služby, pri ktorých je možné stanoviť presné špecifikácie. Mohol by to byť najmä prípad opakujúcich sa zákaziek na dodávky tovaru, prác a služieb. S rovnakým cieľom by tiež malo byť možné stanoviť príslušné poradie uchádzačov v ktorejkoľvek etape elektronickej aukcie. Použitie elektronických aukcií obstarávateľom umožňuje, aby od uchádzačov požadovali predloženie nových cien upravených smerom nadol, a ak sa zákazka zadáva ekonomicky najvýhodnejšej ponuke, aby zlepšili aj iné charakteristické parametre ponúk, nielen ceny. S cieľom zabezpečiť súlad so zásadou transparentnosti môžu byť predmetom elektronických aukcií len charakteristické parametre vhodné pre automatické vyhodnocovanie elektronickým spôsobom bez akéhokoľvek zásahu a/alebo posudzovania obstarávateľom, to znamená len charakteristické parametre, ktoré sú kvantifikovateľné tak, že je možné ich vyjadriť v číslach alebo percentách. Na druhej strane tie aspekty ponúk, ktoré si vyžadujú posudzovanie nekvantifikovateľných prvkov, by nemali byť predmetom elektronických aukcií. Z toho vyplýva, že určité zákazky na práce a určité zákazky na služby, ktorých predmetom je intelektuálne plnenie, ako sú napríklad projektová dokumentácia stavebných prác, by nemali byť predmetom elektronických aukcií. (23) V členských štátoch boli vyvinuté určité techniky centralizovaného obstarávania. Niekoľko verejných obstarávateľov je zodpovedných za nakupovanie alebo zadávanie zákaziek/uzatváranie rámcových dohôd pre obstarávateľov. Vzhľadom na veľké objemy tieto techniky pomáhajú rozširovať hospodársku súťaž a zefektívňujú verejné obstarávanie. Preto by sa mal v práve Spoločenstva vymedziť pojem centrálnych obstarávacích inštitúcií používaných obstarávateľmi. Tiež by sa mali vymedziť podmienky, za ktorých sa môžu obstarávatelia, ktorí obstarávajú práce, dodávky tovaru a/alebo služby prostredníctvom centrálnej obstarávacej inštitúcie, považovať v súlade so zásadami nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania za obstarávateľov, ktorí konajú v súlade s touto smernicou. (24) S cieľom zohľadniť rozdielne okolnosti v členských štátoch, by členské štáty mali mať možnosť zvoliť si, či môžu obstarávatelia používať centrálne obstarávacie inštitúcie, dynamické obstarávacie systémy alebo elektronické aukcie, ako sú vymedzené a upravené v tejto smernici. (25) Musí sa vhodne vymedziť pojem osobitné a výlučné práva. Dôsledok takéhoto vymedzenia je, že skutočnosť, že subjekt môže na účely budovania sietí alebo prístavných alebo letiskových zariadení využiť postup na vyvlastnenie alebo používanie majetku, alebo môže umiestniť vybavenie siete na verejnú diaľnicu, pod ňu, alebo na ňu, sama o sebe nepredstavuje výlučné alebo osobitné práva v zmysle tejto smernice. Rovnako ani skutočnosť, že subjekt zabezpečuje dodávky pitnej vody, elektrickej energie, plynu alebo tepla do siete prevádzkovanej subjektom, ktorý má osobitné alebo výlučné práva, ktoré mu udelil príslušný orgán príslušného členského štátu, nepredstavuje sama o sebe výlučné alebo osobitné právo v zmysle tejto smernice. Rovnako tak ani práva udelené členským štátom v akejkoľvek podobe, vrátane práv udelených na základe koncesie, obmedzenému počtu podnikov na základe objektívnych, primeraných a nediskriminačných kritérií, ktoré umožnia ktorejkoľvek zainteresovanej strane spĺňajúcej tieto kritéria užívanie týchto práv, sa nepovažujú za osobitné alebo výlučné práva. (26) Bolo by vhodné, aby obstarávatelia uplatňovali spoločné postupy obstarávania v súvislosti s činnosťami, ktoré sa týkajú vody, a aby tieto pravidlá uplatňovali aj v prípadoch, keď verejní obstarávatelia v zmysle tejto smernice zadávajú zákazky v súvislosti so svojimi činnosťami v oblasti projektovania vodohospodárskych stavieb, zavlažovania, odvodňovania pôdy alebo čistenia a odvádzania odpadových vôd. Pravidlá obstarávania, ktoré sú navrhované pre dodávky tovaru, však nie sú vhodné pre obstarávanie vody, vzhľadom na potrebu obstarávať vodu zo zdrojov nachádzajúcich sa blízko oblasti, kde sa bude používať. (27) Určité subjekty poskytujúce služby pre verejnosť v oblasti autobusovej dopravy boli už z pôsobnosti smernice 93/38/EHS vylúčené. Takéto subjekty sú vylúčené aj z pôsobnosti tejto smernice. S cieľom predísť existencii veľkého množstva osobitných úprav uplatňovaných len na určité odvetvia, by sa mal všeobecný postup, ktorý umožňuje, aby sa zobrali do úvahy účinky liberalizácie, uplatňovať aj na všetky subjekty poskytujúce služby autobusovej dopravy, ktoré nie sú vylúčené z pôsobnosti smernice 93/38/ES podľa jej článku 2 ods. 4 (28) Berúc do úvahy ďalšiu liberalizáciu poštových služieb v Spoločenstve a skutočnosť, že takéto služby poskytujú v rámci siete verejní obstarávatelia, verejné podniky a iné podniky, zákazky zadávané obstarávateľmi poskytujúcimi poštové služby by mali podliehať pravidlám tejto smernice, vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 30, ktoré pri zabezpečení uplatňovania zásad uvedených v odôvodnení 9 vytvárajú rámec pre zdravú obchodnú prax a umožňujú väčšiu flexibilitu, než akú ponúka smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávky tovaru a verejných zákaziek na služby [11]. Pre vymeddzenie príslušných činností je potrebné zobrať do úvahy definície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb [12]. Subjekty, ktoré poskytujú poštové služby, bez ohľadu na ich právne postavenie, v súčasnosti nepodliehajú pravidlám uvedeným v smernici 93/38/EHS. Prispôsobenie postupov zadávania zákaziek tejto smernici by preto mohlo takýmto subjektom trvať dlhšie ako subjektom, ktoré týmto pravidlám už podliehajú a ktoré budú musieť svoje postupy prispôsobiť len zmenám a doplneniam vykonaným touto smernicou. Preto by malo povoliť odloženie uplatňovania tejto smernice s cieľom zohľadniť dodatočný čas potrebný na toto prispôsobenie. Vzhľadom na rozličnú situáciu takýchto subjektov by členské štáty mali mať možnosť poskytnúť obstarávateľom pôsobiacim v odvetví poštových služieb prechodné obdobie na uplatňovanie tejto smernice. (29) Zákazky sa môžu zadávať na účely splnenia požiadaviek niekoľkých činností, ktoré by mohli podliehať rozličným právnym režimom. Malo by byť vysvetlené, že právny režim vzťahujúci sa na jednu zákazku, ktorej účelom je zahrnúť niekoľko činností, by mal podliehať pravidlám vzťahujúcim sa na činnosť, na ktorú je zákazka predovšetkým určená. Určenie činnosti, na ktorú je zákazka predovšetkým určená, môže vychádzať z analýzy požiadaviek, ktoré špecifická zákazka musí spĺňať, vykonanej obstarávateľom na účely odhadu hodnoty zákazky a vypracovania zadávacích podkladov. V určitých prípadoch, napríklad pri nákupe jedného kusu zariadenia na vykonávanie činností, pri ktorých by neboli k dispozícii informácie umožňujúce odhad príslušnej miery využitia, by mohlo byť objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť je zákazka predovšetkým určená. Mali by sa určiť pravidlá, ktoré sa v takýchto prípadoch použijú. (30) Bez toho, aby boli dotknuté medzinárodné záväzky Spoločenstva, je potrebné zjednodušiť vykonávanie tejto smernice, najmä zjednodušením prahových hodnôt a zabezpečením, aby sa vzťahovali na všetkých obstarávateľov, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom pôsobia, prijatím ustanovení týkajúcich sa informácií, ktoré sa majú poskytovať účastníkom a ktoré sa týkajú rozhodnutí prijatých v súvislosti s postupmi zadávania zákaziek a výsledkov týchto postupov. Okrem toho by v rámci menovej únie mali byť takéto prahové hodnoty stanovené v eurách takým spôsobom, ktorý by zjednodušil uplatňovanie týchto ustanovení a zároveň zabezpečil súlad s prahovými hodnotami ustanovenými v dohode, ktoré sú vyjadrené v zvláštnych právach čerpania (ZPČ). V tejto súvislosti by sa malo prijať aj ustanovenie pre pravidelné prehodnocovanie prahových hodnôt vyjadrených v eurách tak, aby sa v prípade potreby upravili podľa možných odchýlok hodnoty eura vo vzťahu k ZPČ. Okrem toho by prahové hodnoty vzťahujúce sa na súťaže návrhov mali byť rovnaké ako tie, ktoré sa vzťahujú na zákazky na služby. (31) Malo by sa ustanoviť, kedy je možné upustiť od uplatňovania opatrení pre koordináciu postupov z dôvodov týkajúcich sa štátnej bezpečnosti alebo štátneho tajomstva alebo z dôvodu uplatňovania osobitných pravidiel pre zadávanie zákaziek, ktoré vyplývajú z medzinárodných dohôd týkajúcich sa umiestňovania vojsk alebo ktoré sú špecifické pre medzinárodné organizácie. (32) Bolo by vhodné vylúčiť určité zákazky na služby, na dodávky tovaru a na práce zadávané prepojenému podniku, ktorého hlavnou činnosťou je poskytovanie takýchto služieb, dodávanie tovaru alebo vykonávanie prác pre skupinu, ktorej je členom, a nie ich ponúkanie na trhu. Bolo by taktiež vhodné vylúčiť určité zákazky na služby, na dodávky tovaru a na práce, ktoré obstarávateľ zadáva spoločnému podniku, ktorý vytvorilo niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a ktorého členom je aj tento subjekt. Bolo by však vhodné zabezpečiť, aby toto vylúčenie nemalo za následok narušenie hospodárskej súťaže v prospech podnikov alebo spoločných podnikov, ktoré sa spojili s obstarávateľmi; bolo by vhodné stanoviť vhodný súbor pravidiel, najmä pokiaľ ide o maximálne limity, v rámci ktorých podniky môžu získavať časť svojho obratu na trhu a pri prekročení ktorých by stratili možnosť, aby im boli zadané zákazky bez výziev na účasť v súťaži, o zloženie spoločných podnikov a stabilitu väzieb medzi týmito spoločnými podnikmi a obstarávateľmi, ktorí ich tvoria. (33) V súvislosti so službami majú zákazky na nadobúdanie alebo prenájom nehnuteľností alebo práv k nim osobitné vlastnosti, ktoré znemožňujú uplatnenie predpisov o obstarávaní. (34) Rozhodcovské a zmierovacie služby zvyčajne poskytujú inštitúcie alebo jednotlivci určení alebo vybraní spôsobom, ktorý sa nemôže spravovať pravidlami obstarávania. (35) V súlade s dohodou finančné služby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, nezahŕňajú zákazky týkajúce sa vydávania, nákupu, predaja alebo prevodu cenných papierov alebo iných finančných nástrojov; nepatria sem najmä transakcie obstarávateľov na účely získania peňazí alebo kapitálu. (36) Táto smernica by sa mala vzťahovať na poskytovanie služieb, len ak sú poskytované na zmluvnom základe. (37) Podľa článku 163 zmluvy je podpora výskumu a technického rozvoja prostriedkom na posilňovanie vedecko-technickej základne priemyslu Spoločenstva a liberalizácia zákaziek na služby k tomu prispieva. Táto smernica by sa nemala vzťahovať na spolufinancovanie výskumných a rozvojových programov: táto smernica sa preto nevzťahuje na výskumné a rozvojové zákazky, iné ako tie, z ktorých má prospech výhradne obstarávateľ, s cieľom využiť ich pri plnení svojich vlastných úloh pod podmienkou, že poskytnutú službu v plnom rozsahu hradí obstarávateľ. (38) S cieľom predísť množstvu osobitných dojednaní, platných len pre určité odvetvia, bolo by vhodné nahradiť súčasné osobitné dojednania, ktoré boli zavedené článkom 3 smernice 93/38/EHS a článkom 12 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 30. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov [13], ktorá sa vzťahuje na subjekty využívajúce určitú zemepisnú oblasť na účely prieskumu alebo ťažby ropy, plynu, uhlia alebo iných tuhých palív, všeobecným postupom umožňujúcim udeliť výnimku odvetviam, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži. Musí sa však zabezpečiť, že ňou nebude dotknuté rozhodnutie Komisie 93/676/EHS z 10. decembra 1993, ktorým sa ustanovuje, že využívanie zemepisných oblastí na účely prieskumu alebo ťažby ropy alebo plynu nepredstavuje v Holandsku činnosť definovanú v článku 2 ods. 2 písm. b) bod i) smernice Rady 90/531/EHS a že subjekty vykonávajúce takúto činnosť sa v Holandsku nemajú považovať za subjekty pôsobiace na základe osobitných alebo výlučných práv v zmysle článku 2 ods. 3 písm. b) uvedenej smernice [14], na rozhodnutie Komisie 97/367/ES z 30. mája 1997, ktoré stanovuje, že využívanie zemepisných oblastí na účely prieskumu a ťažby ropy alebo plynu nepredstavuje v Spojenom kráľovstve činnosť definovanú v článku 2 ods. 2 písm. b) bod i) smernice Rady 93/38/EHS a že subjekty vykonávajúce takúto činnosť sa v Spojenom kráľovstve nepovažujú za subjekty pôsobiace na základe osobitných alebo výlučných práv v zmysle článku 2 ods. 3 písm. b) uvedenej smernice [15], na rozhodnutie Komisie 2002/205/ES zo 4. marca 2002 prijaté na žiadosť Rakúska, ktoré žiada o osobitný režim ustanovený v článku 3 smernice 93/38/EHS [16] a na rozhodnutie Komisie 2004/73/ES o žiadosti Nemecka o uplatnenie osobitného postupu ustanoveného v článku 3 smernice 93/38/EHS [17]. (39) Zamestnanie a povolanie sú kľúčovými prvkami pri zabezpečovaní rovnakých príležitostí pre všetkých a prispievajú k začleneniu do spoločnosti. V tejto súvislosti chránené dielne a programy chránených pracovných miest efektívne prispievajú k začleneniu alebo opätovnému začleneniu osôb so zdravotným postihnutím na trhu práce. Takéto dielne by však nemuseli byť schopné získať zákazky za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Z toho dôvodu je vhodné ustanoviť, aby členské štáty takýmto dielňam mohli vyhradiť právo zúčastňovať sa konaní pre zadávanie zákaziek alebo vyhradiť plnenie zákaziek v rámci programov chránených pracovných miest. (40) Táto smernica by sa nemala uplatňovať na zákazky, ktoré povoľujú vykonávanie činností uvedených v článkoch 3 až 7, ani na súťaže návrhov organizované na vykonávanie takejto činnosti, ak sú v členskom štáte, v ktorom sa má činnosť vykonávať, priamo vystavené hospodárskej súťaži na trhoch, ku ktorým nie je obmedzený prístup. Bolo by preto vhodné zaviesť postup uplatniteľný na všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, ktorý umožní zohľadnenie dôsledkov súčasnej alebo budúcej liberalizácie. Takýto postup by mal príslušným subjektom poskytovať právnu istotu, ako aj vhodný rozhodovací proces zabezpečujúci v krátkych lehotách jednotné uplatňovanie práva Spoločenstva v tejto oblasti. (41) Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe objektívnych kritérií, so zreteľom na osobitné charakteristiky príslušného odvetvia. Vykonávanie a uplatňovanie príslušných právnych predpisov Spoločenstva, ktoré liberalizujú daný sektor alebo jeho časť, sa bude považovať za dostatočný základ na to, aby sa predpokladalo, že k príslušnému trhu je voľný prístup. Takéto príslušné právne predpisy by mali byť uvedené v prílohe, ktorú môže aktualizovať Komisia. Pri jej aktualizácii Komisia zohľadní najmä možné prijatie opatrení majúcich za následok skutočnú liberalizáciu odvetví iných ako tých, pre ktoré sú už v prílohe XI uvedené právne predpisy, ako je napríklad právny predpis o železničnej doprave. Ak voľný prístup k danému trhu nevyplýva z vykonania príslušného právneho predpisu Spoločenstva, malo by sa de jure a de facto preukázať, že takýto prístup je voľný. Na tento účel uplatňovanie niektorej smernice členským štátom, ako napríklad smernice 94/22/ES, ktorá liberalizuje dané odvetvie, na iné odvetvie, ako je napríklad odvetvie uhlia, predstavuje okolnosť, ktorá sa má zohľadniť na účely článku 30. (42) Technické špecifikácie vypracované obstarávateľmi by mali umožňovať, aby sa verejné obstarávanie liberalizovalo. Na tento účel by malo byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť možných technických riešení. Na základe toho by malo byť možné vypracovať technické špecifikácie z hľadiska funkčných a výkonnostných požiadaviek, a ak je uvedený odkaz na európsku normu, alebo v prípade, ak takáto norma neexistuje, na vnútroštátnu normu, obstarávatelia by mali zvážiť ponuky vypracované na základe iných rovnocenných podkladov, ktoré spĺňajú požiadavky obstarávateľov a sú rovnocenné, pokiaľ ide o bezpečnosť. Na preukázanie rovnocennosti by mali mať uchádzači možnosť použiť akúkoľvek formu dôkazu. Obstarávatelia by mali byť schopní uviesť dôvod akéhokoľvek rozhodnutia, že v danom prípade neexistuje rovnocennosť. Obstarávatelia, ktorí chcú definovať environmentálne požiadavky pre technické špecifikácie danej zákazky, môžu stanoviť environmentálne charakteristiky, napríklad danú výrobnú metódu, a/alebo špecifikovať účinky skupín výrobkov alebo služieb na životné prostredie. Môžu, ale nie sú povinní, použiť príslušné špecifikácie, ktoré sú definované v environmentálnych označeniach, ako napríklad európska environmentálna značka, (viac)národné environmentálne označenia alebo akékoľvek iné environmentálne označenia, za predpokladu, že požiadavky označovania sú vypracované a prijaté na základe vedeckých informácií použitím postupu, ktorého sa môžu zúčastniť všetci zainteresovaní, napr. orgány štátnej správy, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori alebo environmentálne organizácie za predpokladu, že označenie je prístupné a dostupné pre všetky zainteresované strany. Obstarávatelia by mali vždy, keď je to možné, stanoviť technické špecifikácie tak, aby zohľadňovali kritéria dostupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím alebo návrh pre všetkých používateľov. Technické špecifikácie by mali byť uvedené jasne tak, aby všetci uchádzači vedeli, na čo sa požiadavky stanovené obstarávateľom vzťahujú. (43) S cieľom podporovať účasť malých a stredných podnikov na trhu verejného obstarávania sa odporúča zahrnúť ustanovenia o uzatváraní zmlúv so subdodávateľmi. (44) Podmienky plnenia zákazky sú zlučiteľné s touto smernicou, ak že nie sú priamo ani nepriamo diskriminačné a sú uvedené v oznámení, ktoré sa používa ako výzva na účasť v súťaži, alebo v špecifikáciách. Môžu byť určené najmä v prospech odbornej prípravy priamo na mieste výkonu práce, zamestnávania osôb, ktoré majú problémy so začlenením sa do spoločnosti, boja proti nezamestnanosti alebo ochrany životného prostredia. Okrem iného je možné uviesť napríklad najmä požiadavky – platné počas plnenia zákazky – na nábor dlhodobo nezamestnaných alebo na vykonanie opatrení odbornej prípravy pre nezamestnaných alebo mládež, na podstatné splnenie ustanovení základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ILO) predpokladajúc, že takéto ustanovenia neboli implementované vo vnútroštátnom práve, a na prijímanie vyššieho počtu osôb so zdravotným postihnutím do zamestnania, ako vyžadujú vnútroštátne právne predpisy. (45) Zákony, predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, ktoré sú platné v oblasti pracovných podmienok a bezpečnosti pri práci, platia počas plnenia zákazky za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Spoločenstva. Pri cezhraničných situáciách, keď pracovníci z jedného členského štátu poskytujú služby v inom členskom štáte na účely plnenia zákazky, smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysie laní pracovníkov v rámci poskytovania služieb [18] stanovuje minimálne podmienky, ktoré musí spĺňať hostiteľská krajina v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesplnenie týchto povinností sa môže považovať za závažné porušenie povinností alebo trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním, ktoré by mohli mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z konania pre zadanie zákazky. (46) Vzhľadom na nový vývoj v oblasti informačných a telekomunikačných technológií a vzhľadom na zjednodušenia, ktoré tieto technológie môžu priniesť, pokiaľ ide o zverejňovanie zákaziek a efektívnosť a transparentnosť postupov obstarávania, mali by sa elektronické prostriedky dostať na rovnakú úroveň ako tradičné komunikačné prostriedky a prostriedky na výmenu informácií. Zvolené prostriedky a technológia musia byť, pokiaľ je to možné, v súlade s technológiami, ktoré sa používajú v ostatných členských štátoch. (47) Používanie elektronických prostriedkov vedie k úsporám času. Z toho dôvodu by sa malo prijať ustanovenie na skrátenie minimálnych lehôt, ak sa používajú elektronické prostriedky, avšak pod podmienkou, že budú v súlade s osobitným spôsobom prenosu plánovaným na úrovni Spoločenstva. Je však potrebné zabezpečiť, aby kumulatívny účinok skrátení lehôt nemal za následok príliš krátke lehoty. (48) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 19. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy [19] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode ("smernica o elektronickom obchode") [20] by sa mali v súvislosti s touto smernicou uplatňovať na elektronický prenos informácií. Postupy verejného obstarávania a pravidlá, ktoré sa vzťahujú na súťaže v oblasti služieb, si vyžadujú vyššiu úroveň bezpečnosti a ochrany utajovaných skutočností, ako vyžadujú uvedené smernice. Na základe toho by zariadenia určené na elektronické prijímanie ponúk, žiadostí o účasť a plánov a projektov mali spĺňať dodatočné osobitné požiadavky. Na tento účel by sa podľa možnosti malo nabádať na používanie elektronických podpisov, najmä zaručených elektronických podpisov. Existencia dobrovoľných akreditačných systémov by navyše mohla vytvoriť priaznivý rámec na zvyšovanie úrovne certifikačných služieb pre tieto zariadenia. (49) Bolo by vhodné, aby účastníci zadávacieho konania boli informovaní o rozhodnutiach týkajúcich sa uzatvorenia rámcovej dohody alebo o udelení zákazky alebo o zrušení konania v dostatočne krátkych lehotách na to, aby neznemožňovali podávanie žiadostí o preskúmanie; takéto informácie by sa preto mali poskytovať podľa možnosti čo najskôr, vo všeobecnosti do 15 dní po prijatí rozhodnutia. (50) Malo by sa objasniť, že obstarávatelia musia pri stanovovaní výberových kritérií pri otvorenom konaní dodržiavať objektívne pravidlá a kritériá, a že objektívne by mali byť aj výberové kritéria v užších konaniach a rokovacích konaniach. Tieto objektívne pravidlá a kritéria, rovnako ako aj výberové kritéria, nemusia nevyhnutne zahŕňať váhy. (51) Je dôležité zohľadniť judikatúru Súdneho dvora v prípadoch, keď sa hospodársky subjekt odvoláva na ekonomické, finančné alebo technické spôsobilosti iných subjektov, bez ohľadu na právnu povahu vzťahov medzi ním a týmito subjektmi, s cieľom splniť výberové kritériá alebo v rámci kvalifikačného systému na podporu svojej žiadosti o kvalifikáciu. V takom prípade je na hospodárskom subjekte, aby preukázal, že tieto zdroje bude mať skutočne k dispozícii počas celého obdobia platnosti kvalifikácie. Na účely takejto kvalifikácie preto môže obstarávateľ určiť úroveň požiadaviek, ktoré sa majú splniť a najmä v prípadoch, keď sa napríklad subjekt odvoláva na finančnú situáciu iného subjektu, môže požadovať, aby bol tento subjekt považovaný za zodpovedného, v prípade potreby spoločne a nerozdielne. Kvalifikačné systémy by mali fungovať podľa objektívnych pravidiel a kritérií, ktoré sa podľa výberu obstarávateľov môžu týkať schopností hospodárskych subjektov a/alebo charakteristík prác, dodávok tovaru alebo služieb, na ktoré sa daný systém vzťahuje. Na účely kvalifikácie môžu obstarávatelia vykonávať svoje vlastné testy na vyhodnotenie charakteristík príslušných prác, dodávok tovaru alebo služieb, najmä čo sa týka ich kompatibility a bezpečnosti. (52) Príslušné predpisy Spoločenstva o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení alebo iných dokladov o formálnych kvalifikáciách sa uplatnia v prípade, keď sa od účastníka obstarávacieho konania alebo súťaže návrhov vyžaduje dôkaz o určitej kvalifikácii. (53) V vhodných prípadoch, keď povaha prác a/alebo služieb opodstatňuje uplatnenie opatrení alebo systémov environmentálneho riadenia počas plnenia zákazky, sa môže uplatňovanie takýchto opatrení alebo systémov vyžadovať. Systémy environmentálneho riadenia, bez ohľadu na to, či sú registrované na základe právnych nástrojov Spoločenstva, akými sú nariadenie (ES) č. 761/2001 (EMAS) [21], môžu preukázať, že hospodársky subjekt je technicky schopný zákazku vykonať. Navyše opis opatrení vykonaných hospodárskym subjektom na zabezpečenie rovnakej úrovne ochrany životného prostredia by sa mal uznať ako forma dôkazu a alternatíva k registračným systémom environmentálneho riadenia. (54) Malo by sa predchádzať zadávaniu verejných zákaziek hospodárskym subjektom, ktoré boli členmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie alebo podvodu poškodzujúceho finančné záujmy Európskych spoločenstiev alebo z prania špinavých peňazí. Vzhľadom na skutočnosť, že obstarávatelia, ktorí nie sú verejnými obstarávateľmi, nemusia mať prístup k nespornému dôkazu v danej veci, bolo by vhodné ponechať rozhodnutie o tom, či uplatniť kritéria pre vylúčenie uvedené v článku 45 ods. 1 smernice 2004/18/ES, na týchto obstarávateľov. Povinnosť uplatňovať článok 45 ods. 1 by preto mala byť obmedzená len na obstarávateľov, ktorí sú verejnými obstarávateľmi. Obstarávatelia by mali prípadne požiadať žiadateľov o kvalifikáciu, záujemcov alebo uchádzačov, aby predložili príslušné dokumenty, a v prípade, ak majú pochybnosti o spôsobilosti osôb zastupujúcich tieto hospodárske subjekty, môžu požiadať o spoluprácu príslušné orgány členského štátu, ktorého sa to týka. K vylúčeniu takýchto hospodárskych subjektov by malo dôjsť hneď, ako sa verejný obstarávateľ dozvie o konečnom a právoplatnom rozsudku o takýchto trestných činoch vynesenom v súlade s vnútroštátnym právom. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesúlad s právnymi predpismi o životnom prostredí alebo s právnymi predpismi o protiprávnych dohodách pri zákazkách, ktorý je predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnocenným účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním príslušného hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie predpisov. Nedodržiavanie vnútroštátnych predpisov, ktorými sa vykonávajú smernice Rady 2000/78/ES [22] a 76/207/EHS [23] a ktoré sa týkajú rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi, ktoré bolo predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnakým účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie predpisov. (55) Zákazky sa musia zadávať na základe objektívnych kritérií, ktoré zabezpečia súlad so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania a ktoré zaručia, aby sa ponuky posudzovali v podmienkach efektívnej hospodárskej súťaže. Z toho dôvodu by bolo vhodné umožniť, aby sa pri zadávaní zákazky použili iba dve kritériá: "najnižšia cena" a "ekonomicky najvýhodnejšia ponuka". Na zabezpečenie súladu so zásadou rovnakého zaobchádzania pri zadávaní zákaziek je potrebné stanoviť povinnosť – uznanú judikatúrou – zabezpečiť potrebnú transparentnosť, ktorá umožní, aby všetci uchádzači boli primerane informovaní o kritériách a podmienkach, ktoré sa budú uplatňovať na zistenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Obstarávatelia sú preto zodpovední za uvádzanie kritérií pre zadanie zákazky a relatívnych váh priradených každému z týchto kritérií v dostatočnom časovom predstihu, aby ich uchádzači poznali pri príprave svojich ponúk. Obstarávatelia môžu upustiť od uvádzania váh pri kritériách pre zadanie zákazky v náležite opodstatnených prípadoch, ktoré musia vedieť odôvodniť, keď váhy nie je možné stanoviť vopred, najmä z dôvodu zložitosti zákazky. V takých prípadoch musia uviesť kritéria v klesajúcom poradí dôležitosti. Keď sa obstarávatelia rozhodnú zadať zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, mali by posúdiť ponuky s cieľom určiť, ktorá z nich ponúka najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Na účely tohto posúdenia by mali určiť ekonomické a kvalitatívne kritéria, ktoré ako celok musia umožniť určenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky pre obstarávateľa. Určenie týchto kritérií závisí od predmetu zákazky, pretože kritéria musia umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu zákazky, ktorý je definovaný v technických špecifikáciách, a zmerať úžitok za vynaložené peniaze pre každú ponuku. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie, musia kritéria pre zadanie zákazky umožňovať, aby sa ponuky porovnávali a posudzovali objektívne. Ak sú tieto podmienky splnené, ekonomické a kvalitatívne kritéria pre zadanie zákazky, ako napríklad splnenie environmentálnych požiadaviek, môžu obstarávateľovi umožniť splnenie potrieb dotknutej verejnosti, ktoré sú uvedené v špecifikáciách zákazky. Za rovnakých podmienok môže obstarávateľ použiť kritéria zamerané na splnenie sociálnych požiadaviek, najmä ako reakciu na potreby – vymedzené v špecifikáciách zákazky – obzvlášť znevýhodnených skupín osôb, medzi ktoré patria osoby, ktoré sú príjemcami/používateľmi prác, dodávok tovaru alebo služieb, ktoré sú predmetom zákazky. (56) Kritériami pre zadanie zákazky nesmie byť dotknuté uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení o odmenách za určité služby, ako sú napríklad služby poskytované architektmi, inžiniermi alebo právnikmi. (57) Nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny [24], by sa malo uplatňovať na výpočet lehôt uvedených v tejto smernici. (58) Touto smernicou by nemali byť dotknuté existujúce medzinárodné záväzky Spoločenstva alebo členských štátov ani uplatňovanie ustanovení zmluvy, najmä jej článkov 81 a 86. (59) Touto smernicou by nemali byť dotknuté lehoty stanovené v prílohe XXV, v rámci ktorých sú členské štáty povinné transponovať a uplatňovať smernicu 93/38/EHS. (60) Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [25]. PRIJALI TÚTO SMERNICU: OBSAH HLAVA I Kapitola I Článok 1 Kapitola II Oddiel 1 Článok 2 Oddiel 2 Článok 3 Článok 4 Článok 5 Článok 6 Článok 7 Článok 8 Článok 9 Kapitola III Článok 10 HLAVA II KAPITOLA I Článok 11 Článok 12 Článok 13 Článok 14 Článok 15 Kapitola II Oddiel 1 Článok 16 Článok 17 Oddiel 2 Pododdiel 1 Článok 18 Pododdiel 2 Článok 19 Článok 20 Článok 21 Článok 22 Článok 23 Pododdiel 3 Článok 24 Článok 25 Pododdiel 4 Článok 26 Pododdiel 5 Článok 27 Článok 28 Článok 29 Článok 30 Kapitola III Článok 31 Článok 32 Článok 33 Kapitola IV Článok 34 Článok 35 Článok 36 Článok 37 Článok 38 Článok 39 Kapitola V Článok 40 Kapitola VI Oddiel 1 Článok 41 Článok 42 Článok 43 Článok 44 Oddiel 2 Článok 45 Článok 46 Článok 47 Oddiel 3 Článok 48 Článok 49 Článok 50 Kapitola VII Článok 51 Oddiel 1 Článok 52 Článok 53 Článok 54 Oddiel 2 Článok 55 Článok 56 Článok 57 Oddiel 3 Článok 58 Článok 59 HLAVA III Článok 60 Článok 61 Článok 62 Článok 63 Článok 64 Článok 65 Článok 66 HLAVA IV Článok 67 Článok 68 Článok 69 Článok 70 Článok 71 Článok 72 Článok 73 Článok 74 Článok 75 Príloha I Príloha II Príloha III Príloha IV Príloha V Príloha VI Príloha VII Príloha VIII Príloha IX Príloha X Príloha XI Príloha XII Príloha XIII A. otvoreného konania B. užšieho konania C. rokovacieho konania D. Zjednodušené oznámenie o vyhlásení obstarávania pre použitie v dynamickom obstarávacom systéme Príloha XIV Príloha XV A Príloha XV B Príloha XVI Príloha XVII A Príloha XVII B Príloha XVIII Príloha XIX Príloha XX Príloha XXI Príloha XXII Príloha XXIII Príloha XXIV Príloha XXV Príloha XXVI HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O ZÁKAZKÁCH A SÚŤAŽIACH NÁVRHOV KAPITOLA I Základné pojmy Článok 1 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tejto smernice sa použijú pojmy vymedzené v tomto článku. 2. a) "Zákazky na dodávky tovaru, na práce a na služby" sa uskutočňujú na základe zmlúv s peňažným plnením uzatvorených písomne medzi jedným alebo viacerými obstarávateľmi uvedenými v článku 2 ods. 2 a jedným alebo viacerými zhotoviteľmi, dodávateľmi alebo poskytovateľmi služieb. b) "Zákazky na práce" sú zákazky, ktorých predmetom je buď vykonanie prác alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a vykonanie prác súvisiacich s jednou z činností v zmysle prílohy XII, alebo dielo, alebo realizácia diela akýmkoľvek spôsobom zodpovedajúcim požiadavkám špecifikovaným obstarávateľom. "Dielo" znamená výsledok stavebných prác alebo stavebnoinžinierskych prác ako celku, ktorý sám o sebe postačuje na to, aby plnil ekonomickú alebo technickú funkciu. c) "Zákazky na dodávku tovaru" sú iné zákazky, ako zákazky uvedené v písmene b), ktorých predmetom je nákup, lízing, prenájom alebo kúpa výrobkov na splátky, s možnosťou odkúpenia alebo bez takejto možnosti. Zákazka, ktorej predmetom je dodávka výrobkov a ktorá taktiež ako vedľajší predmet zahŕňa ich montáž a inštaláciu, sa považuje za "zákazku na dodávku tovaru". d) "Zákazky na služby" sú iné zákazky ako zákazky na práce alebo na dodávku tovaru, ktorých predmetom je poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVII. Zákazka, ktorej predmetom sú výrobky aj služby v zmysle prílohy XVII, sa považuje za "zákazku na služby", ak hodnota príslušných služieb prevyšuje hodnotu výrobkov, na ktoré sa táto zákazka vzťahuje. Zákazka, ktorej predmetom sú služby v zmysle prílohy XVII a ktorá zahŕňa činnosti v zmysle prílohy XII, ktoré sú len sprievodné k hlavnému predmetu zákazky, sa považuje za zákazku na služby. 3. a) "Koncesia na práce" je zákazka rovnakého druhu ako zákazka na práce s tým rozdielom, že protiplnením za práce, ktoré sa majú vykonať, je buď len právo na využívanie diela, alebo toto právo spojené s peňažným plnením; b) "Koncesia na služby" je zákazka rovnakého druhu ako zákazka na služby s tým rozdielom, že protiplnením za poskytovanie služieb je buď len právo na využívanie služby, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. 4. "Rámcová dohoda" je dohoda medzi jedným alebo viacerými obstarávateľmi uvedenými v článku 2 ods. 2 a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej účelom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu, a prípadne aj o predpokladané množstvo. 5. "Dynamický obstarávací systém" je úplne elektronický proces na bežné nákupy prác, tovarov a služieb, ktorých charakteristiky, napr. bežná dostupnosť na trhu, spĺňajú požiadavky obstarávateľa, ktorý má obmedzené trvanie a počas celej doby platnosti je otvorený pre každý hospodársky subjekt, ktorý spĺňa výberové kritériá účasti a predloží informatívnu ponuku, ktorá je v súlade so špecifikáciami. 6. "Elektronická aukcia" je opakujúci sa proces využívajúci elektronické zariadenie na predloženie nových cien upravených smerom nadol a/alebo nových hodnôt týkajúcich sa určitých charakteristických parametrov ponúk, ku ktorému dôjde po úvodnom úplnom vyhodnotení ponúk a ktorý umožní zostavenie poradia ponúk použitím metód automatického vyhodnocovania. Z toho vyplýva, že určité zákazky na služby a určité zákazky na práce, ktorých predmetom je intelektuálne plnenie, napríklad projektová dokumentácia stavebných prác, nesmú byť predmetom elektronických aukcií. 7. Výrazy "zhotoviteľ", "dodávateľ" alebo "poskytovateľ služieb" znamenajú buď fyzickú alebo právnickú osobu, alebo obstarávateľa v zmysle článku 2 ods. 2 písm. a) alebo b), alebo skupinu takýchto osôb a/alebo obstarávateľov, ktorí na trhu ponúkajú vykonanie prác a/alebo diela, výrobky alebo služby. Výraz "hospodársky subjekt" sa rovnako vzťahuje na pojmy zhotoviteľ, dodávateľ a poskytovateľ služieb. Používa sa iba v záujme zjednodušenia. "Uchádzač" je hospodársky subjekt, ktorý predloží ponuku, a "záujemca" je hospodársky subjekt, ktorý sa snaží získať výzvu na účasť v užšom alebo v rokovacom konaní. 8. "Centrálna obstarávacia inštitúcia" je verejný obstarávateľ v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) alebo verejný obstarávateľ v zmysle článku 1 ods. 9 smernice 2004/18/ES, ktorý: - získava dodávky tovarov a/alebo služby určené pre obstarávateľov, alebo - zadáva verejné zákazky alebo uzatvára rámcové dohody na práce, na dodávky tovarov alebo na služby určené pre obstarávateľov. 9. "Otvorené, užšie a rokovacie konanie" sú obstarávacie postupy uplatňované obstarávateľmi, pri ktorých: a) v prípade otvoreného konania môže predložiť ponuku každý hospodársky subjekt, ktorý má o to záujem; b) v prípade užšieho konania môže každý hospodársky subjekt požiadať o účasť a len pozvaní záujemcovia, ktorých obstarávateľ vyzve, môžu predložiť ponuku; c) v prípade rokovacieho konania obstarávateľ konzultuje s vybranými hospodárskymi subjektmi a rokuje o podmienkach zákazky s jedným alebo niekoľkými z nich. 10. "Súťaž návrhov" je také konanie, ktoré obstarávateľovi umožní získať, najmä v oblastiach urbanistického a územného plánovania, architektúry a inžinierstva alebo spracovania údajov, plán alebo projektovú dokumentáciu vybranú porotou po ich predložení do súťaže, s udelením alebo bez udelenia cien. 11. "Písomný" alebo "písomne" znamená akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré je možné čítať, reprodukovať a následne oznámiť. Takéto vyjadrenie môže obsahovať informácie prenášané a uložené elektronicky. 12. "Elektronicky" znamená postup, pri ktorom sa použijú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sú prenášané, zasielané a prijímané telegraficky, rádiom, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami. 13. "Spoločný slovník obstarávania" (Common Procurement Vocabulary, CPV) označuje referenčnú nomenklatúru, ktorá sa používa pri verejných zákazkách, ktorá bola prijatá nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (CPV) [26], pri súčasnom zabezpečení súladu s ostatnými existujúcimi nomenklatúrami. V prípade rozličných výkladov pôsobnosti tejto smernice kvôli možným rozdielom medzi nomenklatúrami CPV a NACE, ktoré sú uvedené v prílohe XII, alebo medzi nomenklatúrami CPV a CPC (predbežná verzia), ktoré sú uvedené v prílohe XVII, má prednosť nomenklatúra NACE alebo CPC. KAPITOLA II Vymedzenie činností a subjektov, na ktoré sa smernica vzťahuje Oddiel 1 Subjekty Článok 2 Obstarávatelia 1. Na účely tejto smernice "Verejní obstarávatelia" - zriadená na osobitný účel plnenia potrieb všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný alebo obchodný charakter, - má právnu subjektivitu a - je z väčšej časti financovaná štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; alebo jej riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií; alebo má správny, riadiaci alebo dozorný orgán, ktorého viac ako polovicu členov vymenúvajú štátne, regionálne alebo miestne orgány alebo iné inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom; "verejný podnik" - vlastnia väčšinu upísaného základného imania podniku, alebo - majú kontrolnú väčšinu hlasov súvisiacich s akciami vydanými podnikom, alebo - môžu vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku. 2. Táto smernica sa vzťahuje na obstarávateľov: a) ktorí sú verejnými obstarávateľmi alebo verejnými podnikmi a ktorí vykonávajú jednu z činností uvedených v článkoch 3 až 7; b) ktorí, ak nie sú verejnými obstarávateľmi alebo verejnými podnikmi, vykonávajú jednu alebo viacero činností uvedených v článkoch 3 až 7 a pôsobia na základe osobitných alebo výlučných práv, ktoré im udelil príslušný orgán členského štátu. 3. Na účely tejto smernice "osobitné alebo výlučné práva" znamenajú také práva udelené príslušným orgánom členského štátu na základe ktoréhokoľvek právneho predpisu alebo správneho opatrenia, ktorého účinkom je vyhradenie výkonu činností vymedzených v článkoch 3 až 7 pre jeden alebo niekoľko subjektov a ktoré významným spôsobom ovplyvňujú schopnosť iných podnikov vykonávať takúto činnosť. Oddiel 2 Činnosti Článok 3 Plyn, teplo a elektrická energia 1. V prípade plynu a tepla sa táto smernica vzťahuje na tieto činnosti: a) prevádzkovanie alebo poskytovanie prístupu do stálych sietí určených na poskytovanie služieb verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou plynu alebo tepla; alebo b) zásobovanie týchto sietí plynom alebo teplom. 2. Zásobovanie sietí plynom alebo teplom, ktoré obstarávateľ, ktorý nie je verejným obstarávateľom, poskytuje ako službu verejnosti, sa nepovažujú za činnosť v zmysle odseku 1, ak: a) výroba plynu alebo tepla dotknutým obstarávateľom je nevyhnutným výsledkom vykonávania inej činnosti, ako sú činnosti uvedené v odsekoch 1 alebo 3 tohto článku alebo v článkoch 4 až 7; a b) zásobovanie verejnej siete je určené len na ekonomické využitie takejto výroby a nepredstavuje viac ako 20 % obratu obstarávateľa s ohľadom na priemer za predchádzajúce tri roky vrátane bežného roku. 3. V prípade elektrickej energie sa táto smernica vzťahuje na tieto činnosti: a) prevádzkovanie alebo poskytovanie prístupu do stálych sietí určených na poskytovanie služieb verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou elektrickej energie; alebo b) zásobovanie takýchto sietí elektrickou energiou. 4. Zásobovanie sietí elektrickou energiou, ktoré obstarávateľ, ktorý nie je verejným obstarávateľom, poskytuje ako službu verejnosti, sa nepovažuje za príslušnú činnosť v zmysle odseku 3, ak: a) obstarávateľ vyrába elektrickú energiu preto, lebo jej spotreba je nevyhnutná pre vykonávanie inej činnosti, ako sú činnosti uvedené v odsekoch 1 alebo 3 tohto článku alebo v článkoch 4 až 7; a b) zásobovanie verejnej siete závisí len od vlastnej spotreby subjektu a neprevyšuje 30 % celkovej výroby energie s ohľadom na priemer za predchádzajúce tri roky, vrátane bežného roku. Článok 4 Voda 1. Táto smernica sa vzťahuje na tieto činnosti: a) prevádzkovanie alebo poskytovanie prístupu do stálych sietí určených na poskytovanie služieb verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou pitnej vody; alebo b) zásobovanie takýchto sietí pitnou vodou. 2. Táto smernica sa taktiež uplatňuje na zákazky zadávané alebo súťaže návrhov organizované obstarávateľmi, ktorí vykonávajú činnosť uvedenú v odseku 1, ktoré: a) súvisia s projektmi vodného staviteľstva, zavlažovaním alebo odvodňovaním pôdy za predpokladu, že objem vody, ktorý sa má použiť na zásobovanie pitnou vodou, predstavuje viac ako 20 % celkového objemu vody získanej v súvislosti s takýmito projektmi alebo zavlažovacími alebo odvodňovacími zariadeniami, alebo b) súvisia so zneškodňovaním alebo čistením odpadových vôd. 3. Zásobovanie sietí pitnou vodou, ktoré obstarávateľ, ktorý nie je verejným obstarávateľom, poskytuje ako službu verejnosti, sa nepovažuje za príslušnú činnosť v zmysle odseku 1, ak: a) obstarávateľ vyrába pitnú vodu preto, lebo jej spotreba je nevyhnutná pre vykonávanie inej činnosti, ako sú činnosti uvedené v článkoch 3 až 7; a b) zásobovanie verejnej siete závisí len od vlastnej spotreby subjektu a neprevyšuje 30 % celkovej výroby pitnej vody subjektom, so zreteľom na priemer za predchádzajúce tri roky, vrátane bežného roku. Článok 5 Dopravné služby 1. Táto smernica sa vzťahuje na činnosti týkajúce sa prevádzkovania a poskytovania prístupu do sietí slúžiacich verejnosti v oblasti železničnej dopravy, automatizovaných systémov, električkovej, trolejbusovej, autobusovej alebo lanovej dopravy. V oblasti dopravných služieb sa sieť považuje za existujúcu, ak sa služba poskytuje za prevádzkových podmienok stanovených príslušným orgánom členského štátu, ako sú napríklad podmienky trás, na ktorých sa majú služby poskytovať, prepravná kapacita, ktorá má byť k dispozícii, alebo frekvencia služieb. 2. Táto smernica sa nevzťahuje na subjekty, ktoré verejnosti poskytujú služby autobusovej dopravy, ktoré sú vylúčené z pôsobnosti smernice 93/38/EHS podľa jej článku 2 ods. 4 Článok 6 Poštové služby 1. Táto smernica sa vzťahuje na činnosti týkajúce sa poskytovania poštových služieb alebo za podmienok uvedených v odseku 2 písm. c) na iné ako poštové služby. 2. Na účely tejto smernice a bez toho, aby bola dotknutá smernica 97/67/ES: "poštová zásielka" : je zásielka adresovaná a upravená do konečnej podoby, v akej sa má prepraviť, bez ohľadu na jej hmotnosť. Medzi takéto zásielky popri korešpondencii patria napríklad aj knihy, katalógy, noviny, periodiká a poštové balíky obsahujúce tovar komerčnej povahy alebo nekomerčnej povahy, bez ohľadu na ich hmotnosť; "poštové služby" - "vyhradené poštové služby": poštové služby, ktoré sú alebo môžu byť vyhradené na základe článku 7 smernice 97/67/ES, - "ostatné poštové služby": poštové služby, ktoré nesmú byť vyhradené na základe článku 7 smernice 97/67/ES; a "ostatné služby iné ako poštové služby" - služby súvisiace s riadením zásielkových služieb (služby, ktoré predchádzajú alebo nasledujú po odoslaní, napríklad služby riadenia podateľní "mailroom management services"), - služby s pridanou hodnotou súvisiace s elektronickými prostriedkami a poskytované len elektronicky (vrátane zabezpečeného elektronického prenosu zakódovaných dokumentov, služby správy adries a prenos doporučenej elektronickej pošty), - služby týkajúce sa poštových zásielok neuvedených v písmene a), ako je priama zásielka neoznačená adresou, - finančné služby, ktoré sú definované v kategórii 6 prílohy XVII A a v článku 24 písm. c) a zahŕňajúce najmä poštové poukážky a poštové žírové (bezhotovostné) prevody finančných prostriedkov, - filatelistické služby, a - logistické služby (služby kombinujúce fyzické doručovanie a/alebo uskladňovanie zásielok s inými nepoštovými funkciami), pod podmienkou, že takéto služby poskytuje subjekt, ktorý poskytuje aj poštové služby v zmysle prvej alebo druhej zarážky písmena b), a za predpokladu, že v súvislosti so službami, ktoré patria pod tieto dve zarážky, nie sú splnené podmienky uvedené v článku 30 ods. 1 Článok 7 Prieskum alebo ťažba ropy, plynu, uhlia alebo ostatných tuhých palív, ako aj prístavy a letiská Táto smernica sa uplatňuje na činnosti týkajúce sa využívania určitej zemepisnej oblasti na tieto účely: a) prieskum alebo ťažba ropy, plynu, uhlia alebo iných tuhých palív, alebo b) poskytovanie letísk a námorných alebo vnútrozemských prístavov alebo iných terminálových zariadení dopravcom v leteckej, námornej alebo vnútrozemskej vodnej doprave. Článok 8 Zoznamy obstarávateľov Neúplné zoznamy obstarávateľov v zmysle tejto smernice sú uvedené v prílohách I až X. Členské štáty Komisii pravidelne oznámia všetky zmeny v týchto zoznamoch. Článok 9 Zákazky zahŕňajúce viacero činností 1. Pre zákazku, ktorej účelom je zahrnúť viacero činností, platia pravidlá vzťahujúce sa na činnosť, na ktorú je zákazka predovšetkým určená. Výber medzi zadaním jednej zákazky a zadaním niekoľkých oddelených zákaziek sa však nesmie urobiť s cieľom vylúčiť ju z pôsobnosti tejto smernice alebo prípadne smernice 2004/18/ES. 2. Ak sa na jednu z činností, na ktorú je zákazka určená, vzťahuje táto smernica a na ostatné činnosti smernica 2004/18/ES a ak je objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť je predovšetkým určená, zákazka sa zadá v súlade so smernicou 2004/18/ES. 3. Ak sa na jednu z činností, na ktorú je zákazka určená, vzťahuje táto smernica a na ostatné činnosti sa nevzťahuje ani táto smernica, ani smernica 2004/18/ES, a ak je objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť je predovšetkým určená, zákazka sa zadá v súlade s touto smernicou. KAPITOLA III Všeobecné zásady Článok 10 Zásady zadávania zákaziek Obstarávatelia zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi rovnako a nediskriminačne a konajú transparentne. HLAVA II USTANOVENIA O ZÁKAZKÁCH KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 11 Hospodárske subjekty 1. Záujemcovia alebo uchádzači, ktorí sú podľa práva členského štátu, v ktorom sú usadení, oprávnení poskytovať príslušnú službu, nesmú byť vylúčení len z dôvodu, že podľa práva členského štátu, v ktorom sa zákazka zadáva, by sa od nich vyžadovalo, aby boli buď fyzickou alebo právnickou osobou. V prípade zákaziek na služby a zákaziek na práce, ako aj zákaziek na dodávku tovaru, ktoré navyše zahŕňajú aj služby a/alebo montáž a inštaláciu, sa však od právnických osôb môže vyžadovať, aby v ponuke alebo v žiadosti o účasť uviedli mená a príslušnú odbornú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí budú zodpovední za plnenie príslušnej zákazky. 2. Predložiť ponuky alebo sa prihlásiť ako záujemcovia môžu aj skupiny hospodárskych subjektov. Na účely predloženia ponuky alebo žiadosti o účasť nesmú obstarávatelia od týchto skupín vyžadovať, aby nadobudli určitú právnu formu; od skupiny, ktorá je vybraná, sa to však môže vyžadovať vtedy, ak jej bola zákazka zadaná, a ak je táto zmena nevyhnutná pre uspokojivé plnenie zákazky. Článok 12 Podmienky týkajúce sa dohôd uzatvorených v rámci Svetovej obchodnej organizácie Na účely zadávania zákaziek obstarávateľmi členské štáty uplatnia vo svojich vzťahoch podmienky, ktoré sú rovnako priaznivé, ako podmienky, ktoré poskytujú hospodárskym subjektom z tretích krajín pri vykonávaní dohody. Členské štáty sa na tento účel v rámci Poradného výboru pre verejné obstarávanie navzájom poradia o opatreniach, ktoré sa majú prijať na základe dohody. Článok 13 Dôvernosť 1. V súvislosti s poskytovaním technických špecifikácií hospodárskym subjektom, ktoré o to majú záujem, informácií o kvalifikácii a výbere hospodárskych subjektov a o zadávaní zákaziek, môžu obstarávatelia stanoviť určité požiadavky s cieľom chrániť dôvernú povahu informácií, ktoré sprístupňujú. 2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia tejto smernice, najmä tie, ktoré sa týkajú povinností v súvislosti s uverejňovaním informácií o zadaných zákazkách a informácií pre záujemcov a uchádzačov uvedených v článkoch 43 a 49, a v súlade s vnútroštátnym právom, ktorému obstarávateľ podlieha, verejný obstarávateľ nezverejní informácie, ktoré mu poskytnú hospodárske subjekty, ktoré tieto označia za dôverné; takéto informácie zahŕňajú najmä technické alebo obchodné tajomstvo a dôverné hľadiská ponúk. Článok 14 Rámcové dohody 1. Obstarávatelia môžu považovať rámcovú dohodu za zákazku v zmysle článku 1 ods. 2 a zadať ju v súlade s touto smernicou. 2. Ak obstarávatelia zadali rámcovú dohodu v súlade s touto smernicou, môžu pri zadávaní zákaziek na základe rámcovej dohody uplatniť článok 40 ods. 3 písm. i). 3. Ak rámcová dohoda nebola zadaná v súlade s touto smernicou, obstarávatelia nemôžu využiť článok 40 ods. 3 písm. i). 4. Obstarávatelia nesmú zneužívať rámcové dohody s cieľom brániť hospodárskej súťaži, obmedzovať ju alebo ju narušovať. Článok 15 Dynamické obstarávacie systémy 1. Členské štáty môžu stanoviť, že obstarávatelia môžu používať dynamické obstarávacie systémy. 2. Pri zriaďovaní dynamického obstarávacieho systému sa obstarávatelia spravujú pravidlami otvoreného konania vo všetkých jeho etapách až do zadania zákaziek, ktoré sa majú zadať v rámci tohto systému. Všetci uchádzači, ktorí spĺňajú výberové kritériá účasti a ktorí predložili informatívnu ponuku, ktorá je v súlade so špecifikáciami a prípadnými doplňujúcimi podkladmi, budú do systému prijatí; informatívne ponuky sa môžu kedykoľvek vylepšiť, ak zostanú v súlade so špecifikáciami. Na účely zriadenia systému a zadávania zákaziek v rámci tohto systému obstarávatelia využívajú výhradne elektronické prostriedky v súlade s článkom 48 ods. 2 až 5. 3. Na účely vytvorenia dynamického obstarávacieho systému obstarávatelia: a) uverejnia oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania, v ktorom jasne uvedú, že sa použije dynamický obstarávací systém; b) v špecifikáciách okrem iného uvedú povahu nákupov predpokladaných v rámci systému, ako aj potrebné informácie týkajúce sa obstarávacieho systému, používané elektronické zariadenia a podmienky a špecifikácie technického pripojenia; c) od uverejnenia oznámenia až do ukončenia používania systému ponúknu neobmedzený, priamy a plne elektronický prístup k špecifikáciám a k všetkým doplňujúcim podkladom a v oznámení uvedú internetovú adresu, na ktorej je možné do takýchto podkladov nahliadnuť. 4. Obstarávatelia umožnia počas celého obdobia používania dynamického obstarávacieho systému každému hospodárskemu subjektu predloženie informatívnej ponuky a prijatie do systému za podmienok uvedených v odseku 2. Vyhodnotenie vykonajú do 15 dní odo dňa predloženia informatívnej ponuky. Lehotu na vyhodnotenie ponuky však môžu predĺžiť, ak zatiaľ nevydali žiadnu výzvu na predloženie ponuky. Obstarávatelia informujú uchádzača uvedeného v prvom pododseku čo najskôr o jeho prijatí do dynamického obstarávacieho systému alebo o neprijatí jeho informatívnej ponuky. 5. Na každú osobitnú zákazku sa musí vydať výzva na predloženie ponuky. Pred vydaním výzvy na predloženie ponuky obstarávatelia uverejnia zjednodušené oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania, v ktorom vyzvú všetky hospodárske subjekty, ktoré o to majú záujem, aby predložili informatívnu ponuku podľa odseku 4 v lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní od dňa odoslania zjednodušeného oznámenia. doručené v uvedenej lehote. 6. Obstarávatelia vyzvú všetkých uchádzačov prijatých do systému, aby predložili ponuku na každú zákazku, ktorá má byť zadaná v rámci systému, osobitne. Na tento účel stanovia lehotu na predloženie ponúk. Zákazku zadajú tomu uchádzačovi, ktorý predloží najlepšiu ponuku na základe kritérií pre zadanie zákazky uvedených v oznámení o vytvorení dynamického obstarávacieho systému. Tieto kritériá sa môžu v prípade potreby presnejšie formulovať vo výzve uvedenej v prvom pododseku. 7. Dynamický obstarávací systém nesmie trvať dlhšie ako štyri roky s výnimkou náležite odôvodnených prípadov. Obstarávatelia nesmú používať tento systém spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval. Zainteresovaným hospodárskym subjektom ani účastníkom systému sa nesmú účtovať žiadne poplatky. KAPITOLA II Prahové hodnoty a ustanovenia o výnimkách Oddiel 1 Prahové hodnoty Článok 16 Prahové hodnoty pre zákazky Táto smernica sa vzťahuje na zákazky, ktoré nie sú vylúčené podľa článkov 19 až 26 alebo podľa článku 30, ktoré sa týkajú vykonávania príslušnej činnosti, a ktorých predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) nie je nižšia ako tieto prahové hodnoty: a) 499000 EUR v prípade zákaziek na dodávky tovaru a na služby; b) 6242000 EUR v prípade zákaziek na práce. Článok 17 Metódy výpočtu predpokladanej hodnoty zákaziek, rámcových dohôd a dynamických obstarávacích systémov 1. Výpočet predpokladanej hodnoty zákazky vychádza z celkovej splatnej sumy bez DPH odhadnutej obstarávateľom. Tento výpočet zohľadní celkovú predpokladanú sumu, vrátane všetkých možností a všetkých prípadných predĺžení zmluvy. Ak obstarávateľ udeľuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo odmeny, zohľadní ich pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky. 2. Obstarávatelia nesmú obchádzať túto smernicu tým, že rozdelia projekty na práce alebo navrhované nákupy určitého množstva tovaru a/alebo služieb alebo že použijú osobitné metódy výpočtu predpokladanej hodnoty zákazky. 3. Pri rámcových dohodách a dynamických obstarávacích systémoch sa vychádza z najvyššej predpokladanej hodnoty všetkých zákaziek predpokladaných počas celej doby platnosti dohody alebo systému, bez DPH. 4. Na účely článku 16 obstarávatelia zahrnú do predpokladanej hodnoty zákazky na práce tak náklady na práce, ako aj hodnotu dodávok tovaru alebo služieb potrebných na vykonanie prác, ktoré dajú k dispozícii zhotoviteľovi. 5. Hodnota dodávok tovaru alebo služieb, ktoré nie sú nevyhnutné na splnenie určitej zákazky na práce, sa nesmie pripočítať k hodnote zákazky na práce, ak by to malo za následok vyňatie takýchto dodávok tovarov alebo služieb z pôsobnosti tejto smernice. 6. a) Ak navrhovaná práca alebo nákup služieb môžu mať za následok to, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, vychádza sa z celkovej predpokladanej hodnoty všetkých takýchto častí. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná, alebo je vyššia ako prahová hodnota stanovená v článku 16, táto smernica sa vzťahuje na zadávanie každej časti. Obstarávatelia však môžu upustiť od takéhoto uplatňovania v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80000 EUR pri službách alebo 1 milión EUR pri prácach, ak súhrnná hodnota týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí. b) Ak návrh na nadobudnutie podobného tovaru môže mať za následok to, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, zohľadní sa z celkovej predpokladanej hodnoty všetkých takýchto častí pri uplatnení článku 16. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná, alebo je vyššia ako prahová hodnota stanovená v článku 16, táto smernica sa vzťahuje na zadávanie každej časti. Obstarávatelia však môžu upustiť od takéhoto uplatňovania v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80000 EUR, ak súhrnná hodnota týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí. 7. V prípade zákaziek na dodávku tovaru alebo na služby, ktoré sa opakujú, alebo pri ktorých sa plánuje obnovenie v rámci daného obdobia, výpočet predpokladanej hodnoty zákazky vychádza: a) buď z celkovej skutočnej hodnoty po sebe nasledujúcich zákaziek rovnakého druhu zadaných v priebehu predchádzajúcich dvanástich mesiacov alebo v priebehu finančného roku, upravenej podľa možnosti tak, aby zohľadňovala zmeny množstva alebo hodnoty, ku ktorým by došlo v priebehu 12 mesiacoch po zadaní pôvodnej zákazky; b) alebo z celkovej predpokladanej hodnoty po sebe nasledujúcich zákaziek zadaných v priebehu 12 mesiacov po prvej dodávke alebo v priebehu rozpočtového roku, ak táto trvá dlhšie ako 12 mesiacov. 8. Základom pre výpočet predpokladanej hodnoty zákazky zahŕňajúcej tak dodávku tovaru, ako aj služby, je celková hodnota dodávok tovaru a služieb, bez ohľadu na ich príslušné podiely. Výpočet zahŕňa aj hodnotu montážnych a inštalačných činností. 9. Pokiaľ ide o zákazky na dodávky tovaru týkajúce sa lízingu, prenájmu alebo nákupu výrobkov na splátky, hodnota, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty z tejto hodnoty: a) v prípade zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba kratšia alebo sa rovná 12 mesiacom, celková predpokladaná hodnota počas trvania platnosti zmluvy, alebo ak je trvanie platnosti dlhšie ako 12 mesiacov, celková hodnota vrátane predpokladanej zostatkovej hodnoty; b) v prípade zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou, ktorá sa nedá vymedziť, mesačná hodnota vynásobená 48. 10. Na účely výpočtu predpokladanej hodnoty zákaziek na služby sa zohľadňujú v prípade potreby aj tieto skutočnosti: a) splatné poistné a ostatné formy odmien, v prípade poisťovacích služieb; b) poplatky, provízie, úroky a ostatné formy odmien, v prípade bankových a ostatných finančných služieb; c) poplatky, splatné provízie a ostatné formy odmien, v prípade zákaziek zahŕňajúcich vypracovanie projektovej dokumentácie. 11. V prípade zákaziek na služby, ktoré neobsahujú celkovú cenu, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky, z tejto hodnoty: a) v prípade zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba kratšia ako alebo sa rovná 48 mesiacom: celková hodnota počas celej doby trvania; b) v prípade zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou dlhšou ako 48 mesiacov: mesačná hodnota vynásobená 48. Oddiel 2 Zákazky a koncesie, ako aj zákazky podliehajúce osobitnej úprave PODODDIEL 1 Článok 18 Koncesie na práce a koncesie na služby Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na práce a koncesie na služby, ktoré zadávajú obstarávatelia vykonávajúci jednu alebo viac činností uvedených v článkoch 3 až 7, ak sa tieto koncesie zadávajú na vykonávanie takýchto činností. PODODDIEL 2 Výnimky vzťahujúce sa na všetkých obstarávateľov a na všetky typy zákaziek Článok 19 Zákazky zadávané na účely ďalšieho predaja alebo prenájmu tretím osobám 1. Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky zadávané na účely ďalšieho predaja alebo prenájmu tretím osobám za predpokladu, že obstarávateľ nemá žiadne osobitné alebo výlučné práva na ďalší predaj alebo prenájom predmetu takýchto zákaziek, a ostatné subjekty môžu predávať alebo prenajímať predmet zákaziek za rovnakých podmienok ako obstarávateľ. 2. Obstarávatelia na požiadanie oznámia Komisii všetky kategórie výrobkov alebo činností, ktoré považujú za vylúčené podľa odseku 1. Komisia môže na informačné účely v Úradnom vestníku Európskej únie pravidelne uverejňovať zoznamy kategórií výrobkov a činností, ktoré považuje za činnosti, na ktoré sa toto vylúčenie vzťahuje. Komisia pritom rešpektuje všetky komerčne citlivé hľadiská, na ktoré môžu obstarávatelia upozorniť pri zasielaní informácií. Článok 20 Zákazky zadávané na iné účely ako je vykonávanie činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, alebo na účely vykonávania takejto činnosti v tretej krajine 1. Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky, ktoré obstarávatelia zadávajú na iné účely, ako je vykonávanie ich činností v zmysle článkov 3 až 7 alebo na vykonávanie takýchto činností v tretej krajine, v podmienkach, ktoré si nevyžadujú fyzické využitie siete alebo geografického územia v rámci Spoločenstva. 2. Obstarávatelia na požiadanie oznámia Komisii všetky činnosti, ktoré považujú za vylúčené podľa odseku 1. Komisia môže na informačné účely v Úradnom vestníku Európskej únie pravidelne uverejňovať zoznamy kategórií činností, ktoré považuje za činnosti, na ktoré sa toto vylúčenie vzťahuje. Komisia pri tom rešpektuje všetky komerčne citlivé hľadiská, na ktoré môžu obstarávatelia upozorniť pri zasielaní týchto informácií. Článok 21 Tajné zákazky alebo zákazky, ktoré si vyžadujú osobitné bezpečnostné opatrenia Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky, ktoré členských štát vyhlási za tajné, ak ich plnenie musia sprevádzať osobitné bezpečnostné opatrenia v súlade so zákonmi, právnymi predpismi a správnymi opatreniami platnými v príslušnom členskom štáte, alebo ak si to vyžaduje ochrana základných bezpečnostných záujmov daného členského štátu. Článok 22 Zákazky zadávané podľa medzinárodných pravidiel Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky, ktoré sa spravujú inými procedurálnymi pravidlami a ktoré sú zadávané: a) podľa medzinárodnej dohody uzatvorenej v súlade so zmluvou medzi členským štátom a jedným alebo niekoľkými tretími krajinami, ktorá sa vzťahuje na dodávky tovaru, práce, služby alebo súťaže návrhov určené na spoločné vykonanie alebo využívanie projektu signatárskymi štátmi; všetky dohody sa oznámia Komisii, ktorá sa o nich môže poradiť s Poradným výborom pre verejné obstarávanie uvedeným v článku 68; b) na základe uzatvorenej medzinárodnej dohody o umiestnení cudzích vojsk na území členského štátu týkajúcej sa podnikov členského štátu alebo tretej krajiny; c) podľa osobitného postupu medzinárodnej organizácie. Článok 23 Zákazky zadávané prepojenému podniku, spoločnému podniku alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku 1. Na účely tohto článku je "prepojený podnik" každý podnik, ktorého ročné zúčtovanie sa konsoliduje s ročným zúčtovaním obstarávateľa v súlade s požiadavkami siedmej smernice Rady 83/349/EHS z 13. júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach vychádzajúca z článku 44 ods. 2 písm. g) zmluvy [27] [28], alebo v prípade subjektov, ktoré nepodliehajú tejto smernici, každý podnik, nad ktorým môže obstarávateľ priamo alebo nepriamo vykonávať rozhodujúci vplyv v zmysle článku 2 ods. 1 písm. b) uvedenej smernice alebo ktorý môže vykonávať rozhodujúci vplyv nad obstarávateľom, alebo ktorý spoločne s obstarávateľom podlieha rozhodujúcemu vplyvu iného podniku na základe vlastníctva, finančnej účasti alebo pravidiel, ktorými sa spravuje. 2. Ak sú splnené podmienky v odseku 3, táto smernica sa nevzťahuje na zákazky, ktoré zadáva: a) obstarávateľ prepojenému podniku, alebo b) spoločný podnik, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností v zmysle článkov 3 až 7, podniku, ktorý je prepojený k jednému z týchto obstarávateľov. 3. Odsek 2 sa vzťahuje na: a) zákazky na služby, ak aspoň 80 % priemerného obratu prepojeného podniku za služby za predchádzajúce tri roky pochádza z poskytovania takýchto služieb podnikom, ku ktorým je prepojený; b) zákazky na dodávky tovaru, ak aspoň 80 % priemerného obratu prepojeného podniku za dodávky tovaru za predchádzajúce tri roky pochádza z poskytovania takýchto dodávok tovaru podnikom, ku ktorým je prepojený; c) zákazky na práce, ak aspoň 80 % priemerného obratu prepojeného podniku za práce za predchádzajúce tri roky pochádza z poskytovania takýchto prác podnikom, s ktorými je prepojený. Ak nie je z dôvodu dátumu založenia prepojeného podniku alebo začatia vykonávania činnosti k dispozícii obrat za predchádzajúce tri roky, postačí, ak tento podnik preukáže, najmä prostredníctvom predpokladaného obratu, že obrat, uvedený v písmenách a), b) alebo c) je vierohodný. Ak rovnaké alebo podobné služby, dodávky tovaru alebo práce poskytuje viac ako jeden podnik, ktorý je prepojený k obstarávateľovi, vyššie uvedený percentuálny podiel sa vypočíta s prihliadnutím na celkový obrat pochádzajúceho z poskytovania služieb, dodávky tovaru, alebo prác týmito prepojenými podnikmi. 4. Smernica sa nevzťahuje na zákazky, ktoré zadáva: a) spoločný podnik, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností v zmysle článkov 3 až 7, jednému z týchto obstarávateľov, alebo b) obstarávateľ takému spoločnému podniku, ktorého je súčasťou, ak spoločný podnik bol zriadený na vykonávanie príslušnej činnosti v priebehu aspoň trojročného obdobia a ak zakladacia listina spoločného podniku stanovuje, že obstarávatelia, ktorí ho tvoria, budú jeho súčasťou aspoň rovnaké obdobie. 5. Obstarávatelia oznámia Komisii na jej žiadosť tieto informácie týkajúce sa uplatňovania odsekov 2, 3 a 4: a) názvy príslušných podnikov alebo spoločných podnikov, b) povahu a hodnotu zákaziek, ktorých sa to týka, c) dôkazy, ktoré Komisia pokladá za potrebné na preukázanie toho, že vzťah medzi podnikom alebo spoločným podnikom, ktorému sa zákazky zadávajú, a obstarávateľom je v súlade s požiadavkami tohto článku. PODODDIEL 3 Výnimky vzťahujúce sa na všetkých obstarávateľov, ale len na zákazky na služby Článok 24 Zákazky týkajúce sa určitých služieb vylúčených z pôsobnosti tejto smernice Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky na služby: a) súvisiace s nadobúdaním alebo prenájmom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností, alebo práv k nim akýmkoľvek finančným spôsobom; napriek tomu sa táto smernica vzťahuje na zmluvy na finančné služby uzatvorené v akejkoľvek podobe súčasne, pred alebo po zadaní zákazky na nadobudnutie alebo prenájom. b) rozhodcovské a zmierovacie služby; c) finančné služby v súvislosti s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov, najmä transakcie obstarávateľov na účely získania peňazí alebo kapitálu; d) pracovné zmluvy; e) iné služby pri výskume a vývoji ako služby, z ktorých má prospech výlučne obstarávateľ pri ich využívaní na plnenie vlastných úloh, pod podmienkou, že poskytnutú službu v plnom rozsahu hradí obstarávateľ. Článok 25 Zákazky na služby zadávané na základe výlučných práv Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky na služby zadávané subjektu, ktorý je sám verejným obstarávateľom v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a), alebo združeniu verejných obstarávateľov na základe výlučného práva, ktoré im priznáva platný zákon, iný právny predpis alebo správne opatrenie, ktoré je v súlade so zmluvou. PODODDIEL 4 Výnimky vzťahujúce sa len na určitých obstarávateľov Článok 26 Zákazky zadávané určitými obstarávateľmi na nákup vody a na dodávky elektrickej energie alebo palív na výrobu energie Smernica sa nevzťahuje na: a) zákazky na nákup vody, ak ich zadávajú obstarávatelia, ktorí vykonávajú jednu alebo obidve činnosti uvedené v článku 4 ods. 1; b) zákazky na dodávku energie alebo palív na výrobu energie, ak ich zadávajú obstarávatelia, ktorí vykonávajú činnosť uvedenú v článku 3 ods. 1 alebo 3, alebo článku 7 písm. a). PODODDIEL 5 Zákazky podliehajúce osobitnej úprave, ustanovenia týkajúce sa centrálnych obstarávacích inštitúcií a všeobecný postup v prípade priameho vystavenia hospodárskej súťaži Článok 27 Zákazky podliehajúce osobitnej úprave Bez toho, aby bol dotknutý článok 30, Holandské kráľovstvo, Spojené kráľovstvo, Rakúska republika a Spolková republika Nemecko zabezpečia prostredníctvom podmienok pre autorizáciu alebo pomocou iných vhodných opatrení, aby každý subjekt pôsobiaci v odvetviach uvedených v rozhodnutiach 93/676/EHS, 97/367/EHS, 2000/205/ES a 2004/73/ES: a) dodržiaval zásady nediskriminačného a súťažného obstarávania v súvislosti so zadávaním zákaziek na dodávky tovarov, na práce a na služby, najmä pokiaľ ide o informácie, ktoré obstarávateľ sprístupňuje hospodárskym subjektom a ktoré sa týkajú jeho obstarávacích zámerov; b) podával Komisii oznámenia za podmienok definovaných v rozhodnutí Komisie 93/327/EHS, ktorým sa stanovujú podmienky, za ktorých musia obstarávatelia využívajúci geograficky vymedzené oblasti na účely prieskumu alebo ťažby ropy, plynu, uhlia alebo iných tuhých palív, oznamovať Komisii informácie o uzatvorených verejných zmluvách [29]. Článok 28 Vyhradené zákazky Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti v zadávacích konaniach pre chránené pracovné dielne alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky vykonávali v rámci programov chránených pracovných miest, kde väčšina zamestnancov, ktorých sa to týka, sú osoby so zdravotným postihnutím, ktoré z dôvodu povahy alebo závažnosti svojho postihnutia nemôžu vykonávať svoje povolanie za normálnych podmienok. Oznámenie, ktoré sa používa ako výzva na súťaž, musí obsahovať odkaz na tento článok. Článok 29 Zákazky zadávané centrálnymi obstarávacími inštitúciami a rámcové dohody uzatvárané centrálnymi obstarávacími inštitúciami 1. Členské štáty môžu stanoviť, že obstarávatelia môžu nadobúdať práce, tovar a/alebo služby od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom nej. 2. Obstarávatelia, ktorí v prípadoch uvedených v článku 1 ods. 8 nadobúdajú práce, tovar a/alebo služby od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom nej, sa považujú za obstarávateľov, ktorí konajú v súlade s touto smernicou, pokiaľ centrálna obstarávacia inštitúcia, kde to prichádza do úvahy, koná v súlade so smernicou 2004/18/ES. Článok 30 Postup určovania, či je daná činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži 1. Zákazky, ktorých cieľom je umožniť činnosť uvedenú v článkoch 3 až 7 a ktoré sa majú vykonať, nepodliehajú tejto smernici, ak v členskom štáte, v ktorej sa vykonávajú, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. 2. Na účely odseku 1 sa o otázke, či je činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži, rozhodne na základe kritérií, ktoré sú v súlade s ustanoveniami zmluvy, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže, ako sú charakteristika príslušného tovaru alebo služieb, existencia alternatívneho tovaru alebo služieb, cena a skutočná alebo možná prítomnosť viac ako jedného dodávateľa príslušného tovaru alebo služieb. 3. Na účely odseku 1 sa prístup na trh nepovažuje za obmedzený, ak členský štát vykonal a uplatnil ustanovenia právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sú uvedené v prílohe XI. Ak voľný prístup na daný trh nie je možné na základe prvého pododseku predpokladať, musí sa preukázať, že prístup na príslušný trh je voľný de facto a de jure. 4. Ak sa členský štát domnieva, že odsek 1 sa vzťahuje na danú činnosť v súlade s odsekmi 2 a 3, oznámi to Komisii a informuje ju o všetkých príslušných skutočnostiach, najmä o všetkých zákonoch, právnych predpisoch, správnych opatreniach alebo dohodách týkajúcich sa súladu s podmienkami uvedenými v odseku 1, kde to prichádza do úvahy spolu so stanoviskom prijatým nezávislým vnútroštátnym orgánom, ktorý je príslušný v súvislosti s predmetnou činnosťou. Zákazky, ktorých cieľom je umožniť, aby sa príslušná činnosť vykonávala, nepodliehajú tejto smernici, ak Komisia: - prijala rozhodnutie preukazujúce uplatniteľnosť odseku 1 v súlade s odsekom 6 v lehote, ktorú stanoví, alebo - neprijala rozhodnutie týkajúce sa takejto uplatniteľnosti v stanovenej lehote. Ak sa však voľný prístup na daný trh na základe prvého pododseku odseku 3 nepredpokladá a ak nezávislý národný orgán, ktorý je príslušný pre danú činnosť preukáže uplatniteľnosť odseku 1, zákazky, ktorých cieľom je umožniť danú činnosť, ktorá sa má vykonať, už nepodliehajú tejto smernici, ak Komisia nepreukázala neuplatnitniteľnosť odseku 1 rozhodnutím prijatým v súlade s odsekom 6 v lehote na to stanovenej. 5. Ak to právne predpisy príslušného členského štátu umožňujú, obstarávatelia môžu požiadať Komisiu, aby preukázala uplatniteľnosť odseku 1 na danú činnosť rozhodnutím v súlade s odsekom 6. V takom prípade Komisia ihneď informuje príslušný členský štát. Tento členský štát informuje Komisiu, berúc do úvahy odseky 2 a 3, o všetkých príslušných skutočnostiach, najmä o všetkých zákonoch, právnych predpisoch, správnych opatreniach alebo dohodách, ktoré sa týkajú súladu s podmienkami uvedenými v odseku 1, kde to prichádza do úvahy spolu so stanoviskom prijatým nezávislým vnútroštátnym orgánom, ktorý je príslušný pre danú činnosť. Komisia môže z vlastnej iniciatívy začať postup pre prijímanie rozhodnutia, ktoré preukáže uplatniteľnosť odseku 1, na danú činnosť. V takom prípade Komisia ihneď informuje príslušný členský štát. Ak na konci obdobia stanoveného v odseku 6 Komisia neprijme rozhodnutie, ktoré preukazuje uplatniteľnosť odseku 1 na danú činnosť, odsek 1 sa považuje za uplatniteľný. 6. Na prijatie rozhodnutia podľa tohto článku má Komisia v súlade s postupom podľa článku 68 ods. 2 trojmesačné obdobie, ktoré sa začína prvým pracovným dňom po dátume, keď dostane hlásenie alebo žiadosť. Táto lehota sa však môže jedenkrát predĺžiť maximálne o tri mesiace v náležite odôvodnených prípadoch, najmä ak informácie, uvedené v nahlásení alebo v žiadosti alebo v dokumente, ktorý tvorí prílohu k nim, sú neúplné alebo nepresné alebo ak v skutočnostiach, ktoré sa nahlasujú, došlo k významným zmenám. Takéto predĺženie sa obmedzí na jeden mesiac, ak nezávislý vnútroštátny orgán, ktorý je príslušný pre príslušnú činnosť, preukáže uplatniteľnosť odseku 1 v prípadoch uvedených podľa tretieho pododseku odseku 4. Ak činnosť v danom členskom štáte už podlieha konaniu podľa tohto článku, ďalšie žiadosti týkajúce sa rovnakej činnosti v rovnakom členskom štáte pred uplynutím lehoty otvorenej v súvislosti s prvou žiadosťou sa nepovažujú za nové konania a vybavujú sa v rámci prvej žiadosti. Komisia prijme podrobné pravidlá pre uplatňovanie odsekov 4, 5 a 6 v súlade s postupom podľa článku 68 ods. 2 Tieto pravidlá zahŕňajú aspoň: a) uverejnenie dátumu v úradom vestníku, pre informáciu, kedy začína plynúť trojmesačná lehota uvedená v prvom pododseku, a ak je táto lehota predĺžená, dátum dĺžka jej predĺženia; b) uverejnenie prípadnej uplatniteľnosti odseku 1 v súlade s druhým alebo tretím pododsekom odseku 4 alebo v súlade so štvrtým pododsekom odseku 5; a c) podrobnosti zasielania stanovísk prijatých nezávislým orgánom, ktorý je príslušný pre danú činnosť, týkajúce sa príslušných otázok uvedených v odsekoch 1 a 2. KAPITOLA III Ustanovenia o zákazkách na služby Článok 31 Zákazky na služby uvedené v prílohe XVII A Zákazky, ktorých predmetom sú služby uvedené v prílohe XVII A, sa zadávajú v súlade s článkami 34 až 59. Článok 32 Zákazky na služby uvedené v prílohe XVII B Na zákazky, ktorých predmetom sú služby uvedené v prílohe XVII B, sa vzťahujú len ustanovenia článkov 34 a 43. Článok 33 Zmiešané zákazky zahŕňajúce služby uvedené v prílohe XVII A a služby uvedené v prílohe XVII B Zákazky, ktorých predmetom sú služby uvedené tak v prílohe XVII A ako aj v prílohe XVII B, sa zadávajú v súlade s článkami 34 až 59, ak je hodnota služieb uvedených v prílohe XVII A vyššia ako hodnota služieb uvedených v prílohe II B. V ostatných prípadoch sa zákazky zadávajú v súlade s článkami 34 a 43. KAPITOLA IV Osobitné ustanovenia o špecifikáciách a zadávacích podkladoch Článok 34 Technické špecifikácie 1. Technické špecifikácie, v zmysle bodu 1 prílohy XXI, sa uvedú v dokumentácii k zadávaciemu konaniu, ako sú oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, zadávacie podklady alebo doplňujúce podklady. Vždy, keď je to možné, mali by byť tieto technické špecifikácie vymedzené tak, aby zohľadňovali kritériá dostupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím alebo návrh vhodný pre všetkých používateľov. 2. Technické špecifikácie musia umožniť rovnaký prístup pre všetkých uchádzačov a nesmú mať za následok vytváranie neopodstatnených prekážok pre otváranie verejného obstarávania hospodárskej súťaži. 3. Bez toho, aby boli dotknuté právne záväzné vnútroštátne technické pravidlá a do rozsahu, v akom sú v súlade s právom Spoločenstva, technické špecifikácie majú byť formulované: a) buď odkazom na technické špecifikácie definované v prílohe XXI a v poradí podľa preferencie na vnútroštátne normy, ktoré transponujú európske normy, na európske technické osvedčenia, spoločné technické špecifikácie, medzinárodné normy, iné technické referenčné systémy zavedené európskymi úradmi pre normalizáciu alebo, ak takéto neexistujú, tak na vnútroštátne normy, národné technické osvedčenia alebo národné technické špecifikácie týkajúce sa projektovej dokumentácie, výpočtu a vykonania prác a použitia výrobkov. Každý odkaz má byť doplnený slovami "alebo ekvivalentné"; b) alebo pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek; funkčné požiadavky môžu zahŕňať environmentálne charakteristiky. Takéto parametre však musia byť dostatočne presné na to, aby uchádzačom umožnili určiť predmet zákazky a aby obstarávateľom umožnili zadanie zákazky; c) alebo pomocou výkonnostných a funkčných požiadaviek podľa písmena b) s odkazom na špecifikácie uvedené v písmene a), ako prostriedku predpokladajúceho súlad s takýmito výkonnostnými alebo funkčnými požiadavkami; d) alebo s odkazom na špecifikácie podľa písmena a) pre niektoré charakteristiky a odkazom na výkonnostné alebo funkčné požiadavky uvedené v písmene b) pre ostatné charakteristiky. 4. Ak obstarávateľ využíva možnosť odkazu na špecifikácie uvedené v odseku 3 písm. a), nemôže ponuku zamietnuť z dôvodu, že ponúkané výrobky a služby nespĺňajú špecifikácie, na ktoré sa odvolal, hneď ako uchádzač vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom preukáže k spokojnosti obstarávateľa, že ním navrhované riešenia rovnocenne spĺňajú požiadavky vymedzené v technických špecifikáciách. Vhodný spôsob by mohla predstavovať technická dokumentácia výrobcu alebo protokol o skúške od uznávanej inštitúcie. 5. Ak obstarávateľ využíva možnosť stanovenú v odseku 3, a to stanoviť technické výkonnostné alebo funkčné požiadavky, ponuku na výrobky, služby a práce nemôže zamietnuť, ak sú v súlade s vnútroštátnou normou, ktorá transponuje európsku normu, s európskym technickým osvedčením, spoločnou technickou špecifikáciou, medzinárodnou normou alebo technickým referenčným systémom zavedeným európskym úradom pre normalizáciu, ak sa tieto špecifikácie týkajú výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, ktoré stanovil. Uchádzač vo svojej ponuke musí akýmkoľvek vhodným spôsobom a k spokojnosti obstarávateľa preukázať, že výrobok, služba alebo práca, ktoré spĺňajú danú normu, spĺňajú výkonnostné alebo funkčné požiadavky obstarávateľa. Vhodný spôsob by mohla predstavovať technická dokumentácia výrobcu alebo protokol o skúške od uznávanej inštitúcie. 6. Ak obstarávatelia stanovia environmentálne charakteristiky pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek podľa odseku 3 písm. b), môžu použiť podrobné špecifikácie, alebo v prípade potreby ich časti tak, ako sú vymedzené v európskej alebo (viac)národnej environmentálnej značke alebo v akejkoľvek inej environmentálnej značke za predpokladu, že: - tieto špecifikácie sú vhodné na vymedzenie charakteristík dodávok tovarov alebo služieb, ktoré sú predmetom zákazky, - požiadavky na označovanie sú vypracované na základe vedeckých informácií, - environmentálne značky sú prijaté v rámci postupu, ktorého sa môžu zúčastniť všetky zainteresované strany, ako sú vládne inštitúcie, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie, a - sú dostupné pre všetky zainteresované strany. Obstarávatelia môžu uviesť, že výrobky a služby, ktoré sú označené environmentálnou značkou, sa považujú za výrobky a služby spĺňajúce technické špecifikácie stanovené v zadávacích podkladoch; musia uznať každý iný vhodný dôkazný prostriedok, ako napríklad technickú dokumentáciu výrobcu alebo protokol o skúške od uznávanej inštitúcie. 7. "Uznávané inštitúcie" v zmysle tohto článku sú skúšobné a kalibračné laboratóriá a certifikačné a inšpekčné orgány, ktoré spĺňajú platné európske normy. Obstarávatelia musia uznať certifikáty od uznávaných inštitúcií so sídlom v iných členských štátoch. 8. Pokiaľ si to nevyžaduje predmet zákazky, technické špecifikácie sa nesmú odvolávať na konkrétnu značku alebo zdroj, alebo na určitý postup alebo na obchodné značky, patenty, druhy alebo určitý pôvod alebo výrobu s úmyslom uprednostniť alebo vylúčiť určité podniky alebo určité výrobky. Takýto odkaz sa povolí len výnimočne, ak nie je možný dostatočne presný a zrozumiteľný opis predmetu zákazky podľa odsekov 3 a 4; takýto odkaz má byť doplnený slovami "alebo ekvivalentné". Článok 35 Oznamovanie technických špecifikácií 1. Obstarávatelia sprístupnia na požiadanie hospodárskych subjektov, ktoré majú záujem získať zákazku, technické špecifikácie, ktoré pravidelne uvádzajú vo svojich zmluvách na dodávku tovaru, práce alebo služby, alebo technické špecifikácie, ktoré majú v úmysle uplatniť na zákazky, na ktoré sa vzťahujú pravidelné informatívne oznámenia v zmysle článku 41 ods. 1 2. Ak technické špecifikácie vychádzajú z dokumentov, ktoré sú dostupné zainteresovaným hospodárskym subjektom, stačí uvedenie odkazu na takéto dokumenty. Článok 36 Variantné riešenia 1. Ak je kritériom pre zadanie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka, obstarávatelia môžu zohľadniť variantné riešenia, ktoré predloží uchádzač, a splnenie minimálnych požiadaviek špecifikovaných obstarávateľmi. Obstarávatelia vo svojich špecifikáciách uvedú, či povolia variantné riešenia, a ak tak urobia, uvedú minimálne požiadavky, ktoré majú spĺňať variantné riešenia a všetky osobitné požiadavky na ich predkladanie. 2. V konaniach na zadávanie zákaziek na dodávky tovaru alebo na služby nesmú obstarávatelia, ktorí povolili variantné riešenia podľa odseku 1, odmietnuť variantné riešenie len z toho dôvodu, že v prípade, ak by bolo takéto riešenie úspešné, bolo by skôr zákazkou na služby a nie zákazkou na dodávku tovaru alebo skôr zákazkou na dodávku tovaru a nie zákazkou na služby. Článok 37 Uzatváranie subdodávateľských zmlúv V zadávacích podkladoch môže obstarávateľ žiadať alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby od uchádzača žiadal, aby vo svojej ponuke uviedol, aký podiel zákazky Týmto oznámením subdodávateľov nie je dotknutá zodpovednosť hlavného hospodárskeho subjektu. Článok 38 Podmienky plnenia zákaziek Obstarávatelia môžu stanoviť osobitné podmienky týkajúce sa plnenia zákazky, ak sú tieto podmienky v súlade s právom Spoločenstva a sú uvedené v oznámení, ktoré sa používa ako výzva na súťaž alebo v špecifikáciách. Podmienky upravujúce plnenie zákazky sa môžu týkať najmä sociálnych a environmentálnych aspektov. Článok 39 Povinnosti týkajúce sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení o ochrane zamestnanosti a pracovných podmienok 1. Obstarávateľ môže v zadávacích podkladoch uviesť, alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby uviedol inštitúciu alebo inštitúcie, od ktorých môže záujemca alebo uchádzač získať príslušné informácie o povinnostiach týkajúcich sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení na ochranu zamestnanosti a o pracovných podmienkach, ktoré sú platné v danom členskom štáte, regióne alebo na mieste, kde sa majú služby poskytnúť a ktoré sa majú uplatňovať na práce vykonávané na danom mieste alebo na služby poskytované v priebehu plnenia zákazky. 2. Obstarávateľ, ktorý poskytuje informácie uvedené v odseku 1, požiada uchádzačov alebo záujemcov o účasť v zadávacom konaní, aby uviedli, či pri vypracovávaní svojej ponuky zohľadnili povinnosti týkajúce sa ustanovení na ochranu zamestnanosti a o pracovných podmienkach, ktoré sú platné na mieste, kde sa majú služby poskytnúť. Prvým pododsekom nie je dotknuté uplatňovanie článku 57. KAPITOLA V Konania Článok 40 Použitie otvoreného, užšieho a rokovacieho konania 1. Pri zadávaní zákaziek na dodávku tovaru, na práce alebo na služby obstarávatelia uplatnia postupy upravené na účely tejto smernice. 2. Obstarávatelia si môžu vybrať ktorékoľvek z konaní opísaných v článku 1 ods. 9 písm. a), b) alebo c), ak výzva na súťaž bola vykonaná v súlade s článkom 42, s výhradou odseku 3. 3. Obstarávatelia môžu použiť konanie bez predchádzajúcej výzvy na súťaž v týchto prípadoch: a) ak neboli v rámci konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž predložené žiadne ponuky alebo žiadne vhodné ponuky alebo žiadne žiadosti, pokiaľ sa pôvodné podmienky zákazky podstatne nezmenili; b) ak je zákazka určená výlučne na výskumné, experimentálne, študijné alebo vývojové účely a nie na účely zabezpečenia zisku alebo na získanie náhrady nákladov vynaložených na výskum a vývoj, a pokiaľ zadanie takejto zákazky nebráni súťažnému zadaniu následných zákaziek, ktoré sú určené najmä na tieto účely; c) ak z technických alebo umeleckých dôvodov alebo z dôvodov súvisiacich s ochranou výlučných práv zákazku môže vykonať len určitý hospodársky subjekt; d) pokiaľ je to nevyhnutné, ak z dôvodov časovej tiesne spôsobenej udalosťami, ktoré príslušní obstarávatelia nemohli predvídať, nie je možné dodržať lehoty pre otvorené, užšie alebo rokovacie konanie s uverejnením výzvy na súťaž; e) v prípade zákaziek na