Úradný vestník L 316 , 10/12/1999 S. 0001 - 0014



Nariadenie Rady (ES) č. 2597/1999 zo 6. decembra 1999 o uložení konečného vyrovnávacieho cla na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii a o konečnom výbere uloženého dočasného cla RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1] (ďalej len "základné nariadenie") a najmä na jeho článok 15, po konzultácii s Poradným výborom, keďže: 1. KONANIE (1) Nariadením Komisie č. 1810/1999 [2] (ďalej len "nariadenie o dočasnom cle") bolo zavedené dočasné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového ("PET") filmu s pôvodom v Indii, ktorý patrí pod číselné znaky KN 39206219 a 39206290, do spoločenstva (2) Po zavedení dočasného vyrovnávacieho cla indickí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia Ester Industries Ltd, Flex Industries Ltd, Garware Polyester Ltd, India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd (spojené podniky), MTZ Polyesters Ltd, Polyplex Corporation Ltd (ďalej len "indickí vyvážajúci výrobcovia"), vláda Indie (ďalej len "GOI"), sťažujúci sa výrobcovia spoločenstva (ďalej len "priemyselné odvetvie spoločenstva") a dvaja užívatelia PET filmu predložili písomné pripomienky. (3) V súlade s ustanoveniami článku 11 ods.5 základného nariadenia, všetky uvedené strany okrem jedného užívateľa požadovali vypočutie a boli vypočuté. (4) Jeden užívateľ, ktorý sa neprihlásil v začiatočnej etape, ďalej reagoval na zavedenie dočasných opatrení. (5) Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre konečné zistenia. (6) Ústne a písomné pripomienky predložené po zavedení dočasných opatrení a po posúdení horeuvedených skutočností boli posúdené a tam, kde to bolo primerané, boli zohľadnené v konečných zisteniach. 2. POSUDZOVANÝ VÝROBOK (7) V úvodnej časti 7 nariadenia o dočasnom cle je posudzovaný výrobok popísaný ako polyetyléntereftalátový (PET) film. (8) V úvodnej časti 8 nariadenia o dočasnom cle je ďalej uvedené, že výrobok možno rozdeliť na rôzne segmenty, ktoré sú v rámci odvetvia typicky identifikované ako magnetický, baliaci, elektrický, zobrazovací a iný odvetvový segment a že na účely vyšetrovania boli výrobky rozdelené do skupín podľa druhov podľa trhového segmentu, hrúbky, nanášacích vlastností, povrchovej úpravy, mechanických vlastností a priehľadnosti/nepriehľadnosti. (9) Po zavedení dočasných opatrení Komisia obdržala požiadavku od priemyselného odvetvia spoločenstva, aby posudzovala nielen druhy, ktoré sa dajú klasifikovať v rámci číselných znakov KN 39206219 a 39206290 uvedených v nariadení o dočasnom cle, ale aj druhy, ktoré sa dajú klasifikovať v rámci číselných znakov KN 39206211 a 39206213 ako PET film. Indickí vyvážajúci výrobcovia namietali proti zahrnutiu dvoch ďalších číselných znakov, pričom tvrdili, že PET film, ktorý sa v nich dá klasifikovať, nie je vzájomne zameniteľný s PET filmom patriacim do druhých dvoch číselných znakov t. j. 39206219 a 39206290. Uviedli, že sťažnosť priemyselného odvetvia spoločenstva zahŕňala len tieto druhé dva číselné znaky a že predchádzajúce dva číselné znaky neboli osobitne zahrnuté v žiadosti, pretože výrobky kategorizované pod týmto číselnými znakmi nie sú navzájom zameniteľné s výrobkami zaradenými do číselných znakov KN 39206219 a 39206290. (10) Na základe informácií zhromaždených v priebehu vyšetrovania sa Komisia rozhodla nezahrnúť číselné znaky KN 39206211 a 39206213 do vyšetrovania, pretože neboli predložené žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že tvrdenie priemyselného odvetvia spoločenstva v sťažnosti nie je správne z hľadiska nedostatku vzájomnej zameniteľnosti. 3. DOTÁCIE 3.1. VŠEOBECNÉ NÁVRHY 3.1.1. Pripočítanie úrokov pri výpočte získaných výhod (11) Vyvážajúci výrobcovia požadovali odstránenie prvku úrokov, ktoré boli pripočítané pri výpočte celkovej výšky výhod získaných v rámci rôznych programov. Bolo uvedené tvrdenie, že pripočítanie úrokov bolo neoprávnené, presahovalo podmienky Zmluvy o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a (ďalej len "ZDVO") bolo zakázané podľa článku VI ods. 3 Dohody GATT 1994. Usmernenia Komisie pre výpočet by z tohto hľadiska boli neplatné. (12) Právnou základňou pre pripočítanie úrokov k nominálnej hodnote dotácie je článok 5 v spojení s článkom 6 základného nariadenia. V článku 5 je uvedené, že výška vyrovnávateľných dotácií sa vypočíta podľa výhody, ktorú získa prijímateľ a ktorej existencia sa zistí počas obdobia vyšetrovania pre poskytnutie dotácie. článok 6, ktorý reprodukuje článok 14 ZDVO, určuje pravidlá výpočtu výhody pri určitých druhoch dotácií. Pre všetky kategórie dotácií uvedené v článku 6, t. j. poskytnutie majetku, úvery, záruky na úvery a tovar a služby alebo nákup tovaru, kritériom porovnávania na určenie výhody sú ekvivalentné náklady na finančné prostriedky na komerčnom trhu. Z toho vyplýva, že podľa zdôvodnenia, ktoré obsahuje článok 6, pre všetky kategórie dotácií sa uplatňuje všeobecné pravidlo, s cieľom zahrnúť plné výhody, že tu musia byť zahrnuté náklady na požičanie finančných prostriedkov za komerčné sadzby. (13) Ak sú dotácie počas obdobia vyšetrovania vyjadrené v nominálnej hodnote, všetky dotácie sú účinne ekvivalentné výške príspevku. Keďže nenávratné príspevky nie sú k dispozícii na komerčnej báze, pri absencii takéhoto príspevku by prijímateľ musel zvýšiť ekvivalentnú sumu z komerčných zdrojov a vrátiť ju s úrokom za určité obdobie. Je to taký prvok výhody, na ktorý sa vzťahuje pripočítanie úroku k nominálnej výške dotácie. (14) Tento prístup je osobitne ustanovený vo vete: "Nominálna hodnota dotácie musí byť prevedená na hodnotu, ktorá prevláda počas obdobia vyšetrovania prostredníctvom uplatňovania bežnej komerčnej úrokovej sadzby", ktorú obsahujú usmernenia Komisie pre výpočet výšky dotácie pri vyšetrovaní vyrovnávacieho cla (kalkulačné usmernenia) [3] a predstavuje stálu prax spoločenstva, ktorá sa uplatňovala v mnohých predchádzajúcich prípadoch. (15) V článku VI3 GATT 1994, ktorý je reprodukovaný v článku 19 ods.4 ZDVO, je len uvedené, že nesmú byť zavedené vyššie clá ako je výška dotácie. Výška dotácie sa vypočíta z hľadiska výhody, ktorej existencia sa zistí v období vyšetrovania (článok 14 ZDVO). Keďže spoločnosť mala prospech aj zo skutočnosti, že nemusela hľadať zdroje finančných prostriedkov na finančnom trhu, výška výhody musí zahŕňať aj úrokový prvok. Keďže výška výhody (vrátane úroku) zodpovedá výške dotácie a vyrovnávacie clo sa vypočíta vzhľadom na zistenú maržu dotácie, pripočítaním úroku je plne dodržaný článok VI ods. 3 GATT. (16) Z týchto dôvodov bola zamietnutá požiadavka na vylúčenie úrokového prvku pri výpočte výhod získaných podľa rôznych programov. 3.1.2 Špecifický charakter rôznych programov (17) Vyvážajúci výrobcovia vyslovili tvrdenie, že predpoklad uvedený v článku 2 ods.3 ZDVO, podľa ktorého poskytnutie dotácií závisí od špecifickej vývoznej výkonnosti, nebude sa uplatňovať ipso facto, pretože článok 27 ods.2 ZDVO stanovuje, že zákaz dotácií v závislosti od vývoznej výkonnosti neplatí pre rozvojové krajiny. India je jednou z krajín uvedených v prílohe VII ZDVO a preto by vývozné dotácie, ktoré poskytla GOI, neboli zakázané. Z toho vyplýva, že Komisia by mala povinnosť na základe pozitívnych dôkazov preukázať, že príslušné programy sú špecifické. (18) V článku 3 ods.4 písm.a) základného nariadenia je jasne uvedené, že dotácie, vrátane dotácií popísaných v prílohe I, sa považujú za špecifické, ak právne alebo v skutočnosti závisia od vývoznej výkonnosti. Táto podmienka bola individuálne preskúmaná pri každom programe dotácií, na ktorý sa vzťahuje toto konanie. 3.2. INDIVIDUÁLNE PROGRAMY 3.2.1. Program nákupných knižiek (Passbook scheme; PBS) (19) GOI a vyvážajúci výrobcovia predložili argumenty týkajúce sa tohto programu, ktorý je popísaný v úvodných častiach 12 až 19 nariadenia o dočasnom cle. Nie je potrebné zaoberať sa týmito argumentmi, pretože výhody získané v tejto súvislosti neboli zahrnuté do výšky dočasne určeného cla z dôvodov uvedených v úvodnej časti 24 nariadenia o dočasnom cle. Z toho vyplýva, že nebudú zavedené žiadne opatrenia pri výhodách podľa tohto programu a preto sa nevyžaduje žiadne konečné zistenie. 3.2.2. Program nákupných knižiek s nárokom na clo (Duty entitlement passbook; DEPB) – predvývozná základňa (20) GOI a vyvážajúci výrobcovia predložili argumenty týkajúce sa tohto programu, ktorý je popísaný v úvodných častiach 26 až 30 nariadenia o dočasnom cle. (21) Bolo vyslovené tvrdenie, že predvývozný program DEPB je program odpúšťania/vrátenia povolený v rámci ustanovení základného nariadenia a ako taký sa nedá vyrovnávať. Taktiež bolo uvedené tvrdenie, že ak by tento program mal byť vyrovnávateľný, ako základňa pre výpočet výhody by sa malo použiť len skutočné nadmerné odpustenie poplatkov a Komisia mala preskúmať, či naozaj došlo k nadmernému vráteniu dovozných poplatkov zo vstupov spotrebovaných vo výrobnom procese. (22) DEPB na predvývoznom základe nie je programom odpúšťania/vrátenia ani nahradzovania podľa ustanovení základného nariadenia napriek existencii "skutočnej užívateľskej podmienky". V zásade ide o program založený na hodnote, a nie na množstve. Sadzba DEPB, z ktorej vyplýva oslobodenie od dovozného cla, sa nepočíta v súvislosti so špecifickými fyzikálnymi vlastnosťami vstupov, ktoré boli skutočne spotrebované alebo majú byť spotrebované vo výrobnom procese. Vstupy sa konkrétne určujú na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (Standard Input/output Norms; SION), v ktorých sú stanovené teoretické náklady na základe toho, čo sa považuje za hodnotu vstupov, ktoré musia byť dovezené na výrobu konkrétneho výrobku. Po stanovení sadzby DEPB pre konkrétny hotový výrobok sa vstupy môžu dovážať bez cla na základe predvývoznej DEPB licencie. Neexistuje mechanizmus, ktorý by vyvážajúcemu výrobcovi zabránil zmeniť pomer jeho skutočne dovezených vstupov, pretože má len povinnosť dodržať celkový poskytnutý úverový limit. (23) Okrem toho neexistuje povinnosť skutočne doviezť všetky rôzne vstupy, na ktoré bol poskytnutý úver. Jediným obmedzením množstva akéhokoľvek konkrétneho vstupu, ktorý môže byť dovezený podľa tohto programu, je hodnota poskytnutej licencie a zodpovedajúci záväzok vyviezť hotový výrobok. Z toho vyplýva, že neexistuje požiadavka, aby sa množstvo nahradzovaných dovezených vstupov rovnalo vstupom na domácom trhu a aby tieto vstupy mali rovnakú kvalitu a vlastnosti. (24) Spoločnosť, ktorá môže získať svoje vstupy za nižšiu hodnotu alebo ktorá hľadá zdroje niektorých vstupov na domácom trhu, by mohla bez cla dovážať vstupy, ktoré by sa mohli použiť na domácu výrobu alebo predaj, pretože skutočne dovezené množstvá nebudú mať žiadnu súvislosť s množstvami uvedenými v SION. Nebol zistený žiadny dôkaz o existencii účinného systému alebo konania, ktorý by potvrdzoval, ktoré vstupy bez cla sa skutočne spotrebujú pri výrobe vyvážaného hotového výrobku alebo v akých množstvách. Okrem toho sa zistilo, že vyrovnávanie, ku ktorému môže dôjsť pri vývoze tovaru, sa nevykonáva na základe skutočných množstiev vstupov dovezených bez cla, ktoré sú použité pri spracovaní vyvážaných výrobkov, ale na základe predpokladov štandardnej hodnoty týkajúcich sa vstupov vo vyvážanom výrobku. (25) Aj keby sa predvývozná základňa DEPB mala považovať za systém vrátenia cla podľa uvedeného tvrdenia, v prílohe II (II) (5) a prílohe III (III) (3) základného nariadenia je stanovené, že ak sa zistí, že vláda vyvážajúcej krajiny nemá systém overovania, ďalšie vyšetrovanie vykonávané krajinou vývozu na základe skutočných vstupov resp. skutočných transakcií sa bude musieť bežne vykonávať tak, že sa určí, či došlo k nadmernej platbe. Ako je uvedené vyššie, keďže neexistuje žiadny systém overovania skutočných množstiev dovezených vstupov, GOI mala povinnosť vykonať vyšetrovanie. GOI takéto vyšetrovanie nevykonala. Komisia preto neskúmala, či v skutočnosti došlo k nadmernému vráteniu dovozných poplatkov zo vstupov spotrebovaných pri vývoze vyvážaného výrobku. (26) Nadmerné odpúšťanie dovozných ciel v každom prípade predstavuje základ výpočtu výšky výhody len v prípade programov vrátenia v dobre viere a náhradného vrátenia. Keďže bolo stanovené, že predvývozný DEPB program nie je program vrátenia alebo náhradného vrátenia v zmysle prílohy I i) a príloh II a III základného nariadenia, výhodu predstavuje úplné odpustenie dovozných ciel, a nie akékoľvek predpokladané nadmerné odpustenie. (27) Keďže predvývozný DEPB program zahŕňa vládne výnosy, pričom v opačnom prípade by došlo k zrieknutiu sa týchto vládnych výnosov, má sa za to, že program poskytuje výhodu podľa článku 2 ods.1 písm.a) ii) základného nariadenia. Keďže výhodu podľa tohto programu nemožno získať bez vývozného záväzku, program právne závisí od vývoznej výkonnosti v zmysle článku 3 ods.4 písm.a) základného nariadenia a preto je špecifický. Výpočet výšky dotácie (28) Výhoda pre vyvážajúcich výrobcov bola vypočítaná tak, ako je popísané v úvodnej časti 23 nariadenia o dočasnom cle, pričom sa následne zohľadnili aplikačné poplatky, ktoré požadovali vyvážajúci výrobcovia. Tieto ďalšie sumy však nemajú vplyv na predbežne vypočítané marže dotácií. (29) Počas obdobia vyšetrovania mali prospech z tohto programu dve spoločnosti, ktoré získali dotácie vo výške 1,31 % a 6,84 %. 3.2.3. Program DEPB – povývozná základňa (30) GOI a vyvážajúci výrobcovia predložili argumenty týkajúce sa tohto programu, ktorý je popísaný v úvodných častiach 37 až 39 nariadenia o dočasnom cle. (31) Bolo vyslovené tvrdenie, že program DEPB na povývoznom základe predstavuje povolený program náhradného vrátenia, pretože povývozné DEPB úvery by boli poskytnuté len v súlade s uvedenými SION. Podľa odseku (I) prílohy I základného nariadenia program vrátenia môže povoliť použitie takého množstva vstupov z domáceho trhu, ktoré sa rovná dovozeným vstupom a má rovnakú kvalitu a vlastnosti. Taktiež bolo uvedené tvrdenie, že orgány zodpovedné za spotrebnú daň by mohli overiť, ktoré dovezené vstupy sú zahrnuté do vyvážaného výrobku. V uvedenom zmysle by program DEPB na povývoznom základe predstavoval povolený program náhradného vrátenia podľa prílohy II základného nariadenia. (32) Treba pripomenúť, že na rozdiel od programu DEPB na predvývoznom základe neexistuje žiadna "skutočná užívateľská podmienka". Úvery na základe programu DEPB na povývoznom základe sa vypočítajú ako percento hodnoty vyvezených hotových výrobkov. Takto získané úvery možno použiť na vyrovnanie ciel, ktoré sa majú bežne platiť za dovoz akéhokoľvek tovaru (okrem tovaru, ktorý je na zozname negatívnych dovozov). Neexistuje obmedzenie na použitie tovaru pri výrobe vyvážaného výrobku. Dovezený tovar sa môže predávať na domácom trhu alebo použiť akýmkoľvek iným spôsobom. Okrem toho sú licencie, a teda aj úvery, voľne prevoditeľné. (33) Možno teda vyvodiť záver, že program DEPB na povývoznom základe nie je programom vrátenia alebo náhradného vrátenia v zmysle prílohy I i) a príloh II a III základného nariadenia. (34) GOI taktiež tvrdila, že tento program predstavuje vývoznú dotáciu len do tej miery, v akej poskytuje vrátenie dovozných poplatkov prevyšujúcich poplatky, ktoré sa skutočne môžu stanoviť na dovozené vstupy používané pri výrobe na vývoz a že Komisia si nesplnila povinnosť určiť rozsah tohto prevýšenia. (35) Toto tvrdenie musí byť zamietnuté z rovnakých dôvodov ako je uvedené v úvodnej časti 26. Výpočet výšky dotácie (36) GOI vyslovila tvrdenie, že v prípade predaja licencií by Komisia bola povinná určiť skutočnú hodnotu výhody, ktorú vyvážajúci výrobcovia získajú z týchto predajných transakcií, a nie na základe výšky úveru poskytnutého na základe licencie. (37) Ako je uvedené v úvodnej časti 43 nariadenia o dočasnom cle, táto požiadavka nemôže byť prijatá, pretože výhoda, ktorú GOI poskytne vyvážajúcemu výrobcovi z hľadiska výnosov, ak by došlo k zrieknutiu sa týchto výnosov, je riadne zohľadnená v hodnote licencie. Predaj licencie za inú cenu (t. j. vyššiu alebo nižšiu) ako jej hodnota predstavuje výlučne komerčnú transakciu, ktorá nemení výšku výhody pôvodne získanej z tohto programu. (38) Výhoda pre vyvážajúcich výrobcov bola vypočítaná tak, ako je popísané v úvodných častiach 41 až 44 nariadenia o dočasnom cle. V tejto súvislosti treba poznamenať, že štyria vyvážajúci výrobcovia predložili viaceré požiadavky, ktoré Komisia prijala. Následne boli zohľadnené ďalšie náklady, ktoré nevyhnutne vznikli na získanie licencie. Taktiež boli opravené sumy poskytnutých úverov. Tieto opravy mali za následok menšie zmeny v maržiach dotácií. (39) Počas obdobia vyšetrovania mali prospech z tohto programu štyri spoločnosti, ktoré získali dotácie vo výške od 2,34 % do 17,68 %. 3.2.4. Program investičných prostriedkov na podporu vývozu (Export promotioncapital goods; EPCG) (40) GOI vyslovila tvrdenie, že cieľom programu EPCG, ktorý bol popísaný v úvodných častiach 46 až 50 nariadenia o dočasnom cle, bude povoliť technické zhodnotenie závodu a zariadení podnikmi v celom hospodárstve, čím sa taktiež zachovajú obmedzené devízové zdroje Indie. Bolo uvedené tvrdenie, že výhoda EPCG nezávisí od vývoznej výkonnosti, pretože EPCG licencie sú dostupné bez ohľadu na predchádzajúcu vývoznú výkonnosť. Okrem toho držiteľ licencie môže vždy nakupovať radšej domáce ako dovezené investičné prostriedky. (41) Čo sa týka tohto tvrdenia, treba poznamenať, že na využitie programu EPCG sa spoločnosť musí zaviazať, že vyvezie tovar v určitej hodnote za určité obdobie. Tento program preto právne závisí od vývoznej výkonnosti, pretože žiadne výhody nemožno získať bez záväzku vyviezť tovar. Ako taký sa považuje za špecifický podľa ustanovení článku 3 ods.4 písm.a) základného nariadenia a preto je vyrovnávateľný. (42) Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že v programe EPCG nedochádza k zrieknutiu sa vládnych výnosov, ale len k ich odloženiu. Ak dovozca investičných prostriedkov nesplní svoju vývoznú povinnosť do konca lehoty, ktorú poskytuje program, akékoľvek rozdiel v cle bude vybraný s úrokom. To znamená, že otázka, či dovozcovi bolo odpustené vôbec nejaké clo a či došlo k zrieknutiu sa vládnych výnosov a výhoda teda bola poskytnutá, vznikne až na konci danej lehoty na splnenie vývoznej povinnosti podľa tohto programu. Preto by bolo predčasné posudzovať dovoz investičných prostriedkov podľa tohto programu počas obdobia vyšetrovania. (43) Vzhľadom na túto požiadavku sa usudzuje, že keď spoločnosť požiada o tento program, prevezme tým záväzok vyviezť tovar, musí sa predpokladať, že vývozná povinnosť bude splnená a bude získané konečné oslobodenie od platby dovozných ciel. Na strane týchto spoločností musí existovať očakávanie, že nakoniec nebudú musieť platiť clo. Ak by platil opačný predpoklad, tento program by nemal význam. (44) Okrem toho sa z vyšetrovania pozitívne zistilo, že GOI v skutočnosti umožňuje predĺženie lehoty na splnenie vývoznej povinnosti spoločnostiam, ktoré nedokážu splniť svoju vývoznú povinnosť v pôvodne určenej lehote. (45) Z týchto dôvodov sa usudzuje, že došlo k zrieknutiu sa vládnych výnosov v čase dovozu investičných prostriedkov a dovážajúca spoločnosť získa výhodu vo forme celkovej sumy nezaplateného cla. Výpočet výšky dotácie (46) Výhoda vyvážajúcich výrobcov bola vypočítaná tak, ako je popísané v úvodnej časti 53 nariadenia o dočasnom cle. V tejto súvislosti treba poznamenať, že všetci vyvážajúci výrobcovia predložili mnohé požiadavky, ktoré Komisia sčasti prijala. Najdôležitejšie je, že boli zohľadnené náklady nevyhnutne vynaložené na získanie nároku na dotáciu a získanie dotácie, o ktorých boli poskytnuté zdôvodnené dôkazy. Tieto náklady boli spojené hlavne s aplikačnými poplatkami a bankovými zárukami. Aplikačný poplatok je jednorazová operácia, ktorá sa vzťahuje na obdobie niekoľkých rokov v súvislosti s bankovou zárukou alebo môže pozostávať z viacerých ročných splátok, ktoré majú byť zaplatené počas celého obdobia platnosti bankovej záruky. (47) Treba poznamenať, že jedna z týchto spoločností, MTZ Polyesters Ltd, tvrdila, že metóda uplatnená v nariadení o dočasnom cle v jej špecifickom prípade nie je primeraná, pretože počas obdobia vyšetrovania bola v úplne inej situácii ako ostatné spoločnosti zahrnuté do vyšetrovania. Najdôležitejším tvrdením bolo, že kvôli nepredvídaným udalostiam, medzi ktorými bola prírodná katastrofa, komerčná výroba začala až v októbri 1999. Viedlo to k veľmi nízkemu domácemu predaju a predaju na vývoz počas obdobia vyšetrovania a následne k vysokej marži dotácie. Spoločnosť preto navrhla a požadovala použitie inej metodológie výpočtu. (48) Treba poznamenať, že Komisii nebola predložená žiadna takáto požiadavka počas overovania až do zverejnenia predbežných zistení. Spoločnosť však spolu so svojou požiadavkou predložila podrobné a zdôvodnené dôkazy týkajúce sa zahájenia komerčnej výroby a vplyvu, ktorý toto neskoré zahájenie malo jej operácie. (49) Po podrobnom preskúmaní tohto návrhu Komisia dospela k záveru, že požiadavka spoločnosti na uplatnenie iných metodológií výpočtu nebola oprávnená. Komisia však usúdila, že vzhľadom na špecifické a výnimočné okolnosti, ktoré mali vplyv na túto spoločnosť, uplatňovanie rovnakého menovateľa (t. j. skutočné dovozy) pri tejto spoločnosti ako pri spoločnostiach, ktoré boli v bežnej situácii komerčnej výroby, viedli k takým nevyrovnaným výsledkom, že primerane neodrážali výhodu získanú touto spoločnosťou z vyrovnávateľnej dotácie podľa tohto programu. Komisia v uvedenom zmysle pri zachovaní metodológie výpočtu upravila údaje o výrobe a predaji na vývoz tejto spoločnosti na základe overených údajov od spoločností v bežnej situácii komerčnej výroby s cieľom rozdeliť výhodu získanú na základe dotácie počas obdobia vyšetrovania. (50) Počas obdobia vyšetrovania využilo tento program šesť spoločností, ktoré získali dotácie vo výške od 1,42 % do 8,75 %. 3.3. OBLASTI PODPORY VÝVOZU/JEDNOTKY ORIENTOVANÉ NA VÝVOZ (EXPORT PROMOTION ZONES/EXPORT ORIENTED UNITS; EPZ/EOU) (51) GOI uviedla, že v tomto programe, ktorý bol popísaný v úvodných častiach 55 až 58 nariadenia o dočasnom cle, nedochádza k zrieknutiu sa žiadnych výnosov, pretože clá na investičné prostriedky sú pozastavené len počas obdobia uloženia v colnom sklade. To znamená, že dovozca nie je povinný platiť clo na dovozy investičných prostriedkov na použitie v rámci jednotiek EPZ/EOU. Keď sa však investičné prostriedky predajú alebo vyskladnia z colného skladu, clo sa stane splatným podľa sadzby zodpovedajúcej odpísanej hodnote investičných prostriedkov v čase predaja alebo vyskladnenia. (52) Toto tvrdenie sa podobá tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov, ktoré sa týka programu EPCG, t. j. že nedochádza k zrieknutiu sa výnosov, ale len k ich odloženiu. Ak by sa však uplatňoval predpoklad, že investičné prostriedky by boli dovezené bez cla a potom predané na domácom trhu a clo zaplatené, tento program by nemal význam. V každom prípade, aj keby mali byť investičné prostriedky predané v danom okamihu v budúcnosti, došlo by k zrieknutiu sa výnosov vo výške zodpovedajúcej akumulovaným odpisom. Či a kedy sa takéto investičné prostriedky predajú, závisí len od komerčného rozhodnutia spoločnosti. (53) Z týchto dôvodov sa usudzuje, že v čase dovozu investičných prostriedkov dochádza k zrieknutiu sa vládnych výnosov a dovážajúca spoločnosť získa výhodu vo forme celkovej sumy nezaplateného cla. (54) Vyvážajúci výrobca vyslovil podobné tvrdenie a predložil doplňujúce argumenty týkajúce sa dovozov vstupov pre vyvážané výrobky. Keďže program EPZ/EOU bol použitý výlučne na dovoz investičných prostriedkov, nie je potrebné sa zaoberať s týmito doplňujúcimi argumentmi. (55) Táto dotácia právne závisí od vývoznej výkonnosti v zmysle článku 3 (4) a) základného nariadenia, pretože ju nemožno získať bez toho, aby spoločnosť prijala vývoznú povinnosť a preto sa považuje za špecifickú. Výpočet výšky dotácie (56) Výhoda vyvážajúceho výrobcu bola vypočítaná tak, ako je popísané v úvodných častiach 63 až 65 nariadenia o dočasnom cle. Z tohto programu mala prospech jedna spoločnosť, ktorá získala výhody vo výške 0,7 %. 3.3.1. Program oslobodenia od dane z príjmu (57) Ak už bolo uvedené v nariadení o dočasnom cle, tento program nevyužil žiadny vyvážajúci výrobca. Následne neboli zavedené žiadne opatrenia a v súvislosti so vyšetrovaním nie je potrebné žiadne konečné zistenie. 3.4. REGIONÁLNE PROGRAMY 3.4.1. Daň z predaja (58) Vyvážajúci výrobcovia predložili návrh, aby výhoda udelená na základe oslobodenia od dane z predaja v štátoch Gudžarát and Maharštra a program obchodného daňového zvýhodnenia štátu Uttar Pradéš bola poskytnutá tomu, kto tovar kupuje, a nie predávajúcemu. (59) Daň z predaja alebo obchodu v týchto štátoch je daň uložená na predaj tovaru a pripočítava sa k predajným cenám na faktúre. Predávajúci tak koná ako výberca daní. Systém dane z predaja/obchodu sa líši od systémov DPH v tom, že zaplatená daň z predaja/obchodu nemôže byť vzájomne vyrovnaná s vybranou daňou z predaja/obchodu. (60) Bolo uvedené tvrdenie, že spoločnosti využívali oslobodenia od dane z predaja alebo obchodu výlučne na predajné transakcie, a nie na podstatné nákupy tovaru. (61) Komisia pri overovacej návšteve nezistila žiadne dôkazy o opaku. Taktiež sa zistilo, že všetci hlavní dodávatelia vstupov pre vyvážajúcich výrobcov sa nachádzajú mimo príslušných štátov. Daň z predaja preto museli platiť vyvážajúci výrobcovia pri nákupe tovaru. (62) Z toho vyplýva záver, že oslobodenia od dane predaja, ktoré udelili štáty Gudžarát a Maharštra a program zvýhodnenia dane z obchodu, ktorý poskytol štát Uttar Pradéš, neposkytovali vyvážajúcemu výrobcovi žiadnu výhodu. (63) Nebudú zavedené žiadne opatrenia a preto nie sú potrebné žiadne konečné zistenia o týchto programoch. Nakoniec treba poznamenať, že tieto zistenia nemajú dopad na zistenia týkajúce sa používania týchto programov na nákupné transakcie. 3.4.2. Regionálne programy – oslobodenie od poplatku za elektrinu (64) GOI a jeden vyvážajúci výrobca, MTZ Polyesters Ltd, vyslovili tvrdenie, že tento program, ktorý bol popísaný v úvodných častiach 80 a 81 nariadenia o dočasnom cle, nebude špecifický, pretože bude dostupný všetkým novým podnikom v Gudžaráte bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú. (65) Komisia analyzovala dôkazy predložené na podporu tohto tvrdenia. Po dôkladnom vyšetrovaní možno vyvodiť záver, že aj keď sa zdá, že bolo využité nejasné znenie príslušnej legislatívy, a to hlavne v súvislosti s definíciou "servisných podnikov" a stanovením rozdielnych sadzieb cla, tento program je naozaj dostupný všetkým novým priemyselným podnikom v rámci štátu na rovnakom základe počas doby päť rokov. (66) V článku 3 ods.2 písm.b) základného nariadenia je uvedené, že ak vydávajúci orgán alebo legislatíva, podľa ktorej pracuje vydávajúci orgán, stanoví objektívne kritériá alebo podmienky, ktorými sa riadi vznik nároku na dotáciu a jej výška, nemá existovať špecifickosť, ak nárok vzniká automaticky a tieto kritériá a podmienky sú prísne dodržiavané. Takéto objektívne kritériá a podmienky sa majú, okrem iného, uplatňovať horizontálne a nemajú zvýhodňovať určité podniky pred inými. (67) Vzhľadom na obdržané návrhy a dôkazy preverené pri tomto vyšetrovaní sa usudzuje, že program spĺňa kritériá článku 3 ods.2 písm.b) základného nariadenia, pokiaľ sa uplatňuje horizontálne, pretože je dostupný podnikom v celom štáte a na základe objektívnych kritérií, predovšetkým tvorby nových priemyselných podnikov. (68) Preto bol vyvodený záver, že tento program nie je špecifický a preto nie je vyrovnávateľný. 3.4.3 Regionálne programy – kompenzácia Octroi (69) Pokiaľ ide o kompenzáciu Octroi, ktorá bola popísaná v úvodných častiach 88 až 89 nariadenia o dočasnom cle, GOI vyslovila tvrdenie, že octroi je nepriama daň uložená miestnymi orgánmi v Indii na tovar, ktorý vstúpi na územné jednotky mesta alebo okresu. Bol vyslovený argument, že "usmernenia o spotrebe vstupov vo výrobnom procese" v prílohe II ASCM umožňujú nepriame programy daňových rabatov z kumulatívnych nepriamych daní uložených v predchádzajúcej etape na dovozy, ktoré sú spotrebované pri výrobe vyvážaných výrobkov. Tento program by preto nebol vyrovnávateľný. (70) Tento argument musí byť zamietnutý, pretože program kompenzácie Octroi nemá žiadnu súvislosť s výrobou na vývoz. (71) Neboli predložené žiadne zdôvodnené tvrdenia týkajúce sa špecifickosti tohto programu. Preto bolo potvrdené, že tento program je špecifický v súlade s článkom 3 ods.2 písm.a) a c) základného nariadenia, pretože sa výlučne obmedzuje na určité podniky, ktoré sa nachádzajú v určených oblastiach v príslušnosti vydávajúceho orgánu. (72) Jeden vyvážajúci výrobca, Garware Polyester Ltd, uviedol, že v tomto programe nezískal žiadnu výhodu počas obdobia vyšetrovania (investigation period; IP), pretože štátne orgány štátu Maharaštra ešte v skutočnosti nesplnili svoju povinnosť vrátiť finančné prostriedky. (73) Tento argument musí byť zamietnutý, pretože získanú výhodu predstavuje časovo rozlíšená pohľadávka voči štátu Maharaštra, na ktorú má spoločnosť zákonný nárok. (74) GOI podporovaná vyvážajúcimi vývozcami zopakovala všeobecnú požiadavku na odsúhlasenie a uviedla, že Komisia by hlavne v prípade rozvojových krajín mala povinnosť zistiť, či zaostalým regiónom nevzniká nárok podľa článku 4 ods.3 základného nariadenia, a nie určovať na základe dostupných faktov. (75) V tejto súvislosti treba poznamenať, že pokiaľ ide o tento program, ktorý využila len jedna spoločnosť nachádzajúca sa v oblasti Aurangabat v štáte Maharaštra, GOI ani žiadna iná strana nepredložila v lehotách stanovených pre toto konanie žiadne dôkazy v súvislosti so splnením požiadaviek uvedených v článku 4 ods.3 základného nariadenia. Určité dôkazy, ktoré sa obmedzovali na údaje pochádzajúce z roku 1981/1982, boli predložené veľmi neskoro po termíne. Za týchto okolností Komisia nemá povinnosť ani možnosť zistiť, či sú v prípade tohto programu splnené kritériá požadované podľa článku 4 ods.3 základného nariadenia na určenie kritérií týkajúcich sa okrem iného merania hospodárskeho rozvoja na základe štatistických dôkazov. (76) Za týchto okolností Komisia nemá povinnosť potvrdiť zistenia uvedené v úvodnej časti 93 nariadenia o dočasnom cle. Preto bol vyvodený konečný záver, že tento program je vyrovnávateľný. Výpočet výšky dotácie (77) Výhoda vyvážajúceho výrobcu bola vypočítaná tak, ako je popísané v úvodnej časti 94 nariadenia o dočasnom cle. Spoločnosť však poskytla dôkazy, že nemá nárok na kompenzáciu plnej výšky dane, čo následne viedlo k nižšej marži dotácie. (78) Počas obdobia vyšetrovania mala z tohto programu prospech jedna spoločnosť, ktorá získala dotácie vo výške 1,08 %. 3.4.4. Kapitálové stimuly (79) GOI a vyvážajúci výrobcovia predložili argumenty týkajúce sa tohto programu, ktorý je popísaný v úvodných častiach 96 a 97 dočasného nariadenia. Nie je potrebné zaoberať sa týmito argumentmi, pretože takto získané výhody neboli zahrnuté do súm dočasne stanoveného cla z dôvodov uvedených v úvodnej časti 24 nariadenia o dočasnom cle. Z toho vyplýva, že nebudú zavedené žiadne opatrenia pri výhodách podľa tohto programu a preto sa nevyžaduje žiadne konečné zistenie. Výška vyrovnávateľných dotácií (80) Výška vyrovnávateľných dotácií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem je pre každého skúmaného vývozcu nasledovná. (%) | | PBS | DEPB | EPGGS | EPZ/EOU | Štátne programy | SPOLU | | | Pred vývozom | Po vývoze | | | Daň z predaja | Kapitálové stimuly | Kompenzácia Octroi | Kompenzácia za elektrinu | Ester Industries Ltd | | 6,84 | 2,34 | 2,87 | | | | | | 12,0 | Flex Industries Ltd | | | 10,44 | 2,13 | | | | | | 12,5 | Garware Polyester Ltd | | 1,31 | | 1,48 | | | | 1,08 | | 3,8 | India Polyfilms Ltd $ Jindal Polyester Ltd | | | 4,82 | 1,52 | 0,70 | | | | | 7,0 | MTZ Polyester Ltd | | | | 8,75 | | | | | | 8,7 | Polyplex Corporation Ltd | | | 17,68 | 1,42 | | | | | | 19,1 | 4. POŠKODZOVANIE 4.1. DEFINÍCIA PRIEMYSLU SPOLOČENSTVA (81) V úvodnej časti 106 nariadenia o dočasnom cle je uvedené, že štyria sťažujúci sa výrobcovia spĺňajú požiadavky článku 10 ods.8 základného nariadenia, pretože predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby príslušného výrobku v spoločenstve a teda sa má za to, že predstavujú priemyselné odvetvie spoločenstva v zmysle článku 9 ods.1 uvedeného nariadenia. (82) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že konanie nikdy nemalo začať, pretože sťažnosť neobsahovala dostatočné dôkazy o tom, že požiadavky článku 10 ods.8 boli splnené. Tvrdili, že skutočnosť, že výroba PET filmu pre vlastnú potrebu bola v sťažnosti vynechaná, znamená že Komisia na základe sťažnosti nemohla odhadnúť celkovú výrobu PET filmu v spoločenstve. Toto tvrdenie bolo považované za neodôvodnené, pretože PET film vyrábaný pre vlastnú potrebu nikdy nevstúpil na otvorený trh spoločenstva ako PET film, ale ako ďalej spracovaný výrobok. V každom prípade úroveň výroby sťažujúcich sa výrobcov, ktorá nebola určená na vlastnú potrebu, bola dostatočná na určenie situácie. (83) Z toho vyplýva, že zistenia uvedené v úvodných častiach 105 a 106 nariadenia o dočasnom cle týmto boli potvrdené. 4.2. SPOTREBA SPOLOČENSTVA, OBJEMY DOVOZU A PODIEL NA TRHU (84) Boli potvrdené závery, ktoré Komisia vyvodila v predbežnej etape, predovšetkým o existencii významného zvýšenia celkového indického vývozu príslušného výrobku a značného zvýšenia jeho podielu na trhu spoločenstva. (85) Z toho vyplýva, že zistenia uvedené v úvodných častiach 107 až 110 nariadenia o dočasnom cle týmto boli potvrdené. 4.3. CENY DOTOVANÝCH DOVOZOV (86) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že cenové porovnanie v nariadení o dočasnom cle vedie k výsledkom, ktoré pre nich nie sú spravodlivé, pretože nezohľadňuje cenový rozdiel medzi komoditnými a špeciálnymi druhmi PET filmu. Tvrdili, že indický vývoz pozostáva hlavne z komoditného druhu PET filmu, zatiaľ čo dôležitá časť PET filmu vyrábaného priemyselným odvetvím spoločenstva predstavuje špeciálny druh. Tento argument musel byť zamietnutý, pretože aspekty komoditného a špeciálneho druhu PET filmu boli zohľadnené v rozdelení výrobkov do skupín, ktoré bolo použité pri cenovom porovnaní. (87) Indickí vyvážajúci výrobcovia ďalej tvrdili, že vylúčenie určitých častí štruktúry skupiny definovanej v dotazníku im spôsobilo vyššiu maržu z predaja za znížené ceny. Namietali proti zjednodušeniu rozdelenia do skupín podľa druhov výrobkov po zverejnení predbežných zistení, pričom tvrdili, že zjednodušenie viedlo k nesprávnemu porovnaniu druhov PET filmu rôznej kvality. Ďalej tvrdili, že indický výrobok má tendenciu k väčšiemu zmršťovaniu z hľadiska tepelných vlastností, menšej šírke a väčšej nepriehľadnosti v porovnaní s výrobkom spoločenstva, z čoho vyplýva, že indický výrobok má nižšiu kvalitu a je lacnejší. (88) Na základe informácií získaných z vyšetrovania sa Komisia v predbežnej etape rozhodla zjednodušiť rozdelenie do skupín podľa rôznych druhov PET filmu v porovnaní s rozdelením predpokladaným v dotazníkoch zaslaných príslušným stranám. Preto nebola posudzovaná šírka, tepelné vlastnosti a rozdiel medzi nepriehľadným a priehľadným filmom. V tejto súvislosti treba poznamenať, že tak ako pri všetkých vyšetrovaniach, predovšetkým vzhľadom na etapu zbierania informácií, rozdelenie výrobkov do skupín podľa druhov uvedené v dotazníku bolo v tomto prípade predbežné a pripravené na úpravu. Súčasné vyšetrovanie ukázalo, že diferenciácia rozdelenia výrobkov do skupín podľa šírky PET filmu by významne zvýšila počet druhov výrobkov, ktoré sa majú porovnávať, a to bez jasného vplyvu na cenové porovnanie. Okrem toho zahrnutie tepelných vlastností a rozdielu medzi nepriehľadným a priehľadným filmom nebolo možné pokiaľ ide o nepriehľadnosť, pretože sa zistilo, že neexistuje žiadna jasná definícia tejto vlastnosti a pokiaľ ide o tepelné vlastnosti, príslušné strany sa dôsledne neriadili definíciou uvedenou v dotazníkoch. Viedlo to k situácii, v ktorej výrobcovia spoločenstva aj indickí vyvážajúci výrobcovia použili odlišné a neporovnateľné definície. (89) Uvedené tvrdenie indických výrobných spoločností sa nebralo do úvahy nielen preto, že zjednodušenie rozdelenia výrobkov do skupín bolo nevyhnutné na zabezpečenie primeraného hodnotenia predaja za znížené ceny s reprezentatívnymi porovnaniami skupín výrobkov deklarovaných obidvomi príslušnými stranami (v skutočnosti bolo porovnaných asi 400 číselných znakov rozdelenia výrobkov do skupín priemyselného odvetvia spoločenstva a asi 160 číselných znakov PCN indických vyvážajúcich výrobcov), ale aj preto, že určenie predaja za znížené ceny už v zjednodušenej forme dostatočne odráža rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach medzi druhmi, ktoré vyrábajú indickí vyvážajúci výrobcovia a druhmi, ktoré vyrába priemyselné odvetvie spoločenstva. (90) Všetci indickí vyvážajúci výrobcovia taktiež požadovali určitú úroveň úpravy obchodovania. Argumentovali tým, že zatiaľ čo predávajú najväčší podiel svojho PET filmu dovozcom v spoločenstve, priemyselné odvetvie spoločenstva predáva predovšetkým spracovateľom PET filmu. Preto tvrdili, že porovnanie na účely predaja za znížené ceny sa má robiť medzi predajnými cenami dovozcov pre spracovateľov a cenami, ktoré ponúka priemyselné odvetvie spoločenstva. Uviedli, že marža, ktorú získa dovozca z predaja spracovateľom je približne 25 %, čo predstavuje požadovanú úroveň úpravy obchodovania. (91) V tejto súvislosti treba poznamenať, že v dotazníku Komisia definovala úrovne obchodovania ako sú (1) distributéri, (2) spracovatelia, (3) výrobcovia pôvodných zariadení, (4) koneční užívatelia (4) a (5) ostatní. Indickí vyvážajúci výrobcovia vo svojich odpovediach v dotazníku uviedli, že najväčší podiel ich predaja PET filmu v Európe sa predáva skupine číslo päť, t. j. "ostatným" bez ďalšieho upresnenia. Po zverejnení predbežných zistení indickí vyvážajúci výrobcovia potvrdili, že ich predaj dovozcom deklarovaným ako "ostatní" sa má považovať za predaj distributérom. Vyšetrovanie však ukázalo, že niektorí z týchto distributérov výrobok taktiež spracovávajú, čo znamená, že upresnenia týkajúce sa úrovne obchodovania, ktoré predložili indickí vyvážajúci výrobcovia, sú nepresné. Okrem toho vyšetrovanie nepotvrdilo cenový rozdiel 25 % medzi týmito dvomi úrovňami obchodovania. V skutočnosti pokiaľ ide o predaj priemyselného odvetvia spoločenstva, priemerná predajná cena pre distributérov je vyššia ako cena účtovaná spracovateľom. V podmienkach indických vyvážajúcich výrobcov by to znamenalo, že akákoľvek úprava by v skutočnosti zvýšila určené sadzby predaja za znížené ceny. Skutočnosť, že ceny pre distributérov sú vyššie ako ceny pre spracovateľov v prípade priemyselného odvetvia spoločenstva sa vysvetľuje tým, že spracovatelia nakupujú väčšie množstvá a preto dostávajú množstevnú zľavu. Ako uviedli indickí vyvážajúci výrobcovia, päť spoločností zo šiestich predávalo spracovateľom za vyššie ceny ako distributérom. Jedna spoločnosť však predávala distributérom za jasne vyššie ceny a cenový rozdiel medzi týmito dvomi úrovňami obchodovania bol nižší ako 25 % pre ostatné spoločnosti. (92) Vyšetrovanie taktiež ukázalo, že tieto dve hlavné úrovne obchodovania nie sú jasne oddelené kvôli tomu, že niektoré najväčšie spoločnosti pôsobia ako distributéri aj ako spracovatelia. Ďalej bolo zaznamenané, že neexistuje jasný cenový rozdiel medzi týmito dvomi úrovňami, pretože sa zdá, že objednané množstvo je dôležitejším cenovým faktorom ako úroveň obchodovania. V rozpore s tvrdením, ktoré predložili indickí vyvážajúci výrobcovia, vyšetrovanie ukázalo, že priemyselné odvetvie spoločenstva taktiež predáva posudzovaný výrobok distributérom aj spracovateľom. Preto bol vyvodený záver, že neexistujú dôvody na to, aby indickým vyvážajúcim výrobcom bola priznaná úprava úrovne obchodovania. (93) Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov, MTZ, taktiež požadoval úpravu rozdielu v kvalite. Uviedol, že do svojho transakčného výpisu použitého na výpočty predaja za znížené ceny zahrnul menej kvalitný film a že týmto druhom menej kvalitného filmu má byť priznaná úprava vo forme zvýšenia ich predajnej ceny o 100 %. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v odpovedi v dotazníku MTZ uvádza, že spoločnosť vyrába filmy na troch kvalitatívnych úrovniach: stupeň A, stupeň B a nižšia kvalita. V transakčnom výpise však odlišné kvalitatívne úrovne neboli spomenuté. Po zverejnení predbežných zistení spoločnosť MTZ poskytla ďalšie informácie o tom, ako sa v transakčnom zozname identifikujú výrobky nižšej kvality. Po obdržaní týchto informácií Komisia porovnala ceny údajných druhov výrobkov nižšej kvality s ostatnými druhmi výrobkov a dospela k záveru, že neexistuje cenový rozdiel medzi týmito dvomi skupinami druhov. Požiadavky MTZ na úpravu podľa kvality preto nemohla byť prijatá. (94) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že Komisia mala pri výpočte predaja za znížené ceny vyrovnať akúkoľvek zápornú maržu z predaja za znížené ceny s kladnými maržami. Keďže tak neurobila, uviedli, že bola určená vyššia marža vylúčenia poškodenia. Treba poznamenať, že pri metodológii výpočtu marží z predaja za znížené ceny, popísanej v úvodných častiach 112 až 114 nariadenia o dočasnom cle, bol vážený priemer čistých predajných cien dotovaných dovozov porovnaný podľa jednotlivých modelov s váženým priemerom čistých predajných cien priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva. Z toho vyplýva, že táto metodológia umožnila zohľadnenie sumy, o ktorú cena vyvážajúcich výrobcov pri vývoznej transakcii prevyšovala výšku váženej priemernej ceny priemyselného odvetvia spoločenstva podľa jednotlivých modelov. Tento argument bol preto zamietnutý. (95) Z horeuvedeného vyplýva, že bolo potvrdené predbežné zistenie uvedené v úvodnej časti 114 nariadenia o dočasnom cle, že predaj sa znížené ceny predstavuje 28,2 % až 50,5 %. 4.4. SITUÁCIA PRIEMYSLU SPOLOČENSTVA (96) GOI všeobecne tvrdila, že na základe odpovedí sťažovateľov, ktoré neboli dôverné, priemyselnému odvetviu spoločenstva nevzniká vôbec žiadne poškodenie. V tejto súvislosti, ako je uvedené v úvodných častiach 115 až 125 nariadenia o dočasnom cle, vyšetrovanie ukázalo, že celkové trendy priemyselného odvetvia spoločenstva sú negatívne, predovšetkým pokiaľ ide o podiel na trhu a ceny, ako aj rentabilitu, čo jasne naznačuje významné poškodenie. Tento trend je dostatočne potvrdený v odpovediach priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré neboli dôverné. (97) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že výber roku 1995 ako prvého roku na zbieranie dát pre vyšetrovanie skreslil analýzu v prospech zistenia poškodenia priemyselného odvetvia spoločenstva. Uviedli, že vzhľadom na to, že rok 1995 bol výnimočne dobrý vďaka veľmi vysokému dopytu, je len prirodzené, že ukazovatele poškodenia ukazujú negatívny trend po tomto roku. Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdia, že stanovenie roku 1993 ako prvého roku by poskytlo spravodlivejší obraz o vývoji faktorov poškodenia. Účelom vyšetrovania je však vyhodnotiť vplyv vyrovnávateľných dovozov na hospodársku situáciu priemyselného odvetvia počas IP. Pri takejto analýze sa trendy určujú pri mnohých ukazovateľoch na základe informácií týkajúcich sa určitého počtu rokov (obyčajne troch) pred IP. Účelom tejto analýzy preto nie je porovnávať prvý rok s IP, ale vyhodnotiť každoročný vývoj za celé posudzované obdobie. V každom prípade treba poznamenať, že v čase rozhodnutia o posudzovanom období neboli k dispozícii žiadne informácie o možnosti, že ukazovatele poškodenia by boli odlišné, keby bol zvolený skorší rok ako prvý. Nakoniec treba poznamenať, že zvolenie skoršieho roku ako prvého by nebolo výhodné pre indické vyvážajúce spoločnosti, pretože v čase pred IP došlo k veľkému nárastu ich podielu na trhu. (98) Boli potvrdené zistenia uvedené v úvodných častiach 115 až 125 nariadenia o dočasnom cle. 4.5. ZÁVER O POŠKODZOVANÍ (99) Na základe horeuvedených posúdení bolo potvrdené, že priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo významné poškodenie v zmysle článku 8 (1) základného nariadenia. 5. ODÔVODNENIE 5.1. VPLYV DOTOVANÝCH DOVOZOV (100) Indickí vyvážajúci výrobcovia a GOI vyslovili tvrdenie, že neexistuje zjavný vzájomný vzťah medzi indickými dotovanými vývozmi a poškodením, ktoré vzniklo priemyselnému odvetviu spoločenstva. Tvrdili, že na celom svete dochádza k negatívnemu vývoju cien PET filmu, ktorý je spôsobený celosvetovým prebytkom tohto výrobku spolu so znížením ceny kľúčových surovín. Indickí vyvážajúci výrobcovia ďalej tvrdili, ceny PET filmu v spoločenstve len nasledovali globálny negatívny cenový trend a skutočnosť, že priemerná cena výrobcov spoločenstva klesla v roku 1996, kedy sa trhový podiel indických vyvážajúcich výrobcov znížil, dokazuje toto tvrdenie. Treba však pripomenúť, že India je jedným z hlavných prispievateľov k celosvetovému prebytku na trhu s PET filmom a že podľa údajov Eurostatu India znížila svoje ceny na európskom trhu už v roku 1996, zatiaľ čo ostatné hlavné vyvážajúce krajiny USA, Japonsko a Južná Kórea ceny zvýšili. Skutočnosť, že stratili podiel na trhu v roku 1996 neznamená, že nespô- sobili poškodenie priemyselnému odvetviu spoločenstva zvýšeným cenovým tlakom vyplývajúcim zo zníženia priemernej ceny priemyselného odvetvia spoločenstva o 3 %. Nakoniec treba pripomenúť, že analýza poškodenia sa robí na základe IP a že predchádzajúce roky sa používajú hlavne na určenie trendu. Argumenty predložené indickými vyvážajúcimi výrobcami a GOI teda museli byť zamietnuté. 5.2. VPLYV INÝCH FAKTOROV (101) Zistenia popísané v úvodných častiach 134 až 144 nariadenia o dočasnom cle sa týmto potvrdzujú s nasledovnými dodatkami. 5.2.1. Dovozy z ostatných tretích krajín (102) Indickí vyvážajúci výrobcovia a GOI trvali na svojom argumente o diskriminačnom aspekte skutočnosti, že boli skúmané len dovozy s pôvodom v Indii, zatiaľ čo sa počas posudzovaného obdobia zvýšili objemy dovozu z Južnej Kórei a kórejské priemerné ceny sa znížili. Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že zvýšenie objemov dovozu z Južnej Kórei je pravdepodobne ešte vyššie ako oficiálne údaje Eurostatu, pretože dovozcovia kórejského PET filmu v niektorých prípadoch pravdepodobne vykonávajú colné vybavenie podľa číselného znaku KN 39206900 (ostatné polyestery), tak ako to robili pri PET filme indického pôvodu. (103) Komisia trvá na argumentoch uvedených v nariadení o dočasnom cle, predovšetkým že absolútne a relatívne zvýšenie trhového podielu Južnej Kórei je menšie ako u Indie a že ceny juhokórejského PET filmu systematicky zostali na vyššej úrovni ako indické ceny. Okrem toho kórejskí vyvážajúci výrobcovia znížili ceny len o jeden rok neskôr ako Indovia. Pokiaľ ide o dovozy podľa číselného znaku KN pre ostatné polyestery, Komisia neobdržala žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že kórejský PET film mohol byť colne vybavený pod týmto číselným znakom. (104) Treba poznamenať, že najdôležitejšie je to, že Komisia nevidela žiadny dôvod na začatie vyšetrovania voči Južnej Kórei, pretože sa nedozvedela o žiadnych dôkazoch o tom, že kórejskí vyvážajúci výrobcovi praktizovali nekalé obchodovanie v forme dumpingu alebo dotovaných vývozov. (105) Na základe horeuvedeného je odlišná situácia pri dovozoch s pôvodom v Indii a Južnej Kórei a teda nemohlo dôjsť k diskriminácii. 5.2.2. Kolísanie ceny surovín (106) Indickí vyvážajúci výrobcovia predložili argument, že na základe odpovedí priemyselného odvetvia spoločenstva v dotazníku, ktoré neboli dôverné, možno vyvodiť záver, že priemerné zníženie cien surovín počas posudzovaného obdobia skôr predstavovalo jednu tretinu ako 17 % uvedených v nariadení o dočasnom cle. Tvrdia, že túto skutočnosť potvrdili verejne dostupné informácie o vývoji cien surovín. Zopakovali svoj predchádzajúci argument, že jednotretinové zníženie ceny surovín umožňuje priemyselnému odvetviu spoločenstva znížiť ceny bez zodpovedajúceho zníženia rentability a že dovozy z Indie preto nevyvolávajú zníženia cien v priemyselnom odvetví spoločenstva. (107) Treba poznamenať, že Komisia na základe odpovedí v dotazníku, ktoré boli dôverné, preskúmala vývoj cien všetkých surovín na výrobu PET filmu, ako je uvedené v úvodnej časti 140 nariadenia o dočasnom cle, v ktorom je uvedené zníženie o 17 %. Okrem toho platí, že odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva v dotazníku, ktoré neboli dôverné, sa sústreďovali na vývoj cien dimetyltereftalátu (DMT) alebo kyseliny tereftalovej (ESP). Keďže sa cena týchto surovín znížila viac ako ceny iných surovín, zníženie celkových nákladov na suroviny o 17 % zodpovedá väčšiemu zníženiu nákladov na DMT a ESP. Z toho vyplýva, že závery úvodnej časti 140 nariadenia o dočasnom cle sú v súlade s odpoveďami v dotazníku obdržanými od priemyselného odvetvia spoločenstva a preto boli potvrdené. 5.2.3. Všeobecné ťažkosti v odvetví, ktoré sa zaoberá výrobou polyesteru (108) Indickí vyvážajúci výrobcovia uviedli, že klesajúce ceny filmu z dvojosovo orientovaného polypropylénu (BOPP) budú mať priamy vplyv na ceny filmu PET v baliarenskom sektore, pretože z hľadiska užívateľa sú tieto výrobky navzájom zameniteľné. Preto tvrdili, že ceny by sa v každom prípade znížili bez ohľadu na zvýšené dovozy PET filmu do spoločenstva. (109) Komisia musela tento argument zamietnuť, pretože neboli predložené žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia. 5.3. ZÁVER Z ODÔVODNENIA (110) Vzhľadom na horeuvedené bol potvrdený záver úvodnej časti 145 nariadenia o dočasnom cle. 6. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 6.1. PREDBEŽNÁ POZNÁMKA (111) V súvislosti so záujmom priemyselného odvetvia spoločenstva, ostatných výrobcov spoločenstva alebo dovozcov filmu PET žiadna strana nepredložila žiadne nové skutočnosti alebo argumenty. Preto boli potvrdené zistenia nariadenia o dočasnom cle, a to predovšetkým závery, že vplyv opatrení na tieto skupiny by bol prospešný (priemyselné odvetvie spoločenstva a ostatní výrobcovia spoločenstva, ktorí nevyrábajú pre vlastnú potrebu), neutrálny (výrobcovia, ktorí vyrábajú pre vlastnú potrebu) alebo nanajvýš negatívny v obmedzenom rozsahu (dovozcovia). 6.2. ZÁUJEM UŽÍVATEĽOV PRÍSLUŠNÉHO VÝROBKU (112) Ako je uvedené v úvodnej časti 2, Komisia obdržala pripomienky od dvoch užívateľov posudzovaného výrobku po zverejnení zistenia, ktoré viedlo k dočasným opatreniam. Užívatelia vo svojich pripomienkach tvrdili, že v rozpore s predbežnými zisteniami je pre nich PET film dôležitým faktorom nákladov na suroviny a že výroba bežných výrobkov na základe PET filmu predstavuje dôležitý podiel na ich celkovej výrobe. Ďalej tvrdili, že zvýšenie cien priemyselného odvetvia spoločenstva by im sťažilo možnosť konkurovať na trhu s dovozmi z Južnej Kórei, Čínskej ľudovej republiky a USA. Ďalej bolo uvedené tvrdenie, že sa vyskytli prípady, kedy priemyselné odvetvie spoločenstva odmietlo dodať určité množstvá PET filmu, čo naznačuje nedostatok kapacít. Taktiež bolo vyslovené tvrdenie, že priemyselné odvetvie spoločenstva odmietlo vyvíjať neštandardný film pre špecifické potreby jedného z užívateľov, pričom indický výrobca súhlasil, že tak urobí. Preto tvrdia, že je v záujme užívateľov udržať alternatívny zdroj PET filmu s pôvodom v Indii. (113) Komisia trvá na argumentoch a záveroch uvedených v úvodnej časti 153 nariadenia o dočasnom cle pokiaľ ide o celkový podiel PET filmu na celkových výrobných nákladoch užívateľov všeobecne a celkový podiel PET filmu na základe celkovej bežnej výroby užívateľov. Keďže príslušná analýza odráža celkovú analýzu, môžu nastať individuálne prípady, kedy PET film môže byť pre užívateľa životne dôležitou surovinou. To však nemení celkové priemerné výsledky vyšetrovania. Vyšetrovanie okrem toho ukázalo, že aj pri určitých užívateľoch, pre ktorých PET film predstavuje dôležitý nákladový faktor, dovozy PET filmu s pôvodom v Indii, mali menší podiel na ich celkovom nákupe PET filmu. Okrem toho znepokojenie užívateľov týkajúce sa zániku alternatívneho zdroja dovozov v prípade nedostatku kapacít alebo potreby vyvinúť nový druh filmu sú neopodstatnené, pretože vyrovnávacie clá nevylúčia indických vyvážajúcich výrobcov z trhu spoločenstva. Tieto clá len napravia vplyv neoprávneného dotovania, ktoré spôsobuje poškodenie. 6.3. ZÁVER O ZÁUJME SPOLOČENSTVA (114) Pri vyšetrovaní rôznych záujmov a všetkých horeuvedených aspektov Komisia môže potvrdiť, že neexistujú presvedčivé dôvody na to, aby neboli vykonané kroky proti príslušným dovozom. 7. KONEČNÉ CLO (115) Na základe záverov o dotovaní, poškodení, príčinnej súvislosti a záujme spoločenstva Komisia považuje za potrebné prijať konečné vyrovnávacie opatrenia. 7.1. ÚROVEŇ VYLÚČENIA POŠKODZOVANIA (116) Priemyselné odvetvie spoločenstva uviedlo, že je potrebná vyššia minimálna zisková marža ako 6 % (ktorú stanovila Komisia v úvodnej časti 156 nariadenia o dočasnom cle). V tomto prípade však nie je dôležité definovať preukazné percento, pretože aj pri nižšej hodnote použitej Komisiou je marža poškodenia väčšia ako marža dotácie. Indickí vyvážajúci výrobcovia predložili požiadavky na úpravy úrovne obchodovania a navrhli opravu metódy výpočtu marží z predaja za znížené ceny požadovanej na určenie úrovne vylúčenia poškodenia. Spoločnosť MTZ okrem toho požadovala úpravu podľa rozdielov v kvalite. Ako je uvedené v úvodných častiach 92 a 93, tieto požiadavky museli byť zamietnuté. 7.2. FORMA A ÚROVEŇ CLA (117) Tam, kde je to primerané, boli vykonané zmeny dočasného určenia výšky vyrovnávateľných dotácií. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla je v uvedenom zmysle nižšia ako úroveň dočasného cla pre všetkých spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov. (118) V súlade s článkom 15 ods.1 základného nariadenia má vyrovnávacie clo zodpovedať marži dotácie, ak marža poškodenia nie je nižšia. Pre spolupracujúcich výrobcov sa preto sa uplatňujú nasledovné sadzby: Ester Industries Ltd | 12,0 % | Flex Industries Ltd | 12,5 % | Garware Polyester Ltd | 3,8 % | India Polyfilms Ltd | 7,8 % | Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | (119) Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce, ktorá pokrývala viac ako 80 % dovozov príslušného výrobku s pôvodom v Indii do spoločenstva, bolo považované za primerané určiť sadzbu cla pre nespolupracujúce spoločnosti v tej istej výške ako najvyššia sadzba, ktorá bola určená pre spolupracujúce spoločnosti, t. j. 19,1 %. Táto úroveň zabezpečí, že za nespoluprácu nebude poskytnutá žiadna výhoda a že budú minimalizované colné úniky. (120) Boli potvrdené úvodné časti 159 a 160 nariadenia o dočasnom cle. 8. VÝBER DOČASNÉHO CLA (121) Vzhľadom na veľkosť vyrovnávateľných dotácií zistených u vyvážajúcich výrobcov a vzhľadom na závažnosť poškodenia spôsobeného priemyselnému odvetviu spoločenstva bolo považované za potrebné, aby sumy zabezpečené dočasným vyrovnávacím clom podľa nariadenia (ES) č. 1810/1999 boli s konečnou účinnosťou vybrané vo výške uložených konečných ciel. 9. NÁVRHY NA ZÁVÄZKY (122) Nakoniec treba poznamenať, že služby Komisie taktiež obdržali návrhy na cenové záväzky do piatich indických vyvážajúcich spoločností. Služby Komisie preskúmali uvedené návrhy a vyvodili záver, že nemôžu byť dostatočne monitorované alebo riadené kvôli zložitosti výrobku: na pokrytie všetkých skupín indických výrobkov by bolo potrebných asi 160 minimálnych cien a neexistovali záruky, že navrhovaná organizácia pre monitorovanie záväzkov, Indická agentúra na kontrolu vývozu, má mandát alebo technické prostriedky na vykonávanie takej podrobnej kontroly. Služby Komisie preto museli odmietnuť obdržané návrhy na záväzky, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii, ktorý spadá pod číselné znaky KN ex39206219 (číselné znaky TARIC 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91) ex39206290) a (číselné znaky TARIC 39206290*30, 39206290*91). 2. Sadzba cla uplatňovaná pre čistú franko cenu na hranici spoločenstva pred zaplatením cla je nasledovná: Výrobca | Sadzba cla (%) | Doplnkový číselný znak TARIC | Ester Industries Ltd 75-76, Amrit Nagar, Behind N.D.S.E. Part-1,New Delhi — 110 003, India | 12,0 % | A026 | Flex Industries Ltd A-1, Sector-60,Noida — 201 301 (U.P.), India | 12,5 % | A027 | Garware Polyester Ltd 50-A Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),Mumbai — 400 057, India | 3,8 % | A028 | India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi — 110 001, India | 7,0 % | A029 | Jindal Polyester Ltd 115-117, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi — 110 001, India | 7,0 % | A030 | MTZ Polyesters Ltd Sarnath Centre,Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E),Mumbai — 400 097, India | 8,7 % | A031 | Polyplex Corporation Ltd 2 Ring Road, Kilokri,Opposite Maharani Bagh,New Delhi — 110 014, India | 19,1 % | A032 | All other Indian companies | 19,1 % | A999 | 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia o clách. Článok 2 Suma dočasne zabezpečená dočasným vyrovnávacím clom podľa nariadenia (ES) č. 1810/1999 sa s konečnou účinnosťou vyberie vo výške konečných uložených ciel. Zabezpečené sumy prevyšujúce konečnú sadzbu vyrovnávacieho cla budú uvoľnené. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli, 6. decembra 1999. za Radu predseda T. Halonen [1] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. [2] Ú. v. ES L 219, 19.8.1999, s. 14. [3] Ú. v. ES C 394, 17.12.1998, str. 7. --------------------------------------------------