VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/433

z 15. marca 2022,

ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii a mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2012, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho článok 15 a článok 24 ods. 1,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Začatie

(1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 17. februára 2021 antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena (ďalej aj „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Indii a Indonézii (ďalej spolu „dotknuté krajiny“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

(2) Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. januára 2021 podalo Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „EUROFER“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobného odvetvia výroby Únie vyrábajúceho ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena v zmysle článku 10 ods. 6 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii subvencovania a výslednej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

(3) Pred začatím antisubvenčného prešetrovania Komisia oznámila vláde Indie (ďalej len „indická vláda“) (3) a vláde Indonézie (ďalej len „indonézska vláda“) (4), že jej bol doručený riadne doložený podnet, a vyzvala indickú vládu a indonézsku vládu na konzultácie v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia. Konzultácie s indickou vládou sa uskutočnili 10. februára 2021 a s indonézskou vládou 15. februára 2021. Ani s jednou z týchto vlád sa však nepodarilo dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

(4) Komisia 18. novembra 2021 uložila konečné antidumpingové clá a s konečnou platnosťou vybrala predbežné clá uložené na dovoz rovnakého výrobku s pôvodom v Indii a v Indonézii (5) (ďalej len „antidumpingové nariadenie“) v rámci prešetrovania, ktoré sa začalo na základe oznámenia o začatí konania zverejneného 30. septembra 2020 (ďalej len „samostatné antidumpingové prešetrovanie“) (6).

(5) Analýzy ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie vykonané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a samostatného antidumpingového prešetrovania sú mutatis mutandis zhodné, keďže definícia výrobného odvetvia Únie, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, posudzované obdobie a obdobie prešetrovania sú v obidvoch prešetrovaniach rovnaké.

1.2. Registrácia

(6) Navrhovateľ 7. apríla 2021 predložil žiadosť o registráciu dovozu. Komisia zanalyzovala žiadosť ale zistila, že v dotknutých krajinách nedošlo v pomerne krátkom období k masívnym dovozom výrobku zvýhodneného napadnuteľnými subvenciami. Dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena z Indie a Indonézie sa počas siedmich mesiacov po začatí konania znížil o 46 % v porovnaní s dovozom počas obdobia prešetrovania. Podmienky na registráciu dovozu podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia preto neboli splnené a Komisia nezaviedla registráciu dovozu dotknutého výrobku.

1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

(7) Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). Obe obdobia sú totožné s obdobiami v rámci samostatného antidumpingového prešetrovania.

1.4. Zainteresované strany

(8) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho o začatí prešetrovania osobitne informovala navrhovateľa, indickú vládu, indonézsku vládu, známych vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách, známych dovozcov a používateľov v Únii a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

(9) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Uskutočnili sa vypočutia združenia EUROFER a ďalšej spoločnosti.

(10) Komisia v oznámení o začatí konania takisto vyzvala orgány Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“), aby sa zúčastnili na prešetrovaní ako zainteresovaná strana. Komisia okrem toho informovala čínsku vládu o začatí prešetrovania a odvolala sa konkrétne na výzvu, aby sa ho zúčastnila ako zainteresovaná strana, uvedenú v oznámení o začatí konania. Čínska vláda následne informovala Komisiu, že sa zaregistrovala ako zainteresovaná strana v rámci tohto prešetrovania.

(11) Komisia 11. októbra 2021 zaslala čínskej vláde žiadosť o informácie.

(12) Čínska vláda na žiadosť Komisie o informácie neodpovedala a namiesto toho 21. októbra 2021 predložila svoje pripomienky k samotnej žiadosti o informácie.

(13) Čínska vláda na jednej strane vo svojom podaní uviedla, že postupy Komisie môžu byť v rozpore s pravidlami WTO a s právom EÚ.

(14) Po prvé, čínska vláda uviedla, že ju Komisia neinformovala o podaní podnetu, že s ňou pred začatím konania neuskutočnila konzultácie, neinformovala ju o začatí konania a priamo ju nevyzvala, aby sa stala zainteresovanou stranou v rámci prešetrovania. Keďže čínska vláda nie je vyvážajúcou krajinou, nie je zainteresovaným členom ani stranou v zmysle pravidiel WTO a na výzvu chýba právny základ a základné procesné požiadavky.

(15) Komisia uviedla, že tieto tvrdenia sú vecne nesprávne. Komisia v skutočnosti po tom, ako bola výzva stať sa zainteresovanou stranou zahrnutá do oznámenia o začatí konania, ktoré bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie17. februára 2021, v ten istý deň zaslala toto oznámenie o začatí konania čínskej vláde a výslovne ju na túto výzvu upozornila. Čínska vláda pôvodne požiadala o prístup k verejne prístupnému spisu e-mailom z 19. februára 2021. Komisia v ten istý deň v odpovedi na uvedený e-mail opätovne výslovne požiadala čínsku vládu, či sa žiadosťou o prístup k verejne prístupnému spisu zamýšľa zaregistrovať ako zainteresovaná strana. Čínska vláda v ten istý deň potvrdila, že sa zaregistrovala ako zainteresovaná strana. Celá e-mailová komunikácia je k dispozícii vo verejne prístupnom spise. Komisia teda priamo informovala čínsku vládu o oznámení o začatí konania a vyzvala ju, aby sa stala zainteresovanou stranou, a to dokonca dvakrát. Komisia okrem toho nevyzvala čínsku vládu, aby sa zúčastnila na konzultáciách pred začatím konania, keďže Komisia očakávala, že indonézska vláda objasní zapojenie čínskej vlády do nepriameho poskytovania finančnej podpory vyvážajúcim výrobcom v Indonézii. Keďže Komisia teda nemala v úmysle prešetrovať potenciálne napadnuteľné subvencie poskytnuté Čínskou ľudovou republikou, ale len subvencie, ktoré poskytla indonézska vláda prostredníctvom finančnej podpory čínskej vlády, neexistovala žiadna právna požiadavka, za základe ktorej sa mali viesť s čínskou vládou konzultácie pred začatím konania.

(16) Po druhé, čínska vláda uviedla, že požiadala o sledovanie vývoja prípadu z obavy, že by Komisia mohla porušiť pravidlá WTO a právo EÚ, ale čínska vláda nie je predmetom tohto prešetrovania a nie je povinná poskytovať v rámci prešetrovania žiadne informácie. Podľa čínskej vlády Komisia už totiž porušila Dohodu WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach“) a základné nariadenie, a to v rámci antisubvenčného prešetrovania týkajúceho sa dovozu určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) a Egypte, ktoré sa začalo 16. mája 2019 (7) a ktorého výsledkom bolo uloženie konečných vyrovnávacích ciel zverejnené 15. júna 2020 (8) (ďalej len „antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa textílií zo sklenených vlákien“), tým, že zahrnula bežnú dvojstrannú hospodársku a obchodnú spoluprácu medzi Čínou a Egyptom do rozsahu tzv. cezhraničných subvencií.

(17) Komisia pripomenula, že to nebola čínska vláda, kto požiadal o sledovanie vývoja prípadu, ale že to bola samotná Komisia, ktorá v oznámení o začatí konania vyzvala čínsku vládu, aby sa zaregistrovala ako zainteresovaná strana. Pokiaľ ide o tvrdenia v súvislosti s antisubvenčným prešetrovaním týkajúcim sa textílií zo sklenených vlákien, Komisia ich považuje za všeobecné a nepodložené a okrem toho nie sú predmetom tohto prešetrovania. Komisia v každom prípade skonštatovala, že finančná podpora, ktorú poskytla čínska vláda, v rozsahu, v akom ju možno pripísať indonézskej vláde, patrí do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. Informácie o finančnej podpore poskytnutej čínskou vládou sú preto v tomto kontexte potrebné.

(18) Po tretie, čínska vláda poznamenala, že jej Komisia počas prvých ôsmich mesiacov od začatia konania nezaslala žiadnu žiadosť o informácie, čo je v rozpore s požiadavkou WTO, podľa ktorej by prešetrujúce orgány mali čo najskôr stanoviť informácie požadované od zainteresovaných strán, a že lehota na odpoveď bola 10 dní namiesto 37 dní stanovených v článku 12.1.1 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a v článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(19) Komisia poznamenala, že načasovanie zaslania žiadosti o informácie čínskej vláde bolo dané vývojom prešetrovania. Prvky, ktoré sa požadovali od čínskej vlády, neboli na začiatku prešetrovania úplne zrejmé a požadované informácie vychádzali z aspektov, ktoré si po prvej krížovej kontrole na diaľku s indonézskymi účastníkmi vyžadovali ďalšie prešetrenie. Komisia okrem toho vo svojej odpovedi uviedla, že čínskej vláde zaslala „žiadosť o informácie“ a nie „dotazník“. Požiadavky týkajúce sa lehôt, na ktoré odkazuje čínska vláda, sa týkajú len dotazníkov. Lehota stanovená v žiadosti o informácie bola dostatočná na poskytnutie požadovaných informácií. V každom prípade, ak by čínska vláda považovala lehotu za príliš striktnú, mohla požiadať o jej predĺženie, čo však neurobila.

1.5. Pripomienky k začatiu konania

1.5.1. Pripomienky indickej vlády týkajúce sa začatia konania

(20) Indická vláda nepredložila písomné pripomienky pred konzultáciami pred začatím konania ani po nich. Indická vláda však počas konzultácií tvrdila, že podnet vo všeobecnosti neobsahuje dostatočné dôkazy o existencii údajných programov subvencovania.

(21) Komisia zohľadnila pripomienky indickej vlády. Ako sa však podrobne uvádza v správe o dostatočnosti dôkazov (9), Komisia po preskúmaní tvrdení o subvenciách dospela k záveru, že podnet spolu s dôkazmi, ktoré mala Komisia k dispozícii a ktoré sú uvedené v správe o dostatočnosti dôkazov, obsahoval dostatočné dôkazy, ktoré poukazovali na existenciu subvencovania v prípade dotknutého výrobku s pôvodom v Indii.

1.5.2. Pripomienky indonézskej vlády týkajúce sa začatia konania

(22) Indonézska vláda 15. februára 2021 predložila písomnú verziu svojich vyhlásení vydaných v rámci konzultácií pred začatím konania, ktoré sa uskutočnili v ten istý deň. V uvedenom podaní tvrdila, že podnet vo všeobecnosti neobsahuje dostatočné dôkazy o existencii údajných programov subvencovania.

(23) Komisia zohľadnila uvedené podanie vo fáze prípravy správy o dostatočnosti dôkazov a zdvorilo vyjadrila svoj nesúhlas s pripomienkami indonézskej vlády. Komisia totiž dospela k záveru, že podnet spolu s dôkazmi, ktoré mala Komisia k dispozícii a ktoré sa uvádzajú v správe o dostatočnosti dôkazov, obsahoval dostatočné dôkazy, ktoré poukazovali na existenciu subvencovania. V každom prípade sa prvkom, na ktoré počas prešetrovania upozornila indonézska vláda, venovala osobitná pozornosť.

1.6. Výber vzorky

(24) V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.6.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(25) Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa pri prešetrovaní rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie na primeraný počet uplatnením výberu vzorky a že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia v rámci analýzy posudzovania reprezentatívnosti pred začatím prešetrovania vybrala predbežnú vzorku na základe výroby a objemov predaja v Únii, ktoré vykázali výrobcovia z Únie, pričom zohľadnila aj ich geografickú polohu. Takto vytvorená predbežná vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 60 % výroby a približne 70 % predaja podobného výrobku v Únii a nachádzajú sa v štyroch rôznych členských štátoch. Podrobné údaje o tejto predbežnej vzorke boli sprístupnené v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, aby ich mohli pripomienkovať. Neboli predložené žiadne pripomienky.

(26) Keďže v predpísanej lehote neboli doručené žiadne pripomienky, predbežná vzorka výrobcov z Únie sa potvrdila. Pozostávala zo spoločností Acciai Speciali Terni S.p.A., Aperam Stainless Europe a Outokumpu Stainless OY. Konečná vzorka je reprezentatívnou vzorkou výrobného odvetvia Únie. Táto vzorka sa zhodovala so vzorkou výrobcov z Únie v samostatnom antidumpingovom prešetrovaní.

1.6.2. Výber vzorky dovozcov

(27) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých známych neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(28) Jeden neprepojený dovozca sa prihlásil ako zainteresovaná strana a poskytol požadované informácie. Vzhľadom na malý počet doručených odpovedí výber vzorky nebol potrebný. K tomuto rozhodnutiu neboli predložené žiadne pripomienky. Tento dovozca bol vyzvaný, aby vyplnil dotazník.

1.6.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách

(29) Vzhľadom na možný veľký počet vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách sa v oznámení o začatí konania stanovil výber vzorky v Indii a Indonézii. Komisia preto požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Indii a Indonézii o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť.

(30) Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Indie pri Európskej únii a veľvyslanectvo Indonézskej republiky v Bruseli, aby identifikovali a/alebo kontaktovali ďalších vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

1.6.3.1. India

(31) Dve indické spoločnosti (skupiny indických spoločností) predložili v stanovenej lehote odpoveď v súvislosti s výberom vzorky. Títo dvaja dotknutí vyvážajúci výrobcovia: spoločnosť Chromeni Steels Private Limited (ďalej len „Chromeni“) a skupina Jindal Group predstavovali 100 % indického objemu vývozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena z Indie do Únie počas obdobia prešetrovania. Komisia preto v súvislosti s Indiou od výberu vzorky upustila.

(32) Časť skupiny Jindal Group (India), ktorá je zapojená do výroby a predaja plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena, pozostáva z dvoch vyvážajúcich výrobcov, dvoch obchodníkov, jedného poskytovateľa služieb a jedného dodávateľa surovín.

(33) Skupina Jindal Group je vertikálne integrovaná, a to od výroby koksu, plynu a ferochrómu, cez výrobu tekutej nehrdzavejúcej ocele, brám, zvitkov valcovaných za tepla až po výrobu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena.

(34) Spoločnosť Chromeni nie je vertikálne integrovaná. S výrobou plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena začína zo zvitkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za tepla.

1.6.3.2. Indonézia

(35) Traja vyvážajúci výrobcovia alebo skupiny vyvážajúcich výrobcov v Indonézii poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu z Indonézie do Únie počas obdobia prešetrovania, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci dostupného času: spoločnosť PT. Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy (ďalej len „IRNC“) a spoločnosť PT. Jindal Stainless Indonesia (ďalej len „Jindal Indonesia“). Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali 71 % odhadovaného celkového objemu vývozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena z Indonézie do Únie počas obdobia prešetrovania.

(36) IRNC je vertikálne integrovaná spoločnosť. S výrobou plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena začína od niklovej rudy, a preto má vlastné huty. Spoločnosť IRNC je okrem toho súčasťou skupiny spoločností, ktoré vyrábajú iné druhy výrobkov z ocele a ktoré sú takisto vertikálne integrované (s výrobou začínajú od niklovej rudy, a preto majú vlastné huty) a dodávajú spoločnosti IRNC výrobky z ocele v predchádzajúcom článku výrobného reťazca na výrobu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena. Tieto spoločnosti (ďalej spolu so spoločnosťou IRNC len „IRNC Group“) sú PT. Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (ďalej len „GCNS“), PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (ďalej len „ITSS“), PT. Sulawesi Mining Investment (ďalej len „SMI“) a PT. Tsingshan Steel Indonesia (ďalej len „TSI“). Všetky tieto spoločnosti sa nachádzajú v priemyselnom parku Morowali v Indonézii.

(37) Spoločnosť Jindal Indonesia nie je vertikálne integrovaná. S výrobou plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena začína od zvitkov z nehrdzavejúcej ocele.

(38) V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia Komisia konzultovala výber vzorky so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s indonézskou vládou. Keďže neboli doručené žiadne pripomienky, vzorka sa potvrdila.

1.7. Individuálne preskúmanie

(39) Tretí indonézsky vyvážajúci výrobca, ktorý zaslal späť vyplnený formulár na výber vzorky, informoval Komisiu, že nemá v úmysle požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Komisia napriek tomu tohto vyvážajúceho výrobcu nezaradeného do vzorky informovala, že pokiaľ chce byť individuálne preskúmaný, požaduje sa od neho, aby predložil vyplnený dotazník. Tento výrobca však vyplnený dotazník nedoručil. V dôsledku toho neboli možné žiadne individuálne preskúmania.

1.8. Vyplnené dotazníky

(40) Komisia zaslala dotazníky trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, navrhovateľovi, jednému neprepojenému dovozcovi, ktorý sa prihlásil, a štyrom vyvážajúcim výrobcom v dotknutých krajinách. Rovnaké dotazníky boli v deň začatia konania sprístupnené aj online (10).

(41) Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, navrhovateľa, jedného neprepojeného dovozcu, dvoch vyvážajúcich výrobcov z Indie a dvoch vyvážajúcich výrobcov z Indonézie zaradených do vzorky.

(42) Komisia zaslala dotazník aj indickej vláde a indonézskej vláde.

(43) Dotazník pre indickú vládu zahŕňal osobitné dotazníky určené i) akejkoľvek finančnej inštitúcii, ktorá poskytla pôžičky alebo vývozné úvery prešetrovaným spoločnostiam alebo ich kupujúcim (v kontexte vývozných úverov poskytovaných kupujúcim); ii) desiatim najväčším výrobcom a distribútorom vstupných materiálov, ktoré boli údajne poskytované dvom indickým vyvážajúcim výrobcom na výrobu prešetrovaného výrobku za nižšiu než primeranú odplatu (chrómová ruda a železná ruda).

(44) Dotazník pre indonézsku vládu zahŕňal osobitný dotazník pre Lembaga Pembiayaan Ekspor Indonesia (ďalej len „indonézska Eximbanka“). Táto finančná inštitúcia bola v podnete výslovne uvedená ako verejný orgán alebo orgán, ktorý indonézska vláda poverila poskytovaním subvencií alebo riadila na účely poskytovania subvencií. Indonézska vláda bola okrem toho v záujme administratívneho zjednodušenia požiadaná, aby preposlala osobitné dotazníky i) akejkoľvek ďalšej finančnej inštitúcii, ktorá poskytla pôžičky alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo nákupcom spoločností zaradených do vzorky (v kontexte vývozných úverov kupujúcim) (11); ii) desiatim najväčším výrobcom a distribútorom hlavných vstupných materiálov na výrobu prešetrovaného výrobku, ako aj akýmkoľvek ďalším výrobcom vstupov a distribútorom daných materiálov, ktorí poskytli vstupy dvom spoločnostiam zaradeným do vzorky; a iii) spoločnosti PT. Asuransi Asei Indonesia (ďalej len „ASEI“), ktorá je v podnete výslovne uvedená ako poskytovateľ poistenia vývozných úverov za zvýhodnených podmienok, potenciálne aj výrobcom prešetrovaného výrobku.

(45) Dotazník pre indonézsku vládu zahŕňal okrem toho osobitný dotazník pre spoločnosť PT. Indonesia Morowali Industrial Park (ďalej len „IMIP“), ktorá prevádzkuje priemyselný park, v ktorom sa nachádza spoločnosť IRNC, jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Keďže IMIP je spoločnosť prepojená so spoločnosťou IRNC, IRNC bola takisto požiadaná, aby rovnaký dotazník preposlala spoločnosti IMIP.

(46) Indonézska vláda bola požiadaná, aby zozbierala vyplnené dotazníky poskytnuté týmito subjektmi a zaslala ich priamo Komisii.

(47) Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od indickej vlády, ktoré však nezahŕňali odpovede na osobitné dotazníky uvedené v odôvodnení 43, ako aj od indonézskej vlády, ktoré zahŕňali odpovede indonézskej Eximbanky, troch ďalších finančných inštitúcií, jedenástich dodávateľov vstupov: štyroch spoločností ťažiacich uhlie (PT. Sungai Danau Jaya, PT. Tanah Bumbu Resources, PT. Wahana Baratama Mining a PT. Bukit Asam Tbk), troch spoločností ťažiacich niklovú rudu (PT. GAG Nikel, PT. Ceria Nugraha Indotama a PT. Tiran Indonesia), štyroch obchodníkov s niklovou rudou a uhlím (PT. Ekasa Yad Resouces, PT. Batu Bara Global Energy, PT. Rwood Resources Indonesia a PT. Bumi Nusantara Jaya), spoločností ASEI a IMIP. Komisii bol doručený ten istý vyplnený dotazník spoločnosti IMIP aj od spoločnosti IRNC.

1.9. Overovanie na mieste

(48) Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami Komisia nemohla v predbežnej fáze vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (12) na diaľku krížovo skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje predbežné zistenia.

(49) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 28 základného nariadenia, Komisia na diaľku krížovo skontrolovala prostredníctvom videokonferencie vyplnené dotazníky indickej a indonézskej vlády. Úradníci z príslušných ministerstiev sa zúčastnili na krížovej kontrole na diaľku. Krížová kontrola na diaľku v prípade indonézskej vlády zahŕňala aj krížovú kontrolu na diaľku informácií, ktoré poskytla indonézska Eximbanka a dvaja dodávatelia vstupov, konkrétne PT. Gag Nikel a PT. Sungai Danau Jaya.

(50) Komisia okrem toho vykonala krížové kontroly na diaľku v prípade týchto spoločností/strán: a) únijné združenie zastupujúce troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky: — Európske združenie oceliarskeho priemyslu (EUROFER), Brusel, Belgicko; b) vyvážajúci výrobcovia z Indie: — Chromeni Steels Private Limited (ďalej len „Chromeni“), Ahmadábád, — Jindal Stainless Limited (ďalej len „JSL“), Naí Dillí a Jindal Stainless Hisar Limited (ďalej len „JSHL“), Naí Dillí, a ich prepojené spoločnosti, najmä prepojení obchodníci: Jindal Stainless Steelway Limited (ďalej len „JSS“), Gurugram a Jindal Steelitalia Limited (ďalej len „JSI“), Gurgaon, poskytovateľ služieb: Jindal United Steel Limited (ďalej len „JUSL“), Naí Dillí a dodávateľ surovín: Jindal Coke Limited (ďalej len „JCL“), Naí Dillí (spoločne ďalej len „Jindal Group“); c) vyvážajúci výrobcovia v Indonézii: — PT. Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy (ďalej len „IRNC“), Jakarta a jej prepojené spoločnosti, najmä jej štyria hlavní prepojení indonézski dodávatelia vstupov PT. Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (ďalej len „GCNS“), Jakarta, PT. Indonesia Tsingshan Stainless Steel (ďalej len „ITSS“), Jakarta, PT. Sulawesi Mining Investment (ďalej len „SMI“), Jakarta a PT. Tsingshan Steel Indonesia (ďalej len „TSI“), Jakarta (ďalej spolu so spoločnosťou IRNC len „IRNC Group“), a prepojený priemyselný park PT. Indonesia Morowali Industrial Park (ďalej len „IMIP“), Jakarta, v ktorom sa nachádza skupina IRNC Group, — PT. Jindal Stainless Indonesia (ďalej len „Jindal Indonesia“), Gresik.

1.10. Neuloženie predbežných opatrení a ďalší postup

(51) Komisia v súlade s článkom 29a ods. 2 základného nariadenia 20. októbra 2021 informovala zainteresované strany, že má v úmysle neuložiť predbežné opatrenia a pokračovať v prešetrovaní.

(52) Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.

1.11. Konečné poskytnutie informácií

(53) Komisia 17. decembra 2021 informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz dotknutého výrobku (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli k tomuto poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(54) Zainteresovaným stranám bolo následne 21. januára 2022 doručené dodatočné konečné poskytnutie informácií (ďalej len „dodatočné konečné poskytnutie informácií“) a bola im poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli k nemu predložiť pripomienky. Zainteresované strany mali možnosť požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(55) Pripomienky boli doručené od navrhovateľa, indickej vlády, indonézskej vlády, čínskej vlády, vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, neprepojeného dovozcu LSI a konzorcia dovozcov a distribútorov Euranimi.

(56) Stranám, ktoré o to požiadali, sa takisto poskytla možnosť vypočutia. Vypočuli sa skupina IRNC Group a konzorcium Euranini.

(57) Pripomienky, ktoré zainteresované strany predložili, boli posúdené a v náležitých prípadoch zohľadnené v tomto nariadení.

(58) Skupina IRNC Group tvrdila, že bolo porušené jej právo na obhajobu, pretože jej nebol poskytnutý dostatočný čas na prípravu pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií. Komisia vo svojej odpovedi zdôraznila, že skupine IRNC Group bola pôvodne poskytnutá 18-dňová lehota na predloženie pripomienok, čo je oveľa viac ako zákonná lehota desiatich dní, ktorú je Komisia povinná poskytnúť zainteresovaným stranám po konečnom poskytnutí informácií. Komisia okrem toho na žiadosť skupiny túto lehotu predĺžila o tri dni. Komisia sa preto domnieva, že skupine IRNC Group bol poskytnutý dostatočný čas na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, a jej žiadosť bola zamietnutá.

(59) Skupina Jindal Group a spoločnosť Jindal Indonesia požiadali Komisiu, aby navrhované vyrovnávacie clá a ochranné opatrenia na oceľ neboli kumulované, ako je tomu v antidumpingovom nariadení.

(60) Táto otázka je predmetom odôvodnení 1083 a 1084.

(61) Skupina Jindal Group a spoločnosť Jindal Indonesia v záujme právnej istoty takisto požiadali Komisiu, aby zahrnula navrhované nariadenie, ktorým sa ukladajú antisubvenčné clá, do nariadenia (EÚ) 2019/1382 (13).

(62) Komisia poznamenala, že článok 3 sa už zaoberá otázkou vzájomného pôsobenia medzi clami vyberanými podľa tohto nariadenia a clami vyberanými podľa nariadenia (EÚ) 2019/159 (14). V poslednej zmene nariadenia (EÚ) 2019/1382 Komisia už oznámila, že v budúcnosti bude každé nariadenie, ktorým sa ukladá antidumpingové a/alebo antisubvenčné clo týkajúce sa výrobkov z ocele, na ktoré sa vzťahuje aj ochranné opatrenie, obsahovať osobitné ustanovenia, ktoré zabránia ich súbežnému uplatňovaniu s ochranným clom pri prekročení kvóty (15).

(63) Konzorcium Euranimi a dovozca LSI po konečnom poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia by mala v súlade s článkom 24 ods. 4 základného nariadenia opatrenia pozastaviť.

(64) Komisia uznala prijatie informácií poskytnutých týmito stranami a pripomenula im, že môže, ak to bude považovať za vhodné, rozhodnúť o pozastavení opatrení v prípade dočasnej zmeny trhových podmienok, pokiaľ je nepravdepodobné, že by v dôsledku pozastavenia opätovne došlo k ujme, a ak je takéto pozastavenie v záujme Únie.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(65) Dotknutým výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, sú ploché valcované výrobky z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 a 7220 90 80 a s pôvodom v Indii a Indonézii. Číselné znaky KN sa uvádzajú len pre informáciu.

2.2. Podobný výrobok

(66) Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia: — dotknutý výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutých krajín a — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(67) Komisia dospela k záveru, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(68) Jeden výrobca z Únie, ktorý zároveň pôsobil ako dovozca a koncový používateľ, požiadal o vylúčenie výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena z ocele triedy 200 a 201 z vymedzenia výrobku. Prešetrovaním sa zistilo, že takéto výrobky sú vzájomne zameniteľné, pokiaľ ide o vlastnosti. Komisia takisto dospela k záveru, že vyhovenie tejto žiadosti o vylúčenie by skutočne predstavovalo neprimeranú záťaž pre colné orgány, ktoré by museli vykonať laboratórny test a skontrolovať konečné použitie pri každej zásielke. Okrem toho z údajov, ktoré spoločnosť poskytla v súvislosti s nákupmi výrobkov z ocele triedy 200 a 201 a iných výrobkov z dotknutých krajín, vyplýva, že z týchto krajín kúpila aj iné výrobky patriace do vymedzenia výrobku súčasného prešetrovania, čo vo svojej podstate prináša riziko krížovej kompenzácie. Navyše, hoci spoločnosť tvrdí, že tieto triedy ocele majú iba jedno konečné použitie, nemožno vylúčiť, že môžu mať aj iné použitia.

(69) Komisia preto dospela k záveru, že by nebolo vhodné vyhovieť tejto žiadosti o vylúčenie výrobku, a preto bola zamietnutá.

3. SUBVENCOVANIE: INDIA

3.1. Subvencie a programy subvencovania v rozsahu pôsobnosti týchto prešetrovaní

(70) Na základe informácií uvedených v podnete, v oznámení o začatí konania a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrilo údajné subvencovanie prostredníctvom týchto subvencií od indickej vlády: i) priamy a potenciálny priamy prevod finančných prostriedkov: — úverové financovanie pred odoslaním a po odoslaní, — systém vyrovnávania úrokov pri financovaní vývozu, — stimuly poskytované agentúrami pre vývozné úvery, — preferenčné úvery Štátnej banky Indie (State Bank of India, ďalej len „SBI“) a Fondu pre rozvoj oceliarskeho priemyslu (Steel Development Fund, ďalej len „SDF“), — granty SDF a ministerstva pre oceliarsky priemysel v oblasti výskumu a vývoja; ii) ušlé alebo nevybrané príjmy vlády, ktoré sú za iných okolností splatné: — systémy oslobodenia od cla a odpustenia cla a) systém vopred udeľovaných povolení (Advanced Authorization Scheme, ďalej len „AAS“); b) systém povolení na bezcolný dovoz (Duty Free Import Authorisation Scheme, ďalej len „DFIA“); c) systém vrátenia cla (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“); d) systém podpory vývozu prostredníctvom bezcolného dovozu kapitálového tovaru (Export Promotion of Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“); e) systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Export from India Scheme, ďalej len „MEIS“); f) podpora vývozu prostredníctvom oslobodenia od cla a daní – zamýšľaný vývoz, — stimuly pre jednotky orientované na vývoz (Export Oriented Units, ďalej len „EOU“) a osobitné hospodárske zóny (Special Economic Zones, ďalej len „SEZ“), — stimuly v oblasti dane z príjmov; iii) poskytovanie tovaru alebo služieb za nižšiu než primeranú odplatu: — poskytovanie chrómovej rudy za nižšiu než primeranú odplatu, — poskytovanie železnej rudy za nižšiu než primeranú odplatu; iv) nákup tovaru prostredníctvom politík vládneho obstarávania; v) stimuly poskytované Eximbankou vo forme úverov kupujúcim; vi) stimuly poskytované v rámci miestnych schém subvencovania štátu Gudžarát.

3.2. Systémy, v prípade ktorých nebol zistený dôkaz o subvencovaní

– Úverové financovanie pred odoslaním a po odoslaní

(71) Navrhovateľ tvrdil, že indické banky poskytujú financovanie vývozu pred odoslaním vývozcom, ktorí požadujú platbu za predaný tovar pred odoslaním tohto tovaru. Podobne sa financovanie vývozu po odoslaní považuje za úver, ktorý finančné inštitúcie poskytujú vývozcom. Tento systém riadi Reserve Bank of India (RBI), indická centrálna banka. Ďalej sa tvrdilo, že indická vláda prostredníctvom svojej centrálnej banky poveruje súkromné indické banky alebo im nariaďuje, aby poskytovali finančný príspevok vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov [článok 3 ods. 1 písm. a) bod i) a článok 3 ods. 1 písm. a) bod iv) základného nariadenia]. Aby vývozca mohol využívať tieto systémy, musí predložiť len dôkaz o vývoze bez toho, aby sa vyžadovalo akékoľvek posúdenie rizika. Výhodou pre vývozcu je preto rozdiel medzi takto získanou preferenčnou sadzbou a trhovou sadzbou pre podobné úvery v Indii.

(72) Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov využíval v obmedzenej miere počas obdobia prešetrovania úvery pred odoslaním.

(73) Táto spoločnosť využívala úvery pred odoslaním v rámci nástrojov prevádzkového kapitálu (úverových liniek) otvorených verejnými a súkromnými bankami. Uplatňované úrokové sadzby sa stanovili v súlade s trhovými podmienkami a na úrovni účtovanej inými verejnými a súkromnými bankami (vrátane medzinárodných bánk), v ktorých mala spoločnosť otvorené úverové linky. Úroková sadzba bola založená na referenčnej diskontnej sadzbe v prípade vývozných úverov v INR alebo na sadzbe LIBOR v prípade vývozných úverov v USD. V oboch prípadoch bolo pridané rozpätie na základe posúdenia úverového ratingu spoločnosti. Tie isté úverové linky sa použili aj na domáce krátkodobé financovanie.

(74) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nevyužili počas OP vývozné úvery po odoslaní.

(75) V dôsledku toho Komisia nemusela tieto systémy ďalej prešetrovať.

– Systém vyrovnávania úrokov pri financovaní vývozu

(76) Navrhovateľ tvrdil, že v rámci systému vyrovnávania úrokov (Interest Equalization Scheme, ďalej len „IES“) sa vývozcom poskytuje finančný príspevok vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov poskytnutím kompenzácie veriteľom týchto vývozcov vo výške 3 % až 5 % hodnoty úrokov, ktoré by inak boli splatné z určitých úverov.

(77) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nevyužili počas OP systém IES.

(78) V dôsledku toho Komisia nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Stimuly poskytované agentúrami pre vývozné úvery

(79) Indická vláda má v úplnom vlastníctve dve agentúry pre vývozné úvery: Export Credit Guarantee Corporation of India Ltd (ďalej len „ECGC“) a Eximbanka Indie. Hlavným cieľom oboch agentúr je podpora indického vývozu. Navrhovateľ tvrdil, že stimuly poskytované týmito agentúrami prinášajú vývozcom výhody, pretože poskytujú poistenie, záruky na úvery, úverové linky a vývozné úvery za menej prísnych podmienok ako sú podmienky na trhu.

(80) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nevyužili záruky na úvery, vývozné úvery ani úverové linky poskytované agentúrou ECGC alebo Eximbankou.

(81) Dvaja výrobcovia skupiny Jindal Group však boli krytí poistnými zmluvami agentúry ECGC. Komisia však nezistila, že by sa tieto poistné zmluvy odchyľovali od bežných trhových podmienok. Výška poistných poplatkov závisela od maximálneho krytia škôd, krajín a kupujúcich, na ktorých sa poistka vzťahovala, a od predchádzajúcich „minulých nárokov na odškodnenie“, t. j. od rizikového profilu spoločností. Komisia overila, že všetky platby poistného a poplatky za útraty boli zaplatené.

(82) V dôsledku toho Komisia nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Preferenčné úvery Štátnej banky Indie (State Bank of India, ďalej len „SBI“) a Fondu pre rozvoj oceliarskeho priemyslu (Steel Development Fund, ďalej len „SDF“)

(83) Navrhovateľ tvrdil, že indická vláda poskytuje výrobcom nehrdzavejúcej ocele preferenčné úvery špecifické pre dané odvetvie prostredníctvom Štátnej banky Indie (SBI) a Fondu pre rozvoj oceliarskeho priemyslu (SDF).

(84) SBI bola jednou z bánk, ktoré poskytli skupine Jindal Group dlhodobé úvery, ale Komisia ich nepovažovala za špecifické pre dané odvetvie ani preferenčné. Úroková sadzba bola stanovená na základe referenčnej diskontnej sadzby + rozpätie. Úroková sadzba, ktorú účtovala SBI, bola v skutočnosti o niečo vyššia ako úrokové sadzby účtované súkromnými bankami, ktoré poskytli skupine Jindal Group dlhodobé úvery s podobným trvaním.

(85) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nezískali počas OP úvery z Fondu pre rozvoj oceliarskeho priemyslu.

(86) V dôsledku toho Komisia nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Granty SDF a ministerstva pre oceliarsky priemysel v oblasti výskumu a vývoja

(87) Navrhovateľ tvrdil, že indická vláda poskytuje prostredníctvom SDF výrobcom ocele granty v oblasti výskumu a vývoja. Tie možno získať aj priamo od ministerstva pre oceliarsky priemysel.

(88) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nezískali granty v oblasti výskumu a vývoja počas OP ani granty, ktoré by mohli byť priradené k OP.

(89) V dôsledku toho Komisia nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Systémy oslobodenia od cla a odpustenia cla

(90) Navrhovateľ tvrdil, že výrobcovia prešetrovaného výrobku využívajú viaceré systémy vrátenia cla pred vývozom a po ňom, v rámci ktorých môžu byť dovážané suroviny alebo kapitálový tovar oslobodené od ciel a dovozných daní. Tieto systémy poskytujú vyvážajúcim výrobcom výhodu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia rovnajúcu sa výške ušlých príjmov vlády, a teda výške nevybraných ciel a daní.

(91) Ako sa uvádza v odôvodneniach 117 až 205 ďalej, jeden alebo obaja indickí vyvážajúci výrobcovia využili niektorý zo systémov oslobodenia od cla a odpustenia cla, konkrétne: AAS, DDS, EPCGS a MEIS.

(92) Ani jeden z dvoch vyvážajúcich výrobcov však nevyužil počas OP systém DFIA ani neuskutočnil predajné transakcie na domácom trhu, ktoré boli klasifikované ako zamýšľaný vývoz. Tieto dva systémy preto Komisia nemusela ďalej prešetrovať.

– Stimuly pre jednotky orientované na vývoz (Export Oriented Units, ďalej len „EOU“) a osobitné hospodárske zóny (Special Economic Zones, ďalej len „SEZ“)

(93) Navrhovateľ tvrdil, že výrobcovia prešetrovaného výrobku využívajú viaceré daňové stimuly tým, že boli zaregistrovaní ako EOU alebo sa nachádzali v SEZ.

(94) Ani jeden z dvoch indických vyvážajúcich výrobcov však nebol počas OP zaregistrovaný ako EOU ani nevyužíval ako EOU žiadne predchádzajúce subvencie na kapitálový tovar, ktoré by mohli byť priradené k OP. Ani jeden z dvoch indických vyvážajúcich výrobcov sa okrem toho nenachádza v SEZ.

(95) V dôsledku toho Komisia nemusela tieto systémy ďalej prešetrovať.

– Stimuly v oblasti dane z príjmov

(96) Navrhovateľ tvrdil, že výrobcovia prešetrovaného výrobku využívajú odpočty z dane z príjmov a oslobodenia od dane z príjmov vyplývajúce z viacerých programov vrátane: — zníženej sadzby dane z príjmov pre novozaložené spoločnosti, — odpočty nákladov na výskum a vývoj z dane z príjmov, — odpočty ziskov z veľkých priemyselných projektov z dane z príjmov, — odpočty ziskov podnikov osobitnej kategórie z dane z príjmov, — odpočty investícií do nových závodov a strojov z dane z príjmov.

(97) Daní dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia nevyužili počas OP žiadne oslobodenia od dane z príjmov, odpočty ani znížené sadzby dane.

(98) V dôsledku toho Komisia nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Poskytovanie železnej rudy za nižšiu než primeranú odplatu

(99) Navrhovateľ tvrdil, že indická vláda zaviedla politiku zameranú na stanovenie vysokých vývozných daní na železnú rudu. Vláda tak zabezpečila zvýšenie domácej ponuky týchto výrobkov a zaručila, že ceny železa zostanú výrazne pod medzinárodnými úrovňami. Tieto vývozné clá spolu s ďalšími prvkami viedli k tomu, že indická vláda poverila výrobcov surovín alebo im nariadila, aby indickým výrobcom poskytovali vstupy za nižšiu než primeranú odplatu.

(100) Ani jeden z dvoch indických vyvážajúcich výrobcov však vo svojom výrobnom procese nevyužíva železnú rudu. Komisia preto nemusela tento systém ďalej prešetrovať.

– Nákup tovaru prostredníctvom politík vládneho obstarávania

(101) Navrhovateľ tvrdil, že indická vláda podporovala odvetvie nehrdzavejúcej ocele valcovanej za studena prostredníctvom vládneho obstarávania. Tvrdilo sa, že vládne agentúry sú povinné uplatňovať pri svojom obstarávaní minimálny percentuálny podiel indickej ocele a železa (medzi 15 % a 50 %). Okrem toho, ak najnižšiu cenu ponúkne zahraničný uchádzač, môže získať len polovičnú objednávku z hľadiska množstva. Druhá časť musí byť zadaná miestnemu dodávateľovi, ktorý je schopný ponúknuť cenu v rozmedzí do 20 % nad cenou zahraničného uchádzača. Iba v prípade, že ani jeden miestny dodávateľ nedokáže ponúknuť cenu v rozmedzí do 20 % najnižšej ceny (čo je vzhľadom na veľké rozpätie nepravdepodobné), môže efektívnejší zahraničný uchádzač získať zvyšok zákazky.

(102) Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov sa počas OP úspešne uchádzal o zákazku v rámci postupov vládneho obstarávania.

(103) Komisia overila všetky postupy obstarávania a ponuky súvisiace s predmetnou indickou spoločnosťou počas OP. Neboli však zistené žiadne prvky konkrétneho subvencovania.

(104) Ponuky zákaziek sa zverejňujú online na webových sídlach príslušných indických správnych jednotiek, inštitúcií alebo verejných spoločností (napríklad indických železníc) a spoločnosti môžu slobodne predkladať svoje ponuky. Objem zadávanej zákazky sa štandardne rozdeľuje medzi dve spoločnosti. Spoločnosti, ktorá ponúkla najnižšiu cenu, sa zadá 60 % zákazky a spoločnosti, ktorá ponúkla druhú najnižšiu cenu, sa zadá zvyšných 40 % zákazky, pod podmienkou, že upraví svoju cenu na úroveň ponúknutú víťazným uchádzačom. Toto pravidlo sa uplatňuje aj vtedy, ak jedna alebo obe dotknuté spoločnosti sú zahraničnými uchádzačmi.

(105) Je pravda, že niektoré postupy obstarávania sú otvorené len pre domáce spoločnosti. Ak je však postup obstarávania otvorený pre zahraničných uchádzačov, neexistuje cenová diskriminácia, ako tvrdí navrhovateľ. Cenové zvýhodnenie (20 %) pre domácich dodávateľov existuje len v prípade obstarávania týkajúceho sa kapitálového tovaru (16).

(106) Komisia overila, že vo všetkých postupoch verejného obstarávania zadaných indickému výrobcovi plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena počas OP, či už otvorených pre zahraničných uchádzačov alebo nie, vybraná spoločnosť ponúkla najnižšiu cenu alebo ako spoločnosť s druhou najlepšou ponukou musela prispôsobiť svoju cenu najnižšej ponúknutej cene.

(107) Navrhovateľ po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že vylúčenie zahraničných uchádzačov z niektorých postupov verejného obstarávania viedlo k obmedzeniu hospodárskej súťaže, a teda k vyšším celkovým cenám, čo sa rovnalo finančnému príspevku prostredníctvom nákupu tovaru za vyššiu než primeranú odplatu.

(108) Navrhovateľ okrem toho poznamenal, že vylúčením dovozu z určitých ponúk indické pravidlá verejného obstarávania zaručujú indickým výrobcom isté objemy nákupov, čo je pre nich samo osebe výhodou.

(109) Komisia súhlasí, že vylúčenie zahraničných uchádzačov potenciálne obmedzuje hospodársku súťaž a môže viesť k vytvoreniu trhu len pre domácich uchádzačov. Objemy predané skupinou Jindal Group prostredníctvom zadávania verejných zákaziek však boli zanedbateľné vzhľadom na celkový predaj skupiny na domácom trhu počas OP. Komisia okrem toho pri analýze postupov verejného obstarávania zákaziek zadaných indickému výrobcovi plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena počas OP nezaznamenala podstatné rozdiely v cenových úrovniach medzi víťaznými ponukami v obstarávaniach otvorených pre zahraničné spoločnosti a v obstarávaniach, na ktorých sa takéto spoločnosti nezúčastnili. Z uvedeného vyplýva, že Komisia v tomto konkrétnom prípade nezistila žiadnu značnú výhodu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) základného nariadenia.

– Stimuly poskytované Eximbankou vo forme úverov kupujúcim

(110) Navrhovateľ tvrdil, že Eximbanka ponúka úverové linky a úvery kupujúcim. Tieto stimuly sa neposkytujú vývozcom, ale zahraničným vládam, zahraničným rozvojovým bankám a zámorským finančným inštitúciám, komerčným bankám v zahraničí alebo iným subjektom. Toto financovanie im umožňuje nakupovať od indických vývozcov za podmienok výnosov budúcich období.

(111) Žiadny z predajov prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na vývoz nebol počas OP krytý úverovými linkami ani úverom kupujúcemu od Eximbanky.

(112) V dôsledku toho Komisia nemusela tieto systémy ďalej prešetrovať.

– Stimuly poskytované v rámci miestnych schém subvencovania štátu Gudžarát

(113) Navrhovateľ tvrdil, že okrem subvencií poskytovaných indickou vládou môžu niektorí výrobcovia plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena využívať schémy subvencovania na úrovni štátu poskytované vládou štátu Gudžarát. V podnete sa uvádzajú štyri miestne schémy: — schéma stimulov pre priemyselné odvetvia na roky 2016 – 2021, v rámci ktorej sa novým spoločnostiam zakladaným v štáte Gudžarát poskytujú daňové stimuly, — schéma odpustenia DPH v štáte Gudžarát: gudžarátsky podnik môže získať späť DPH zaplatenú zo svojich nakúpených vstupov vo forme daňového úveru na vstupy, — zákon o osobitnej hospodárskej zóne: oslobodenie od dane v prípade kolkovného a registračného poplatku, — oslobodenie od dane v prípade predaja a iných štátnych daní pri nákupe vstupov pre osobitnú hospodársku zónu alebo jednotku v rámci osobitnej hospodárskej zóny.

(114) Len jeden z prešetrovaných indických vyvážajúcich výrobcov sa nachádza v štáte Gudžarát a mohol by potenciálne využívať uvedené miestne schémy subvencovania. Zistilo sa však, že táto spoločnosť nevyužívala počas OP žiadnu z uvedených schém.

(115) V dôsledku toho Komisia nemusela tieto schémy ďalej prešetrovať.

– Odpočet za elektrickú energiu (vláda štátu Gudžarát)

(116) Komisia zistila, že počas OP využil toto opatrenie jeden vyvážajúci výrobca. Keďže sa však ukázalo, že výhoda poskytnutá tejto spoločnosti bola zanedbateľná (0,02 %), Komisia sa rozhodla toto opatrenie ďalej neprešetrovať.

3.3. Systémy, v prípade ktorých bol zistený dôkaz o subvencovaní

3.3.1. Systémy oslobodenia od cla a odpustenia cla

(117) Systémy AAS, EPCGS a MEIS sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode oprávňuje indickú vládu vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré za normálnych okolností vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú.

(118) Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre OP je Foreign Trade Policy 2015 – 20 (Politika zahraničného obchodu na obdobie 2015 – 2020) (ďalej len „FTP 2015 – 2020“). Indická vláda takisto stanovuje postupy, ktorými sa riadi FTP 2015 – 2020, v príručke Handbook of Procedures, 2015 – 20 (Príručka postupov, 2015 – 2020) (ďalej len „HOP 2015 – 2020“).

(119) Systém DDS vychádza z oddielu 75 colného zákona z roku 1962, z oddielu 37 zákona o centrálnej spotrebnej dani z roku 1944, z oddielov 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a z pravidiel vrátenia cla, centrálnej spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa pravidelne uverejňujú.

(120) Ako všeobecná poznámka sa uvádza, že Komisia nebola schopná v primeranej lehote dokončiť krížovú kontrolu na diaľku určitých dokumentov týkajúcich sa vývozných/dovozných transakcií v rámci systémov vrátenia cla opísaných v tomto pododdiele, ako sa požadovalo a dohodlo počas krížových kontrol na diaľku. V tejto súvislosti Komisia použila na základe článku 28 ods. 3 základného nariadenia v prípade zistených nezrovnalostí medzi údajmi oznámenými spoločnosťami a indickou vládou najlepšie dostupné skutočnosti.

(121) Po konečnom poskytnutí informácií jeden z indických vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že účelom systémov AAS, DDS a MEIS je neutralizovať clá, ktoré spoločnosť platí za dovoz surovín používaných vo vyvážaných výrobkoch, a preto tieto tri systémy neposkytujú spoločnosti výhodu.

(122) V rozpore s týmto tvrdením však výhody, ktoré spoločnosti získali v rámci systémov DDS a MEIS, nemajú žiadnu priamu súvislosť s clami splatnými z dovozu surovín, ktoré spoločnosť používa vo vyvážaných výrobkoch.

(123) Pokiaľ ide o systém DDS, vyvážajúca spoločnosť dostáva platby v hotovosti, ktoré sú viazané len na hodnotu FOB jej vývozu. Predmetná spoločnosť nie je povinná dovážať žiadne suroviny.

(124) Pokiaľ ide o systém MEIS, vyvážajúci výrobca dostáva poukazy, ktoré sa môžu predať na trhu alebo použiť na vyrovnanie budúcich splatných dovozných ciel, ale toto vyrovnanie sa neobmedzuje na suroviny použité pri výrobe vyvážaných výrobkov, na ktoré sa poukazy v systéme MEIS dostali. Poukazy v systéme MEIS sa teda môžu použiť na vyrovnanie akýchkoľvek splatných dovozných ciel vrátane dovozných ciel týkajúcich sa kapitálového tovaru. Môžu byť vyplatené aj vtedy, ak spoločnosť vôbec nič nedováža.

(125) Len v prípade systému AAS existuje priame prepojenie medzi oslobodením od dovozných ciel na suroviny dovážané spoločnosťou a vyvážanými výrobkami. Komisia preto nepovažuje oslobodenie od cla za výhodu pre spoločnosť za predpokladu, že spoločnosť môže preukázať, že suroviny dovezené v rámci systému AAS sa skutočne spotrebovali pri výrobe vyvážaných konečných výrobkov.

– Systém vopred udeľovaných povolení (Advanced Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)

(126) Komisia zistila, že jeden indický vyvážajúci výrobca využil počas OP systém AAS.

a) Právny základ

(127) Podrobný opis systému je uvedený v odsekoch 4.03 až 4.24 FTP 2015 – 2020 a v kapitolách 4.04 až 4.52 príručky HOP 2015 – 2020 a aktualizovanej príručky HOP 2015 – 2020.

b) Oprávnenosť

(128) Systém AAS tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v nasledujúcom oddiele. Tieto podsystémy sa okrem iného líšia v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú oprávnení na využitie podsystém AAS pre fyzický vývoz a na podsystém AAS pre každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú konečného vývozcu, sú oprávnení na systém AAS pre dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 7.02 dokumentu FTP 2015 – 2020, ako sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (Export Oriented Unit, ďalej len „EOU“), sú oprávnení z hľadiska podsystému AAS pre zamýšľaný vývoz. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov predbežného príkazu na uvoľnenie (Advance Release Order) a domáceho dokumentárneho akreditívu.

c) Vykonávanie v praxi

(129) Povolenia sa v rámci systému AAS môžu vydať v situáciách uvedených ďalej.

(130) Fyzický vývoz: toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho vyvážaného konečného výrobku. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Dovozná úľava a vývozná povinnosť vrátane druhu vyvážaného výrobku sú uvedené v licencii.

(131) Každoročná požiadavka: toto povolenie nie je naviazané na konkrétny vyvážaný výrobok, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže (do určitého hodnotového prahu určeného podľa jeho vývoznej výkonnosti v minulosti) dovážať bez cla každý vstup, ktorý sa má použiť pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov vyrobených použitím takéhoto materiálu oslobodeného od cla.

(132) Dodávky medziproduktov: tento podsystém sa vzťahuje na prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukt, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať povolenie AAS pre dodávky medziproduktov. Konečný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť.

(133) Zamýšľaný vývoz: tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“).

(134) Predbežný príkaz na uvoľnenie (Advance Release Order, ďalej len „ARO“): držiteľ povolenia v rámci AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú vopred udelené povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 7.03 dokumentu FTP 2015 – 2020 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy.

(135) Domáci dokumentárny akreditív: aj tento podsystém sa vzťahuje na tuzemské dodávky držiteľovi vopred udeleného povolenia. Držiteľ vopred udeleného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia na priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré namiesto dovozu budú pochádzať z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 7.03 dokumentu FTP 2015 – 2020 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane).

(136) Komisia zistila, že jeden vyvážajúci výrobca, ktorý využíval tento systém, získal počas OP úľavy v rámci prvého podsystému, t. j. AAS pre fyzický vývoz. Nie je preto potrebné stanoviť napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podsystémov.

(137) Držiteľ vopred udeleného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a využívania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitola 4.51 príručky HOP 2015 – 2020 a dodatok 4H k nej), t. j. evidenciu skutočnej spotreby. Túto evidenciu musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie, v ktorom uvedie, že predpísaná evidencia a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté podľa dodatku 4H sú vo všetkých aspektoch pravdivé a správne.

(138) Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívala dotknutá spoločnosť, t. j. fyzický vývoz, objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti stanovuje indická vláda a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci systému AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (Standard Input Output Norms, ďalej len „normy SION“), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane prešetrovaného výrobku.

(139) Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (18 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).

(140) Medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými hotovými výrobkami neexistuje úzka spojitosť. Oprávnené vstupné materiály sa môžu dovážať a používať aj v prípade iných výrobkov, ako je prešetrovaný výrobok. Navyše licencie na rôzne výrobky sa môžu spojiť. To znamená, že na základe vývozu jedného výrobku v rámci licencie AAS môže vzniknúť nárok na bezcolný dovoz vstupov v rámci licencie AAS pre iný výrobok.

(141) Prešetrovanie ukázalo, že žiadna z licencií AAS, ktoré vyvážajúci výrobca použil, nebola uzavretá. Vyvážajúci výrobca preto nebol schopný predložiť žiadne dodatky 4H pre svoje licencie AAS. Vyvážajúci výrobca okrem toho priznal, že jeho evidencia spotreby neumožňuje stanoviť skutočnú spotrebu dovážaných surovín a prepojiť ju s vyrábanými a vyvážanými konečnými výrobkami. Treba poznamenať, že daný výrobca je vertikálne integrovaný na viacerých úrovniach: fáza 1: výroba koksu a ferochrómu fáza 2: výroba tekutej nehrdzavejúcej ocele fáza 3: výroba brám fáza 4: výroba zvitkov valcovaných za tepla fáza 5: výroba plochých výrobkov valcovaných za studena (dotknutý výrobok), a dovezené suroviny sa používajú vo fáze 2, v ktorej sa miešajú so surovinami vyrobenými vo fáze 1 alebo kúpenými na domácom trhu.

d) Záver týkajúci sa systému AAS

(142) Oslobodenie od dovozných ciel je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančný príspevok od indickej vlády, pretože ide o ušlý príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné, a poskytuje prešetrovanému vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

(143) Okrem toho je podsystém AAS pre fyzický vývoz zo zákona jasne podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému.

(144) Podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém vrátenia cla pri náhrade dovezených vstupov domácimi v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla pri náhrade) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinne neuplatňovala kontrolný systém ani postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov vrátenia cla pri náhrade, oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Zároveň sa konštatuje, že normy SION pre prešetrovaný výrobok neboli dostatočne presné a že tieto normy samy osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože koncepcia týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).

(145) Tento podsystém je preto napadnuteľný.

e) Výpočet výšky subvencie

(146) Keďže neexistujú prípustné systémy vrátenia cla ani možnosť overiť skutočnú mieru spotreby príslušných vstupov, celková výška ušlých dovozných ciel (základné clo a colné poplatky) sa považuje za nadmerné odpustenie, ktoré by predstavovalo napadnuteľnú subvenciu v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. a) bodom ii) základného nariadenia.

(147) Vyvážajúci výrobca bol listom z 22. novembra 2021 informovaný o úmysle Komisie uplatniť v tejto súvislosti článok 28 základného nariadenia a najlepšie dostupné skutočnosti.

(148) V rozpore s ďalšími tvrdeniami spoločnosti, že takáto metodika výpočtu výhody v rámci systému AAS sa odchyľuje od predchádzajúcej praxe Komisie a je založená len na predpokladoch a úsudkoch, je potrebné zopakovať, že spoločnosť neposkytla žiadne údaje, ktoré by umožnili výpočet skutočného nadmerného odpustenia.

(149) V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré spoločnosti vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od celkovej výšky subvencie, ak sa o ňu žiadalo.

(150) V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa nadmerné odpustenie malo rozložiť na celkový vývozný obrat ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu.

(151) Miera subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom počas OP predstavuje 0,05 %.

(152) Po konečnom poskytnutí informácií daný indický vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenia v súvislosti s neoprávneným uplatňovaním článku 28 základného nariadenia a s metodikou výpočtu výhody spoločnosti v rámci tohto systému, ktorú použila Komisia.

(153) Neboli však predložené žiadne nové argumenty. Treba pripomenúť, že Komisia nemala inú možnosť, ako sa odvolať na najlepšie dostupné skutočnosti, keďže spoločnosť neposkytla žiadne údaje, ktoré by umožnili štandardný výpočet nadmerného odpustenia v rámci tohto systému. V každom prípade, vzhľadom na stanovenú mieru subvencie, ako sa uvádza v odôvodnení 151, sa Komisia rozhodla zanedbateľnú výhodu poskytnutú skupine Jindal Group v rámci systému AAS nenapadnúť.

– Systém vrátenia cla (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“)

(154) Komisia zistila, že systém DDS využil počas OP jeden indický vyvážajúci výrobca.

a) Právny základ

(155) Právnym základom uplatňovaným počas obdobia revízneho prešetrovania boli pravidlá vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995, ďalej len „pravidlá DDS z roku 1995“), zmenené v roku 2006 (17), ktoré boli neskôr nahradené pravidlami vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 2017 (18) (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017, ďalej len „pravidlá z roku 2017“), ktoré nadobudli účinnosť 1. októbra 2017. Pravidlom 3 ods. 2 pravidiel DDS z roku 1995 sa upravuje spôsob výpočtu tohto systému vrátenia cla. Pravidlom 12 ods. 1 písm. a) bodom ii) uvedených pravidiel DDS sa riadi vyhlásenie, ktoré musia vyvážajúci výrobcovia podať, aby mohli využívať daný systém. Tieto pravidlá zostali v pravidlách DDS z roku 2017 identické a zodpovedajú pravidlu 3 ods. 2 a pravidlu 13 ods. 1 písm. a) bodu ii).

(156) Obežník č. 24/2001 (19) okrem toho obsahuje osobitné pokyny pre uplatňovanie pravidla 3 ods. 2 a vyhlásenia, ktoré musia vývozcovia predložiť na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bodu ii).

(157) Pravidlom 4 pravidiel DDS z roku 1995 sa stanovuje, že ústredná vláda môže revidovať sumu alebo sadzby určené na základe pravidla 3. Vláda vykonala viacero zmien, pričom poslednou revíziou sadzieb bolo oznámenie č. 95/2018 – CUSTOMS a oznámenie č. 07/2020 – CUSTOMS. V dôsledku toho boli sadzby DDS pre prešetrovaný výrobok vo výške 1,8 % hodnoty FOB vyvážaných výrobkov v prvej časti OP a vo výške 1,6 % hodnoty FOB vyvážaných výrobkov v druhej časti OP (20). Rovnaké sadzby DDS sa uplatňujú na výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla vyvážané dotknutou indickou spoločnosťou.

b) Oprávnenosť

(158) Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

c) Vykonávanie v praxi

(159) Na základe tohto systému má každá spoločnosť vyvážajúca oprávnené výrobky nárok na sumu zodpovedajúcu percentuálnemu podielu deklarovanej hodnoty FOB vyvážaného výrobku. V pravidle 3 ods. 2 uvedenom v pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane sa stanovuje výpočet výšky subvencie: „2. Pri určovaní výšky alebo sadzby vrátenia podľa tohto pravidla ústredná vláda prihliada na: a) priemerné množstvo alebo hodnotu každej triedy alebo opis materiálov, z ktorých sa v Indii bežne zhotovuje alebo vyrába konkrétna kategória tovaru; b) priemerné množstvo alebo hodnotu dovážaných materiálov alebo materiálov podliehajúcich spotrebnej dani používaných na zhotovovanie alebo výrobu konkrétnej kategórie tovaru v Indii; c) priemernú výšku zaplatených ciel na dovážané materiály alebo materiály podliehajúce spotrebnej dani používané pri výrobe polovýrobkov, komponentov a medziproduktov, ktoré sa používajú pri výrobe tovarov; d) priemernú hodnotu zaplatených ciel na materiály spotrebované pri procese výroby a katalyzátory: ak sa akýkoľvek takýto odpad alebo katalyzátor opätovne použije pri akomkoľvek procese výroby alebo sa predá, odpočíta sa takisto priemerná výška ciel na opätovne použitý alebo predaný odpad alebo katalyzátor; e) priemernú výšku zaplatených ciel na dovážané materiály alebo materiály podliehajúce spotrebnej dani používané na uchovávanie alebo balenie vyvážaného tovaru; f) všetky ostatné informácie, ktoré môže ústredná vláda považovať za relevantné alebo užitočné na daný účel.“

(160) Inými slovami, indická vláda založila vratnú sumu na celoodvetvových priemerných hodnotách príslušných ciel platených na dovážané suroviny a priemernej odvetvovej miere spotreby získanej od subjektov, ktoré vláda Indie považuje za reprezentatívnych výrobcov oprávnených vyvážaných výrobkov. Indická vláda potom sumu, ktorá sa má vrátiť, vyjadruje ako percentuálny podiel priemernej hodnoty vývozu oprávnených vyvážaných výrobkov.

(161) Indická vláda pomocou tohto percentuálneho podielu vypočítava výšku vráteného cla, na ktoré majú nárok všetci oprávnení vývozcovia. V rámci tohto systému stanovuje indická vláda sadzbu pre jednotlivé výrobky.

(162) Na to, aby bola spoločnosť oprávnená využívať výhody tohto systému, musí uskutočňovať vyvoz. Pri zápise údajov o odoslaní v serveri colného úradu sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DDS, a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Po tom, ako dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento doklad s údajmi na vývoznom nákladnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom príkazu na výplatu.

(163) Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale ak vývozca nepredloží potvrdenie o vykonaní bankového prevodu v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

(164) Sumu vráteného cla možno použiť na akýkoľvek účel a podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné sumu zaúčtovať ako príjem v rámci obchodných účtov, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.

(165) Príslušnými právnymi predpismi a administratívnymi pokynmi sa stanovuje, že indická colná správa by nemala vyžadovať dôkaz, že vývozcovi žiadajúcemu o vrátenie cla musela vzniknúť alebo mu vznikne colná povinnosť v súvislosti s dovozom surovín potrebných na výrobu vyvážaného výrobku. Počas krížovej kontroly na diaľku indická vláda okrem toho potvrdila, že plná sadzba vypočítaná na základe uvedeného pravidla 3 ods. 2 sa bude vzťahovať aj na spoločnosti, ktoré by všetky suroviny získavali z domácich zdrojov.

d) Záver týkajúci sa systému DDS

(166) Zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančným príspevkom od indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o použitie týchto finančných prostriedkov. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

(167) Sadzbu vrátenia cla pri vývoze stanovuje indická vláda pre jednotlivé výrobky. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako vrátenie cla, tento systém nemá všetky vlastnosti prípustného systému vrátenia cla alebo systému vrátenia cla pri náhrade v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia; systém nespĺňa ani pravidlá stanovené v bode I) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie vrátenia cla pri náhrade a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Platby v hotovosti vývozcovi nie sú nevyhnutne viazané na skutočné platby dovozných ciel na suroviny a nie sú dobropismi na clo na vyrovnanie dovozných ciel za minulý alebo budúci dovoz surovín. Okrem toho neexistuje žiadny systém ani postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sa spotrebúvajú pri výrobe vyvážaných výrobkov a v akých množstvách. Indická vláda okrem toho nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).

(168) Platba od indickej vlády po vývoze uskutočnenom vývozcami je podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa tento systém považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

(169) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS je napadnuteľný.

e) Výpočet výšky subvencie

(170) Komisia v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP. Komisia v tejto súvislosti zistila, že výhoda je príjemcovi poskytnutá v čase, keď dôjde k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Len čo colné orgány vydajú vývozný nákladný doklad, na ktorom sa okrem iného uvádza výška vráteného cla, ktoré sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie.

(171) Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia považovala za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tohto systému počas OP. Komisia zohľadnila sumy vráteného cla získané zo všetkých vývozných transakcií indického vyvážajúceho výrobcu, keďže spoločnosť vyváža len prešetrovaný výrobok a výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla, ktoré sú polovýrobkami na výrobu prešetrovaného výrobku, na ktorý sa vzťahujú rovnaké sadzby DDS.

(172) Komisia v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia rozložila tieto výšky subvencií na celkový obrat z vývozu spoločnosti počas OP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

(173) Miera subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom počas OP pre skupinu Jindal Group predstavuje 1,65 %.

– Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion of Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“)

(174) Komisia zistila, že dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia získali počas OP v rámci systému EPCGS úľavy, ktoré možno priradiť k dotknutému výrobku.

a) Právny základ

(175) Podrobný opis systému EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 2015 – 2020, ako aj v kapitole 5 príručky HOP 2015 – 2020.

b) Oprávnenosť

(176) Toto opatrenie sú oprávnení využívať výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „viazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

c) Vykonávanie v praxi

(177) Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový aj použitý kapitálový tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre systém EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla uplatniteľná na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru zamýšľaného ako tovar na vývoz počas určitého obdobia. V zmysle FTP 2015 – 2020 a aktualizovanej FTP 2015 – 2020 sa v rámci systému EPCGS môže kapitálový tovar dovážať s nulovou sadzbou cla. V prípade kapitálového tovaru dovezeného pred rokom 2015 však bola alternatívou aj 3 % sadzba cla – v takom prípade bola lehota na splnenie vývoznej povinnosti dlhšia. Vývozná povinnosť, ktorá zodpovedá šesťnásobku ušetreného cla, sa musí splniť v priebehu maximálne šesť rokov.

(178) Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať kapitálový tovar aj z tuzemských zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie na používanie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

d) Záver týkajúci sa systému EPCGS

(179) Systémom EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok od indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože clá ušetrené pri dovoze zvyšujú likviditu spoločnosti.

(180) Systém EPCGS je okrem toho zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

(181) Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém vrátenia cla pri náhrade v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Na kapitálový tovar sa takéto prípustné systémy nevzťahujú, ako sa uvádza v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.

e) Výpočet výšky subvencie

(182) Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisovania tohto kapitálového tovaru v dotknutom odvetví. Takto vypočítaná výška, ktorá sa vzťahuje na OP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote peňazí v čase. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania.

(183) V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré spoločnostiam vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od celkovej výšky subvencie, ak sa o ňu žiadalo.

(184) V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat z vývozu počas OP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. V prípade jednej z indických spoločností sa ako menovateľ použil obrat z vývozu prešetrovaného výrobku, keďže táto spoločnosť používa stroje zakúpené v rámci EPCGS len na výrobu dotknutého výrobku.

(185) Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov požadoval úpravu obratu z vývozu, ktorý sa použil vo výpočtoch ako menovateľ. Táto spoločnosť tvrdila, že výrobu počas OP len začala a dosiahla iba 15 % svojej kapacity. Spoločnosť preto požiadala o extrapoláciu svojho obratu z vývozu s cieľom zohľadniť plné využitie svojej kapacity.

(186) Výpočet mier subvencií však vždy vychádza zo skutočných obratov. Nie je možné predpokladať, že po počiatočnej fáze bude spoločnosť plne využívať svoju kapacitu. Pomer budúceho rozdelenia medzi domáci a vývozný obrat by bol takisto len špekuláciou. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(187) Spoločnosť po konečnom poskytnutí informácií zopakovala toto tvrdenie, pričom zdôraznila skutočnosť, že EPCGS je neopakujúcou sa subvenciou a výpočet bez úpravy menovateľa preto korektne neodráža výhodu poskytnutú spoločnosti, ktorá je v počiatočnej fáze prevádzky.

(188) EPCGS je skutočne neopakujúcou sa subvenciou a Komisia ju za takú považuje: výška výhody v rámci tohto systému bola priradená OP s prihliadnutím na obdobie odpisovania dotknutého kapitálového tovaru. Komisia však nemôže upraviť menovateľ na základe predpokladov týkajúcich sa potenciálneho vývozného obratu spoločnosti, ako už bolo zdôraznené v odôvodnení 186. Metodika výpočtu sa preto zachováva.

(189) Miera subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom predstavovala 5,69 % pre spoločnosť Chromeni a 0,36 % pre skupinu Jindal Group podľa rozloženia na OP.

– Systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Export from India Scheme, ďalej len „MEIS“)

(190) Komisia zistila, že dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia využili počas OP systém MEIS.

a) Právny základ

(191) Podrobný opis MEIS je uvedený v kapitole 3 FTP 2015 – 2020 a aktualizovanej FTP 2015 – 2020 a v kapitole 3 príručky HOP 2015 – 2020 a aktualizovanej príručky HOP 2015 – 2020.

b) Oprávnenosť

(192) Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

c) Vykonávanie v praxi

(193) Systém MEIS môžu využívať oprávnené spoločnosti na základe vývozu konkrétnych výrobkov do konkrétnych krajín, ktoré sú zaradené do skupiny A („tradičné trhy“ vrátane všetkých členských štátov EÚ), skupiny B („rozvíjajúce sa trhy a orientované trhy“) a do skupiny C („ostatné trhy“). Krajiny, ktoré patria do týchto skupín, a zoznam výrobkov s príslušnými sadzbami odmeňovania sú uvedené v dodatku 3B k aktualizovanej príručke HOP.

(194) Výhody majú podobu dobropisu na clo zodpovedajúceho percentuálnemu podielu hodnoty vývozu FOB. Miera MEIS dosiahla v OP 2 % (21).

(195) Podľa odseku 3.06 FTP 2015 – 2020 sú určité druhy vývozu z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat z vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz.

(196) Dobropisy na clo v rámci systému MEIS sú voľne prevoditeľné a platné 18 mesiacov od dátumu vydania, zatiaľ čo colné poukazy vydané 1. januára 2016 alebo po tomto dátume sú podľa odseku 3.13 aktualizovanej príručky HOP 2015 – 2020 platné 24 mesiacov od dátumu vydania.

(197) Možno ich použiť na: i) platbu ciel za dovoz vstupov alebo tovaru vrátane kapitálového tovaru; ii) platbu spotrebných daní z domáceho obstarávania vstupov alebo tovaru vrátane kapitálového tovaru a platby; iii) platbu dane zo služieb na obstarávanie služieb.

(198) Žiadosť o uplatnenie výhod v rámci systému MEIS sa musí predložiť online na webovom sídle generálneho riaditeľstva pre zahraničný obchod. K online žiadosti sa musia priložiť príslušné doklady (nákladné doklady, potvrdenie o vykonaní bankového prevodu a doklad o vylodení). Príslušný regionálny orgán indickej vlády vydá dobropis na clo po preskúmaní uvedených dokladov. Pokiaľ vývozca poskytne príslušné doklady, regionálny orgán nemá žiadnu diskrečnú právomoc rozhodovať o poskytovaní dobropisov na clo.

d) Záver týkajúci sa systému MEIS

(199) Systémom MEIS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Dobropis na clo poskytnutý v rámci systému MEIS predstavuje finančný príspevok od indickej vlády, keďže sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel platených za kapitálový tovar, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Dobropisom na clo v rámci systému MEIS sa okrem toho poskytuje výhoda vývozcovi, ktorý nepodlieha platbe týchto dovozných ciel.

(200) Systém MEIS je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

(201) Treba poznamenať, že platnosť systému MEIS sa skončila po OP, a to k 1. januáru 2021. Spoločnosti však môžu do konca roka 2021 stále žiadať o poukazy v rámci systému MEIS pre vývozné transakcie uskutočnené v roku 2020. Spoločnosti môžu okrem toho do 15. septembra 2023 používať poukazy MEIS získané v roku 2021 na vyrovnanie splatných dovozných ciel. Výhody v rámci tohto systému sa teda získali počas OP a v ich využívaní sa bude pokračovať aj po uložení opatrení.

e) Výpočet výšky subvencie

(202) Komisia v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP. Komisia v tejto súvislosti zistila, že výhoda je príjemcovi poskytnutá v čase, keď dôjde k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente indická vláda vydáva dobropis na clo, ktorý si vyvážajúci výrobca rezervuje ako pohľadávku, ktorú môže kedykoľvek započítať. Predstavuje to finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný nákladný doklad, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia považovala za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému MEIS ako súčet súm získaných z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tohto systému počas OP. Komisia zohľadnila sumy v rámci systému MEIS získané zo všetkých vývozných transakcií indických vyvážajúcich výrobcov, keďže spoločnosti vyvážajú len prešetrovaný výrobok a výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla, ktoré sú polovýrobkami určenými na výrobu prešetrovaného výrobku, na ktorý sa vzťahujú rovnaké sadzby MEIS.

(203) V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré spoločnostiam vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od celkovej výšky subvencie, ak sa o ňu žiadalo.

(204) Komisia v súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia rozložila túto výšku subvencie na obrat z vývozu spoločností počas OP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

(205) Miera subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom predstavovala počas OP 1,87 % pre spoločnosť Chromeni a 1,92 % pre skupinu Jindal Group.

3.3.2. Poskytovanie chrómovej rudy za nižšiu než primeranú odplatu

3.3.2.1. Podnet a schéma subvencovania

(206) Navrhovateľ tvrdil, že indická vláda zabezpečuje umelé zníženie nákladov na kľúčové vstupy miestneho odvetvia tým, že prostredníctvom viacerých regulačných opatrení vrátane vývozných obmedzení (ako napríklad vývozná daň, vývozné licencie a účasť štátnych obchodných podnikov na vývoze) núti spoločnosti ťažiace chrómovú rudu v Indii poskytovať chrómovú rudu indickému odberateľskému odvetviu výroby plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena za nižšiu než primeranú odplatu.

(207) Navrhovateľ ďalej tvrdil, že indická vláda plne kontroluje ťažobný priemysel, pokiaľ ide o chrómovú rudu v Indii. Indická vláda prostredníctvom svojich zákonov a nariadení stanovuje, kto ťaží chróm (ťažobné spoločnosti na základe licencie). Štát je takisto vlastníkom ťažobných spoločností a/alebo je v nich prítomný. Indická vláda tak ťažobným spoločnostiam zverila právomoc sledovať politické ciele tejto vlády.

(208) Keďže sa chrómová ruda používa hlavne na výrobu ferochrómu, ktorý sa v podstate používa pri výrobe nehrdzavejúcej ocele, uvedená výhoda bola poskytnutá indickým výrobcom plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena, ktorí vyrábajú ferochróm, ako aj nehrdzavejúcu oceľ.

3.3.2.2. Právny základ

(209) Politiku v oblasti ťažby týkajúcu sa chrómovej rudy spravuje ministerstvo baníctva. Vývoz nerastných surovín spravuje aj ministerstvo obchodu a priemyslu.

(210) Tak ústredná vláda, ako aj regionálne vlády zohrávajú v ťažobnom priemysle vrátane ťažby chrómovej rudy zásadnú úlohu tým, že stanovujú vnútroštátne politiky, normy, usmernenia a kritériá v oblasti ťažby, ako aj rozhodujú o postupoch udeľovania povolení na ťažbu.

(211) Právnym základom príslušných pravidiel a predpisov sú: — zákon o baniach a nerastných surovinách (rozvoj a regulácia), 1957 (22), — pravidlá týkajúce sa nerastných surovín (dôkaz o obsahu nerastných surovín), 2015 (23), — pravidlá týkajúce sa nerastných surovín (aukcia), 2015 (24), — pravidlá týkajúce sa nerastných surovín (nevýhradné povolenia na prieskum), 2015 (25), — pravidlá Národného fondu na prieskum nerastných surovín, 2015 (26), — pravidlá týkajúce sa nerastných surovín (ťažba štátnou spoločnosťou), 2015 (27), — pravidlá týkajúce sa baní a nerastných surovín (príspevok do okresného fondu nerastných surovín), 2015 (28), — pravidlá týkajúce sa udeľovania koncesií na atómové nerastné suroviny, 2016 (29), — pravidlá týkajúce sa udeľovania koncesií na ťažbu nerastných surovín (okrem nerastných surovín atómovej a uhľovodíkovej energie), 2016 (30), — pravidlá týkajúce sa ochrany a rozvoja nerastných surovín, 2017 (31), — národná politika v oblasti nerastov, 2019 (32),

3.3.2.3. Zistenia prešetrovania

(212) Komisia zistila, že jeden vertikálne integrovaný indický vyvážajúci výrobca plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena kúpil na domácom trhu chrómovú rudu na výrobu ferochrómu, ktorý tento výrobca použil na výrobu brám, následne na výrobu zvitkov valcovaných za tepla a v konečnom dôsledku na výrobu plochých výrobkov valcovaných za studena.

(213) Prevažná väčšina nákupov chrómovej rudy, ktoré spoločnosť uskutočnila počas OP, pochádzala od štátom vlastneného podniku Odisha Mining Corporation (ďalej len „OMC“). Boli nahlásené aj menšie nákupy od dvoch údajne súkromných ťažobných spoločností a jednej obchodnej spoločnosti.

a) Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného nariadenia

(214) Komisia informovala indickú vládu, že pri preskúmavaní existencie a rozsahu údajných subvencií poskytovaných odvetviu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena okrem iného poskytovaním chrómovej rudy za nižšiu než primeranú odplatu možno bude musieť pristúpiť k použitiu dostupných skutočností podľa článku 28 ods. 1 základného nariadenia.

(215) Komisia vo svojom dotazníku, v písomnom upozornení na nedostatky a počas krížovej kontroly na diaľku požiadala indickú vládu, aby poskytla určité informácie súvisiace s dodávateľmi a fungovaním domáceho trhu s chrómovou rudou v Indii. Tieto žiadosti o informácie zahŕňali okrem iného otázky o právnom a inštitucionálnom rámci, organizácii trhu s chrómovou rudou, podnikoch ťažiacich chrómovú rudu v Indii, systémoch stanovovania cien a cenách, ako aj o akciových podieloch spoločností.

(216) Komisia vo fáze začatia požiadala indickú vládu, aby dodatok B pripojený k antisubvenčnému dotazníku (dotazníku pre dodávateľov chrómovej rudy) preposlala desiatim najväčším podnikom ťažiacim chrómovú rudu a distribútorom chrómovej rudy, ako aj akýmkoľvek ďalším podnikom ťažiacim chrómovú rudu a distribútorom chrómovej rudy, ktorí dodávali chrómovú rudu vyvážajúcim výrobcom. Dodatok B pozostával z dokumentu programu Word (s názvom Appendix B_Input supplier) a zo súboru programu Excel (s názvom Appendix B - Input suppliers tables). K dodatku B neboli doručené žiadne odpovede.

(217) Komisia vo svojom písomnom upozornení na nedostatky z 25. augusta 2021 adresovanom indickej vláde poukázala na to, že nedostala žiadnu odpoveď na dodatok B k dotazníku.

(218) Komisia počas krížovej kontroly na diaľku a po nej informovala indickú vládu, že jej stále chýbajú informácie týkajúce sa celkovej ťažby a spotreby chrómovej rudy na indickom trhu. Indická vláda takisto uviedla, že nebola schopná poskytnúť cenové štatistiky o indických cenách predmetnej suroviny na domácom trhu. Okrem toho zostali otvorené otázky týkajúce sa štruktúry a účastníkov trhu, ako aj toho, či ide o štátne alebo súkromné subjekty. Napokon Komisii stále chýbal správny právny základ týkajúci sa vývozných daní na chrómovú rudu.

(219) Komisia preto 8. decembra 2021 informovala indickú vládu, že má v úmysle pristúpiť k využitiu dostupných skutočností podľa článku 28 ods. 1 základného nariadenia. Indická vláda po tomto liste najskôr poskytla veľmi malú časť chýbajúcich informácií, najmä o štruktúre trhu, vlastníctve niektorých ťažobných spoločností a právnom základe pre vývoznú daň. Poskytnuté informácie pozostávali len z niekoľkých strán a chýbali podporné dôkazy. Indická vláda následne poslala dodatočný list, v ktorom namietala proti uplatňovaniu článku 28 ods. 1 základného nariadenia vo všeobecnosti, a tvrdila, že Komisia by mala zohľadniť poskytnuté dodatočné informácie, a teda upustiť od využitia dostupných skutočností.

(220) Komisia vo svojej odpovedi najprv skonštatovala, že indická vláda opakovane neposkytla uvedené informácie, keď bola o to požiadaná v priebehu prešetrovania, a že dodatočné informácie boli doručené vo veľmi neskorej fáze prešetrovania, takže ich nebolo možné zohľadniť. Komisia medzitým získala príslušné chýbajúce informácie o vlastníctve ťažobných spoločností a o vývozných daniach na chrómovú rudu z verejných zdrojov. Komisia preto uviedla, že indická vláda neposkytla potrebné informácie, ako sa stanovuje v článku 28 ods. 1 prvej vete základného nariadenia, a že informácie, ktoré indická vláda poskytla tak neskoro v rámci prešetrovania, nebolo možné použiť podľa podmienok uvedených v článku 28 ods. 3 základného nariadenia. Komisia musela v každom prípade ešte doplniť veľmi obmedzené informácie, ktoré poskytla indická vláda, o ďalšie dostupné skutočnosti týkajúce sa chýbajúcich častí, najmä pokiaľ ide o stanovovanie cien, ako aj úlohu indickej vlády a jej vplyvu na dodávateľov (vrátane súkromných účastníkov) na trhu s chrómovou rudou. Komisia preto trvala na tom, že sa musela spoliehať na článok 28 ods. 1 a že musela pristúpiť k použitiu dostupných skutočností.

(221) Indická vláda po konečnom poskytnutí informácií zopakovala svoje stanovisko, že uplatnenie článku 28 základného nariadenia je neopodstatnené, pretože všetky informácie, ktoré Komisia požadovala, boli poskytnuté.

(222) Ako však bolo podrobne vysvetlené v odôvodnení 220, uvedené informácie sa dostali ku Komisii vo veľmi neskorej fáze prešetrovania alebo boli neúplné. Týkalo sa to najmä takých kľúčových prvkov, ako je štruktúra trhu s chrómovou rudou, metodika stanovovania cien alebo vlastná spotreba chrómovej rudy. Z tohto dôvodu, hoci Komisia v rámci možností využila informácie poskytnuté indickou vládou, musela zároveň využiť ďalšie zdroje a najlepšie dostupné skutočnosti.

b) Analýza

(223) S cieľom zistiť existenciu napadnuteľnej subvencie musia byť podľa článku 3 a 4 základného nariadenia prítomné tri prvky: i) finančný príspevok; ii) výhoda a iii) špecifickosť (článok 3 základného nariadenia).

i) Finančný príspevok

Ťažobné spoločnosti konajúce ako verejný orgán

(224) Počas prešetrovania sa najskôr posúdilo, či indická vláda poskytovala chrómovú rudu výrobcom výrobkov z nehrdzavejúcej ocele prostredníctvom ťažobných spoločností konajúcich ako „verejný orgán“. Príslušná právna norma a výklad na účely tohto posúdenia podľa článku 3 ods. 1 písm. a) a článku 2 písm. b) základného nariadenia vychádzajú z judikatúry WTO týkajúcej sa pojmu „verejný orgán“.

(225) Podľa príslušnej judikatúry WTO (33) je verejným orgánom subjekt, ktorý „má alebo vykonáva vládnu právomoc alebo mu vládna právomoc bola zverená“. Prešetrovanie verejného orgánu sa musí viesť na individuálnom základe s náležitým prihliadnutím na „základné vlastnosti a funkcie príslušného subjektu“, na jeho „vzťah s vládou“ a na „právne a hospodárske prostredie prevládajúce v krajine, v ktorej prešetrovaný subjekt pôsobí“. V závislosti od konkrétnych okolností každého prípadu môžu relevantné dôkazy zahŕňať: i) dôkazy, že „subjekt v skutočnosti vykonáva vládne funkcie“, najmä ak takéto dôkazy „poukazujú na sústavnú a systematickú prax“; ii) dôkazy týkajúce sa „rozsahu vládnych politík týkajúcich sa odvetvia, v ktorom prešetrovaný subjekt pôsobí“, a iii) dôkazy, že vláda vykonáva „významnú kontrolu nad subjektom a jeho konaním“. Prešetrovací orgán musí pri prešetrovaní verejného orgánu „zhodnotiť a náležite zohľadniť všetky príslušné charakteristiky subjektu“ a preskúmať všetky druhy dôkazov, ktoré môžu byť pre toto hodnotenie relevantné; mal by sa pritom vyhnúť „výlučnému alebo neprimeranému zameraniu sa na jednu charakteristiku bez toho, aby sa náležite zohľadnili ostatné charakteristiky, ktoré môžu byť relevantné“.

(226) Aby bolo možné v konkrétnom prípade správne charakterizovať subjekt ako verejný orgán, môže byť relevantné zvážiť, „či sa funkcie alebo konanie [subjektu] v právnom poriadku príslušného člena bežne klasifikujú ako vládne“, ako aj klasifikáciu a funkcie subjektov u členov WTO vo všeobecnosti. Preto skutočnosť, či sú funkcie alebo konanie takými, ktoré sa v právnom poriadku príslušného člena bežne klasifikujú ako vládne, môže byť relevantným hľadiskom na určenie toho, či konkrétny subjekt je alebo nie je verejným orgánom.

(227) Existuje množstvo rôznych spôsobov, ako by mohla vláda v úzkom zmysle poskytnúť subjektu právomoc. Na preukázanie skutočnosti, že takáto právomoc bola udelená konkrétnemu subjektu, teda môžu byť relevantné rôzne druhy dôkazov. Dôkazy, že subjekt v skutočnosti vykonáva vládne funkcie, môžu slúžiť ako dôkaz, že má vládnu právomoc alebo mu vládna právomoc bola zverená, najmä ak takéto dôkazy poukazujú na sústavnú a systematickú prax.

(228) Dôkaz, že vláda vykonáva významnú kontrolu nad subjektom a jeho konaním, môže za určitých okolností slúžiť ako dôkaz, že príslušný subjekt má vládnu právomoc a vykonáva ju pri plnení vládnych funkcií. Vlastníctvo subjektu vládou síce nie je rozhodujúcim kritériom, ale v spojení s inými prvkami môže slúžiť ako dôkaz. Je však nepravdepodobné, že by samotná existencia formálnych väzieb medzi subjektom a vládou v úzkom zmysle slova stačila na stanovenie vládnej právomoci. Preto napríklad samotná skutočnosť, že vláda je sama osebe väčšinovým akcionárom subjektu, nepreukazuje, že vláda vykonáva významnú kontrolu nad konaním tohto subjektu, a už vôbec nie, že vláda mu zverila vládnu právomoc. V niektorých prípadoch, keď z dôkazov vyplýva, že formálne náznaky vládnej kontroly sú mnohonásobné, a existuje aj dôkaz, že takáto kontrola sa vykonáva významným spôsobom, však potom možno na základe takýchto dôkazov vyvodiť, že príslušný subjekt vykonáva vládnu právomoc.

(229) Ústredným zámerom prešetrovania verejného orgánu nie je to, či konanie, ktoré údajne vedie k finančnému príspevku, je logicky spojené s identifikovanou „funkciou vlády“. V tejto súvislosti právna norma na určenie verejného orgánu (verejnej právnej inštitúcie) podľa článku 1.1 písm. a) ods. 1 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach nestanovuje spojenie konkrétneho stupňa alebo povahy, ktoré musí byť nevyhnutne zistené medzi identifikovanou funkciou vlády a konkrétnym finančným príspevkom v danej veci. Príslušné prešetrovanie skôr závisí od subjektu, ktorý sa zapája do takéhoto konania, jeho základných vlastností a jeho vzťahu s vládou. Toto zameranie sa na subjekt, a to na rozdiel od konania, ktoré údajne vedie k finančnému príspevku, je v súlade so skutočnosťou, že „vláda“ (v užšom zmysle) a „verejný orgán“ majú spoločný „stupeň zhody alebo prekrývania sa ich základných charakteristík“ – t. j oba majú „vládny“ charakter.

(230) Povaha konania alebo praxe subjektu môže určite predstavovať dôkaz relevantný pre prešetrovanie verejného orgánu. Konanie subjektu – najmä ak poukazuje na „sústavnú a systematickú prax“ – je jedným z rôznych druhov dôkazov, ktoré v závislosti od okolností každého prešetrovania môžu objasniť základné vlastnosti subjektu a jeho vzťah s vládou v užšom zmysle. Cieľom posudzovania takýchto dôkazov je však odpovedať na ústrednú otázku, či samotný subjekt má základné vlastnosti a funkcie, na základe ktorých by sa mohol považovať za verejný orgán. Napríklad v kontexte čínskych štátom vlastnených komerčných bánk boli pri urovnávaní sporu č. 379 v rámci WTO relevantnými informáciami na posúdenie toho, či subjekt je verejným orgánom, tie, ktoré preukazovali, že: i) „generálni riaditelia ústredí štátom vlastnených komerčných bánk sú vymenovaní vládou a že [Komunistická strana Číny] si ponecháva významný vplyv pri ich výbere“, a ii) štátom vlastneným komerčným bankám stále chýbajú primerané riadenie rizika a analytické zručnosti“. Tieto dôkazy sa neobmedzovali na veriteľskú činnosť štátom vlastnených komerčných bánk ako takú, ale skôr poukazovali na ich organizačné znaky, reťazce rozhodovacích právomocí a celkový vzťah s čínskou vládou. Odvolací orgán preto pri urovnávaní sporu č. 379 poznamenal, že hoci Ministerstvo obchodu Spojených štátov amerických zohľadnilo dôkazy týkajúce sa konania štátom vlastnených komerčných bánk [„poskytovanie úverov“], urobilo tak v rámci svojho prešetrovania základných vlastností týchto subjektov a ich vzťahu s čínskou vládou. Tieto štátom vlastnené komerčné banky vykonávali vládne funkcie v mene čínskej vlády.

(231) Odvolací orgán okrem toho kládol dôraz aj na skutočnosť, že daná vláda nespolupracovala počas prešetrovania. Odvolací orgán pri urovnávaní sporu č. 379 skutočne potvrdil zistenie Ministerstva obchodu Spojených štátov amerických, že štátom vlastnené komerčné banky predstavovali pri prešetrovaní prípadu natieraných voľných listov papiera „verejné orgány“, a to vzhľadom na tieto úvahy: i) takmer úplné štátne vlastníctvo bankového sektora v Číne; ii) v článku 34 zákona o komerčnom bankovníctve sa uvádza, že od bánk sa požaduje, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v súlade s usmernením štátnych priemyselných politík“; iii) dôkazné záznamy o tom, že štátom vlastneným komerčným bankám stále chýbajú primerané riadenie rizika a analytické zručnosti, a iv) skutočnosť, že „počas [uvedeného] prešetrovania [Ministerstvo obchodu Spojených štátov amerických] nedostalo dôkazy potrebné na komplexné zdokumentovanie postupu, v rámci ktorého sa žiadali, poskytovali a hodnotili úvery papierenskému priemyslu“ (34).

(232) Napokon na to, aby sa štátom vlastnené podniky mohli v danej veci považovať za verejné orgány, nemuseli by nevyhnutne byť kontrolované čínskou vládou pri každom predaji vstupov výrobcom v ďalšom článku výrobného reťazca.

(233) Možno teda zhrnúť, že to, či sú ťažobné spoločnosti v Indii dodávajúce chrómovú rudu „verejnými orgánmi“, by sa malo preskúmať prešetrením základných vlastností a funkcií týchto spoločností a ich vzťahu s indickou vládou. Dôkazmi o štátnom vlastníctve, priamej kontrole zo strany štátu, zásahu indickej vlády na trhu v snahe dosiahnuť určité politické ciele možno preukázať, a to aj v kontexte, kde neexistuje žiadna spolupráca zo strany danej vlády, že ťažobné spoločnosti vykonávajú vládne funkcie v