Úradný vestník L 323 , 28/11/2002 S. 0001 - 0020



Nariadenie Rady (ES) č. 2093/2002 z 26. novembra 2002, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a ktorým sa s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovozy polyesterovej strižovej priadze z chemického hodvábu (PTY) s pôvodom v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovým dovozom z nečlenských krajín Európskeho hospodárstva [1] a najmä na jeho článok 9, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: A. DOČASNÉ OPATRENIA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (1) Komisia uplatnila nariadením (ES) č. 1412/2002 [2] (ďalej len "dočasné nariadenie") dočasné antidumpingové clo na dovozy do spoločenstva polyesterovej strižovej priadze z chemického hodvábu (ďalej len "priadza") s pôvodom v Indii. (2) Komisia nariadením (ES) č. 1411/2002 [3] súčasne uplatnila tiež dočasné vyrovnávacie clo na dovozy priadze s pôvodom v Indii. (3) Pripomína sa, že obdobie vyšetrovania dumpingu a ujmy zahŕňa obdobie od 1. októbra 2000 do 30. septembra 2001 (VL). V dočasnom nariadení sa zistil preklep a potvrdzuje sa, že preskúmanie tendencií týkajúcich sa analýzy ujmy zahŕňalo obdobie od 1. januára 1996 (a nie 1. októbra 1997, ako sa uvádza v dočasnom nariadení) do konca VL (predmetné obdobie), ako to dokazujú rôzne nasledujúce tabuľky. Výber tohto obdobia vychádzal z analýzy celkového vývinu hospodárskej situácie priemyselného odvetvia spoločenstva, ktorou sa zvážil vplyv uplatnenia antidumpingových opatrení v roku 1996 voči Indonézii, Malajzii, Taiwanu a Thajsku. B. NÁSLEDNÝ POSTUP | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (4) Po uložení dočasného antidumpingového cla na dovozy priadze s pôvodom v Indii, niektoré zainteresované strany predložili svoje pripomienky v písomnej forme. Stranám, ktoré to požadovali, bolo umožnené, aby boli vypočuté tiež ústne. (5) Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre definitívne nálezy. (6) Všetky strany boli informované o základných faktoch a dôvodoch, na základe ktorých sa navrhovalo, aby sa odporučilo uplatnenie definitívneho antidumpingového cla a definitívny výber čiastok zabezpečených ako dočasné clo. Taktiež im bola udelená lehota, počas ktorej mohli po ich zverejnení predložiť svoje stanoviská. (7) Okrem overovacích návštev, ktoré Komisia vykonala už v predbežnom štádiu, po uplatnení dočasných opatrení Komisia navštívila tiež spoločnosť Unifi Textured yarns Ltd, výrobcu priadze pre spoločenstvo, ktorá sa nachádza v Írsku. (8) Ústne a písomné pripomienky predložené osobami sa posúdili a ak to bolo vhodné, predbežné nálezy sa náležite upravili. C. PREDMETNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (9) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že Komisia vo svojej analýze nezohľadnila existenciu troch rôznych trhových segmentov pre priadzu v spoločenstve, čo údajne dokazujú výrazne sa líšiace úrovne priemerných predajných cien pre priadzu s pôvodom v Indii, ostatných tretích krajín a priadzu vyrobenú priemyselným odvetvím spoločenstva. Podľa týchto vyvážajúcich výrobcov to potvrdila skutočnosť, že priemerná cena priemyselného odvetvia spoločenstva počas VL bola o viac ako 50 % vyššia ako vývozná cena Indie, čo údajne naznačuje, že priadza vyrobená v spoločenstve sa vo všetkých aspektoch nepodobá priadzi s pôvodom v Indii. (10) Malo by sa pripomenúť, že bolo predbežne zistené, že v základných fyzikálnych vlastnostiach a použitiach rôznych typov a akostí priadze neexistujú žiadne významné rozdiely a že za týchto okolností by sa na účely tohto konania mali všetky druhy priadze považovať za jeden a ten istý výrobok. Predbežne sa tiež došlo k záveru, že priadza vyrobená v Indii a vyvezená do spoločenstva má podobné základné fyzikálne vlastnosti a použitia v porovnaní s priadzou vyrobenou výrobcami spoločenstva, ktorá by sa preto v zmysle článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 (základné nariadenie) mala považovať za podobný výrobok. V tomto zmysle sa rozdiely v samotných predajných cenách nemôžu považovať za kritérium pre určenie podobného výrobku. (11) Okrem toho, vzhľadom na argumentáciu o trhovej segmentácii nebol predložený alebo zistený žiadny dôkaz o jasnej deliacej čiare založenej na objektívnych kritériách, ktoré by podporili záver, že dovozy z Indie a výrobok vyrobený priemyselným odvetvím spoločenstva sú odlišnými výrobkami. Samotná predajná cena sa nepovažuje za dostatočný prvok pri určovaní trhových segmentov, najmä vzhľadom na dumping a subvenčné praktiky. Vzhľadom na zistený rozdiel v druhoch výrobku, ktorý v skutočnosti zahŕňa odlišné prvky cenotvorby, tento rozdiel je zohľadnený v kalkuláciách úrovní na odstránenie znižovania ceny alebo dumpingovej ujmy, vysvetlených v úvodnom ustanovení 48 tohto nariadenia. (12) Z uvedených dôvodov sa argument zamietol a závery, že priadza by sa mala považovať za jeden a ten istý výrobok a že na tejto úrovni by sa mala vykonať celková analýza, sa náležite potvrdili. (13) Definícia predmetného výrobku a podobného výrobku uvedená v úvodných ustanoveniach 11 až 13 dočasného nariadenia sa pre absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok potvrdila. D. VÝBER VZORKY | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (14) Vo vzahu k výberu vzorky indických vyvážajúcich výrobcov neboli duručené žiadne pripomienky a preto sa týmto potvrdzujú závery uvedené v úvodných ustanoveniach 14 až 23 dočasného nariadenia. E. DUMPING | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Cena v bežnom obchode | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (15) Po prijatí dočasných opatrení, vyšetrovaní traja indickí vyvážajúci výrobcovia z rôznych dôvodov napadli nálezy pre určenie výrobných nákladov a odbytových, všeobecných a správnych (OVS) výdavkov použitých v bežnom priebehu obchodného testu a pre výpočet ceny v bežnom obchode. (16) Jeden vyvážajúci výrobca skonštatoval, že sa vyskytli určité preklepy s ohľadom na pomer spotreby a občasné duplicitné účtovanie jednotlivých surovín, čo ovplyvnilo výrobné náklady daného výrobku. (17) Toto tvrdenie bolo čiastočne zamietnuté vzhľadom na to, že vyvážajúci výrobca nepredložil príslušné informácie týkajúce sa surovín načas, aby sa mohli overiť. Niektoré informácie boli doručené až po overovacej návšteve. Naviac a v každom prípade Komisia svoje rozhodnutie založila na informáciách predložených pred overením na mieste. (18) Tento istý vyvážajúci výrobca argumentoval, že podrobnosti o OVS výdavkoch pre daný výrobok poskytol načas, ale Komisia tieto výdavky napriek tomu navýšila kvôli určitým "fixným nákladom" (t. j. správnym výdavkom), ako ich uvádza výročná správa spoločnosti, a do OVS v danej skutočnosti zahrnula výrobné náklady. Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že pri výpočte OVS výdavkov sa nezohľadnili kurzové zisky. (19) článok 2 ods. 5 základného nariadenia stanovuje, že "(…) Dôkaz predložený vzhľadom na riadnu alokáciu nákladov sa zváži za predpokladu, že sa preukáže, že v minulosti sa takéto alokácie nákladov používali." Pri výpočte OVS výdavkov Komisia vychádzala z auditovaných informácií zahrnutých do výročnej správy spoločnosti, keďže spoločnosť vyplnila príslušné časti dotazníka len čiastočne. Preto neboli dostupné žiadne informácie, ktoré by umožnili zohľadnenie odlišnej alokácie nákladov. Fixné náklady vo výročnej správe boli súčasťou skupiny účtov, ktorá bola oddelená od výrobných nákladov. Preto sa usúdilo, že všetky tieto fixné náklady neboli zahrnuté do výrobných nákladov vykázaných spoločnosťou a že by sa mali zahrnúť do OVS výdavkov. Čo sa týka kurzových ziskov, táto čiastka bola zahrnutá do výrobných nákladov výročnej správy spoločnosti. Preto sa usúdilo, že je už zahrnutá do výrobných nákladov vykázaných spoločnosťou. V dôsledku toho sa táto sťažnosť zamietla a týmto sa pôvodná kalkulácia vzhľadom na tento bod potvrdzuje. (20) Ďalší vyvážajúci výrobca žiadal o inú metódu alokácie pre finančné náklady zahrnuté do OVS výdavkov. Vyvážajúci výrobca argumentoval tým, že kým tento spôsob alokácie bol primeraný pre obrat prevádzkového kapitálu, v prípade termínovaných pôžičiek, ktoré sa považovali za investície do výrobného zariadenia, najvhodnejším spôsobom alokácie by bola výroba príslušných výrobkov. Naviac argumentoval, že vzhľadom na reťaz následných výrobkov vyrobených na tom istom zariadení, malo by sa náležite dohliadnuť na to, aby sa zabránilo duplicitnému účtovaniu. (21) Prvé tvrdenie týkajúce sa metódy kalkulácie bolo prijaté, pretože sa preukázalo, že v prípade týchto nákladov toto riešenie bolo naozaj vhodnejšie. OVS výdavky sa preto preskúmali pred tým, ako sa použili v bežnom priebehu obchodného testu a vo výpočte ceny v bežnom obchode. Druhé tvrdenie sa muselo zamietnuť, keďže informácie overené počas overenia na mieste nepoukazovali na žiadne duplicitné účtovanie a preto nebolo možné túto sťažnosť opodstatniť. (22) Všetci vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že nebolo správne, aby sa do domácich odbytových nákladov zahrnula čiastka za námornú dopravu, pretože im žiadne takéto náklady na dopravu nevznikli. (23) Táto sťažnosť bola prijatá a OVS výdavky sa opravili pred tým, ako sa použili v bežnom priebehu obchodného testu a vo výpočte ceny v bežnom obchode. (24) Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil: (1) že mu Komisia duplicitne zaúčtovala a tým proporcionálne zvýšila finančné náklady v rámci OVS výdavkov; (2) že sa Komisia odklonila od alokácie nákladov na výrobok alebo domáce celotrhové OVS výdavky a uchýlila sa k celodivíznym OVS výdavkom, čím do alokácie zahrnula výrobky iné ako predmetný výrobok; (3) že sa Komisia pri výpočte nákladov na výrobu ako aj OVS výdavkov odklonila od VL a uchýlila sa k poslednému finančnému roku končiaceho sa v rámci VL; a (4) že Komisia združila určité druhy výrobkov a tým sa odklonila od jej vlastných kontrolných čísiel výrobkov použitých na zabezpečenie spravodlivého porovnania. (25) Vzhľadom na prvý bod, tvrdenie bolo prijaté a OVS výdavky vzťahujúce sa na tieto náklady sa preto upravili. Vzhľadom na druhý bod sa opätovne pripomína ustanovenie článku 2 ods. 5 základného nariadenia uvedeného v úvodnom ustanovení 19. Počas overenia na mieste Komisii neboli predložené žiadne záznamy poukazujúce na to, že by spoločnosť v minulosti využila produktovú alebo celotrhovú alokáciu nákladov. Preto sa táto sťažnosť zamietla a celodivízna alokácia OVS výdavkov sa potvrdila. Pokiaľ ide o tretí bod a OVS výdavky, sťažnosť bola čiastočne prijatá a Komisia pri doručení audítovaných informácii týkajúcich sa najnovšieho finančného roku, ktorý pozostával z druhej polovice VL, pristúpila k novej kalkulácii týchto výdavkov, pričom do nej zapracovala najnovšie dostupné príslušné informácie. Sťažnosť týkajúca sa výrobných nákladov bola zamietnutá, pretože výpočet Komisie vychádzal z celkovej výroby polotovaru, kým vyvážajúci výrobca poskytol údaje týkajúce sa len časti celkovej výroby. Preto sa usúdilo, že výpočet Komisie bol odvodený od základu, ktorý vernejšie odzrkadľuje skutočnosť, ktorý zahŕňal celú výrobu. Vzhľadom na štvrtý bod sa sťažnosť zamietla, pretože Komisia nevykonala žiadne združenie odlišných druhov výrobku mimo rámca kontrolných čísel výrobkov použitých na zabezpečenie spravodlivého porovnania. V súlade s tabuľkou poskytnutou samotným vyvážajúcim výrobcom sa vykonalo len združenie určitých druhov polotovaru, použitých na výrobu prešetrovaného výrobku, na vypočítanie výrobných nákladov použitých v bežnom priebehu obchodného testu a na zostavenie ceny v bežnom obchode. 2. Vývozná cena | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (26) Vzhľadom na určenie vývoznej ceny neboli podané žiadne sťažnosti. Na základe toho sa potvrdzujú nálezy uvedené v úvodnom ustanovení 32 dočasného nariadenia. 3. Porovnanie | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | i) Vrátenie cla v zmysle systému colnej úverovej knižky (Duty Entitlement Passbook – DEPB) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (27) Všetci indickí vyvážajúci výrobcovia zopakovali svoje tvrdenie, že na výhody získané po vývoze v systéme DEPB by sa im mala udeliť úprava ceny v bežnom obchode požadovaná v zmysle článku 2 ods. 10 písm. b), prípadne článku 2 ods. 10 písm. k), základného nariadenia (úvodné ustanovenie 34 dočasného nariadenia). (28) Malo by sa pamätať, že článok 2 ods. 10 úvodu sa odvoláva na "… príslušnú úľavu, ktorá sa urobí v každom prípade na základe zásluh pre rozdiely vo faktoroch, o ktorých sa tvrdí a u ktorých sa dokáže, že ovplyvňujú porovnateľnosť ceny…". V zmysle článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia sa úprava udelí za predpokladu, že sú celkovo splnené dve podmienky: po prvé, podobný výrobok a materiály v ňom fyzicky zapracované znášajú dovozné poplatky, ak je výrobok určený pre spotrebu vo vyvážajúcej krajine a po druhé, tieto dovozné poplatky sa vracajú alebo nevyberajú, ak je výrobok vyvezený do spoločenstva. Tieto podmienky zabezpečujú základ, na ktorom sa pre dané faktory stanoví rozdiel ovplyvňujúci cenovú porovnateľnosť. V predbežnom štádiu sa vzhľadom na prvú požiadavku nezistili žiadne presvedčivé dôkazy. V dôsledku toho nebolo možné udeliť úpravu pre navrátenie cla. V zmysle článku 2 ods. 10 písm. k) "úpravu možno vykonať tiež na rozdiely v ostatných faktoroch …, ak sa preukáže, že vplývajú na cenovú porovnateľnosť, ako to vyžaduje tento odsek, najmä, že odberatelia stále platia na domácom trhu rozdielne ceny v dôsledku rozdielu v týchto faktoroch." V súčasnom prípade neboli dokázané žiadne z uvedených požiadaviek, keďže vyvážajúci výrobcovia nepredložili žiadne presvedčivé dôkazy, ktoré by ich tvrdenia opodstatnili. Preto nebolo možné udeliť ani úpravu na rozdiely v ostatných faktoroch a nálezy uvedené v úvodnom ustanovení 34 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. ii) Vrátenie cla v systéme predčasných povolení (Advance License Scheme – ALS) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (29) Dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia zopakovali svoje tvrdenie, že na výhody získané v systéme predbežných faktúr by sa im mala udeliť úprava ceny v bežnom obchode požadovaná v zmysle článku 2 ods. 10 písm. b), prípadne článku 2 ods. 10 písm. k), základného nariadenia (úvodné ustanovenie 34 dočasného nariadenia). Naviac, obaja vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že v kontexte paralelného antisubvenčného konania Komisia podrobnejšie prešetrila a prijala uvedený systém ako neporovnateľný. Preto sa s cieľom napravenia tohto údajného protirečenia medzi dvoma konaniami nemala udeliť uvedená zľava. Vyvážajúci výrobcovia dodatočne argumentovali, že požiadavkou preukázať, že vstupné suroviny pre výrobu vo vyvážajúcej krajine obsahujú colnú zložku, sa im uložilo neprimerané dôkazné bremeno. (30) Pripomína sa, že každé antidumpingové konanie sa vyhodnocuje individuálne a skúma sa na základe vlastných vecných a právnych okolností, ktoré sa môžu líšiť od všetkých ostatných konaní. Preto argument týkajúci sa paralelnosti medzi dvoma rôznymi konaniami sa považoval za irelevantný. V každom prípade, v úvodnom ustanovení 66 nariadenia Komisie (ES) č. 1411/2002 sa uvádza, že "… oba systémy (colnej úverovej knižky a predbežných faktúr) možno považovať za sporné. Vyšetrované spoločnosti boli však schopné dokázať, že množstvá dovezených materiálov, ktoré boli oslobodené od dovozných ciel, neprevýšili množstvá použité pre vyvážané tovary". Táto citácia udáva však len všeobecný princíp. V tomto ohľade sa pripomínajú požiadavky článku 2 ods. 10 úvodu, 2 ods. 10 písm. b) a 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia, ako ich uvádza úvodné ustanovenie 28. Rovnako ako v prípade dočasného nariadenia, požiadavky základného nariadenia neboli preukázané, keďže vyvážajúci výrobcovia nepredložili žiadny presvedčivý dôkaz, ktorý by opodstatnil plnú výšku ich príslušných tvrdení. Tiež sa uvádza, že požadovaním od vyvážajúcich výrobcov, aby dokázali, že vstupné suroviny na výrobu vo vyvážajúcej krajine obsahujú colnú zložku, sa na nich neuložilo neprimerané dôkazné bremeno. V čase prijatia dočasných opatrení sa na takéto poplatky, ak boli podložené účtovníctvom vyvážajúcich výrobcov, udelila náležitá úľava; inak boli tieto nároky zamietnuté. Toto naznačilo, že spoločnosti mali možnosť preukázať, ako to požadoval dotazník, existenciu dovozných poplatkov znášaných podobným výrobkom a materiálmi v ňom fyzicky zapracovaných, ak boli určené pre spotrebu v Indii. V dôsledku toho a z dôvodov uvedených v úvodnom ustanovení 28 nebolo možné udeliť úpravu na navrátenie cla a zistenia uvedené v úvodnom ustanovení 34 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. iii) Spotrebná daň | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (31) Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval svoj nárok na úpravu v zmysle článku 2 ods. 10 písm. b) pre čiastku zodpovedajúcu nepriamej dani, ktorú podobný výrobok znáša, ak je určený pre spotrebu v Indii a ktorá mu je navrátená u výrobku vyvezeného do spoločenstva. (32) V čase prijatia dočasných opatrení sa zistilo, že spoločnosti sa pri vývoze predmetného výrobku naozaj spotrebná daň vracala. Keďže však spoločnosť nepreukázala, že jej bola navrátená plná výška tejto nepriamej dane, nárok sa upravil smerom nadol. Po prijatí dočasných opatrení predmetný vyvážajúci výrobca na požiadanie Komisie predložil ďalšie doplňujúce informácie a dokumentáciu, aby svoj nárok opodstatnil, ktoré sa overili. V kontexte súčasného prípadu sa tieto informácie považovali za presvedčivé a preto mu bola udelená plná výška nároku. V dôsledku toho sa nálezy uvedené v úvodnom ustanovení dočasného nariadenia zmenili. iv) Daň z obratu | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (33) Ďalší vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že následkom politiky indickej vlády na podporu zakladania podnikov v menej rozvinutých oblastiach boli spoločnosti oslobodené od platby dane z obratu a požadoval, aby mu bola udelená úprava v tomto zmysle. Predložené informácie a šetrenie na mieste preukázali, že všetky faktúry na domáci predaj uvádzali, že predmetný vyvážajúci výrobca bol oslobodený od tejto dane, ktorá v týchto faktúrach nebola vymáhaná osobitne. Preto sa nepreukázalo, že spoločnosť na domácich predajoch vyberala a ukladala do vládnej pokladne uvedenú daň a "podobný výrobok" predávaný na domácom trhu "neznášal" žiadnu takúto daň. V dôsledku toho sa nálezy uvedené v úvodnom ustanovení 36 dočasného nariadenia potvrdzujú. v) Úroveň obchodu | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (34) Jeden indický vyvážajúci výrobca zopakoval svoj nárok na úpravu na rozdiely v úrovni obchodu medzi predajom predmetného výrobku na domácich a vývozných trhoch (úvodné ustanovenie 37 dočasného nariadenia). (35) Predložené informácie v odpovedi na dotazník a počas šetrenia na mieste však poukazujú na to, že vo funkciách a cenách pre rôzne úrovne obchodu na domácom trhu Indie neexistovali žiadne trvalé a závažné rozdiely. Neboli predložené žiadne nové informácie. V dôsledku toho sa nálezy uvedené v úvodnom ustanovení 37 dočasného nariadenia potvrdzujú. 4. Dumpingové rozpätie | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (36) Pre absenciu akýchkoľvek pripomienok alebo nových informácií sa potvrdzuje metodika uvedená v úvodných opatreniach 39 až 44 dočasného nariadenia. (37) Porovnanie prepracovanej váženej aritmetickej priemernej ceny v bežnom obchode s váženou aritmetickou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku na základe ceny výrobcu preukázalo existenciu dumpingu u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov. Vážené aritmetické priemerné dumpingového rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do výberu sa tiež prepracovalo v zmysle článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Prepracované kalkulácie ovplyvnili tiež zvyšné dumpingové rozpätie. So zreteľom na vysoký stupeň spolupráce sa zvyšné dumpingové rozpätie stanovuje na úroveň najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. (38) Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené v percente nezaplateného cla na dovoznú cenu CIF sú nasledovné: Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 %, | Reliance Industries Limited | 6,1 %, | Welspum Syntex Limited | 17,0 %, | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do výberu | 8,9 %, | Zvyšné dumpingové rozpätie | 17,0 %. | F. PRIEMYSELNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (39) Krátko po uplatnení dočasných opatrení, Dupont SA, jeden zo spolupracujúcich výrobcov spoločenstva, zaradený do definície priemyselného odvetvia spoločenstva v predbežnom štádiu, s konečnou platnosťou prestal vyrábať priadzu v spoločenstve, údajne z dôvodu dovozov s nízkymi cenami na trhu spoločenstva. So zreteľom na konečnú podstatu tejto udalosti sa už viac nepovažovalo za vhodné, aby sa s Dupont SA zaobchádzalo ako so súčasťou priemyselného odvetvia spoločenstva. Následne sa s cieľom určenia konečných nálezov uvažovalo o tom, či by sa malo priemyselné odvetvie spoločenstva zadefinovať ako pozostávajúce z dvoch zostávajúcich spolupracujúcich výrobcov spoločenstva, menovite UNIFI Textured yarns Ltd a Sinterama Spa. (40) Preto sa overilo, či sa tieto dve spoločnosti stále hodnotia ako hlavná časť výroby spoločenstva v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Zistilo sa, že celková výroba týchto zostávajúcich dvoch spolupracujúcich výrobcov spoločenstva predstavovala počas VL 30 % celkovej výroby spoločenstva podobného výrobku v spoločenstve. Je to viac ako hranica 25 %, stanovená v uvedenom článku. V dôsledku toho tieto dve spoločnosti tvoria priemyselné odvetvie spoločenstva v plnom súlade s článkom 4 odsek. 1 základného nariadenia. (41) Indickí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že predbežná analýza ujmy vychádzala zo situácie len minoritnej časti výrobcov spoločenstva. Svoje tvrdenie založili na skutočnosti, že žalujúci výrobcovia spoločenstva, ktorí v skutočnosti spolupracovali na šetrení, nepredstavujú väčšinovú časť výroby spoločenstva. (42) Tento argument je nesprávny a bol zamietnutý, keďže tieto dve zostávajúce spoločnosti predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby spoločenstva. Preto sa potvrdzuje, že títo dvaja spolupracujúci výrobcovia spoločenstva tvoria priemyselné odvetvie spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. G. UJMA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Spotreba spoločenstva | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (43) Pre absenciu nových informácií sa potvrdzujú predbežné nálezy týkajúce sa spotreby spoločenstva, ako ich opisujú úvodné ustanovenia 54 až 55 dočasného nariadenia. Počas celého predmetného obdobia sa spotreba spoločenstva vyvíjala nasledovne: | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Spotreba EU | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 | 1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 | 2. Dovozy z Indie | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Trhové podiely | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (44) V absolútnom vyjadrení sa objem indického dovozu počas predmetného obdobia skoro strojnásobil, z 7583 ton v roku 1996 na 22683 ton počas VL. Treba uviesť, že v období od roku 1999 do VL, v čase, keď sa celková spotreba spoločenstva znížila, objem indického dovozu sa takmer zdvojnásobil. (45) Indické dovozy zvýšili svoj podiel na trhu spoločenstva z 2,7 % v roku 1996 na 6,7 % počas VL. Súčasne s rýchlym rastom objemov dovozu medzi rokom 1999 a VL stúpal ich podiel na trhu z 3,3 % na 6,7 %, pričom celková spotreba spoločenstva klesala. (46) Vzhľadom na priemernú dovoznú cenu, najskôr narastala v období medzi rokmi 1996 a 1997 a potom následne klesala. Najnižšia cenová úroveň bola dosiahnutá v roku 1999. (47) Pre absenciu pripomienok týkajúcich sa objemu a ceny dovozov z Indie sa predbežné nálezy opísané v úvodných ustanoveniach 56 až 58 dočasného nariadenia potvrdzujú. (48) V prípade znižovania cien sa kalkulácie vzhľadom na uvedené zmeny týkajúce sa zloženia priemyselného odvetvia spoločenstva prepracovali. Metodika kalkulácie rozpätí znižujúcich cien, vysvetlená v úvodných ustanoveniach 59 a 61 dočasného nariadenia, však zostala nezmenená. Pripomína sa, že za účelmi analýzy znižovania ceny sa ceny pre rôzne druhy priadze pochádzajúcej z Indie porovnali s cenami pre podobné druhy vyrobené a predané priemyselným odvetvím spoločenstva. Porovnanie celkových priemerných cien, ako to navrhli indickí vyvážajúci výrobcovia, by nezohľadnilo existenciu rôznych druhov výrobku a viedlo by k zavádzajúcim výsledkom. (49) Na tomto základe prepracované rozpätia znižujúcich cien, vyjadrených v percente cien priemyselného odvetvia spoločenstva, sa pohybovali medzi 23 % a 28 % u vyvážajúcich výrobcov spolupracujúcich na šetrení. 3. Situácia priemyselného odvetvia spoločenstva | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (50) Po uvedenom vylúčení jedného zo spolupracujúcich výrobcov spoločenstva z definície priemyselného odvetvia spoločenstva sa náležite zrevidovali predbežne stanovené ukazovatele ujmy. Doleuvedené údaje znázorňujú vývoj ukazovateľov ujmy počas predmetného obdobia, týkajúce sa dvoch zostávajúcich spolupracujúcich výrobcov spoločenstva. Z dôvodu utajenia, keďže priemyselné odvetvie spoločenstva pozostáva len z dvoch výrobcov spoločenstva, údaje boli indexované. Výroba, výrobná kapacita a kapacitné využitie (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobná kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Kapacitné využitie | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (51) Objem výroby priemyselného odvetvia spoločenstva sa počas predmetného obdobia zvýšil o 18 %. Malo by sa uviesť, že hlavný rast nastal medzi rokmi 1996 a 1998. Potom objem výroby sledoval nestabilnú krivku a vo VL dosiahol úroveň porovnateľnú s úrovňou, ktorú dosiahol v roku 1998. (52) Výrobná kapacita sa stanovila na základe teoretického maximálneho hodinového výkonu nainštalovaných strojov, vynásobená ročnými teoretickými pracovnými hodinami, pričom sa zohľadnila údržba a iné podobné prerušenia výroby. (53) Nárast výrobnej kapacity sa vyvíjal v dvoch štádiách. Prvý nárast nastal medzi rokmi 1996 a 1998, t. j. nárast o 16 %. Uvádza sa, že počas tohto obdobia rástol v porovnateľnej miere aj objem výroby priemyselného odvetvia spoločenstva, čo vyústilo do stabilnej a vysokej úrovne kapacitného využitia. Druhý nárast nastal medzi rokom 1999 a koncom VL, keď výrobná kapacita vzrástla o asi 14 %. Počas tohto obdobia úroveň výroby zostala relatívne stabilná, čo vysvetľuje zníženie miery využitia kapacít. Zásoby (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (54) Zníženie úrovne zásob v období od roku 1996 do roku 1999 sa vysvetľuje významným zvýšením objemu predaja, hlavne v porovnaní s objemom výroby počas tohto istého obdobia. Po tomto období sa úroveň zásob zvyšovala v dôsledku významného poklesu objemu predaja, pričom výroba mierne narastala. Objem predaja, podiel na trhu a rast (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Objem predaja | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podiely na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (55) Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva sa počas predmetného obdobia zvýšil o 6 %. Vrchol dosiahol počas roku 1998 (nárast o 21 % oproti roku 1996) a potom v nasledovnom období klesol o 13 %. (56) Počas obdobia rokov 1996 až 1998 objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva narastal menej výrazne oproti vývoju celkovej spotreby v spoločenstve. Následne bol jeho pokles zreteľnejší ako pokles celkového dopytu priadze zaznamenaného v spoločenstve medzi rokom 1998 a VL. Vysvetľuje to fakt, že podiely na trhu sa neustále zmenšovali. (57) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdia, že Komisia by mala zobrať do úvahy vývoj trhových podielov všetkých výrobcov spoločenstva počas predmetného obdobia a nie len vývoj podielov na trhu priemyselného odvetvia spoločenstva. To by ukázalo celkový nárast v trhových podieloch. (58) Malo by sa uviesť, že v súlade s článkom 3 ods. 1 základného nariadenia určenie ujmy znamená závažnú ujmu pre priemyselné odvetvie spoločenstva. Preto určenie ujmy sa obmedzuje na celkovú hospodársku situáciu spolupracujúcich výrobcov spoločenstva tvoriacich priemyselné odvetvie spoločenstva, ako ho definuje úvodné ustanovenie 42. Okrem toho, tabuľka úvodného ustanovenia 86 ukazuje, že tiež trhový podiel ostatných výrobcov spoločenstva v značnej miere klesol počas predmetného obdobia. V skutočnosti sa úloha ostatných výrobcov spoločenstva vyhodnotila v kontexte otázky príčiny. Preto sa tento argument zamietol. Predajná cena (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Priemerná predajná cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (59) Priemerná predajná cena priemyselného odvetvia spoločenstva zostala stabilná medzi rokmi 1996 a 1998 a klesla o 5 % počas následného obdobia. Pripomína sa, že takéto porovnanie cien pre porovnateľné druhy výrobku predávaných na trhu spoločenstva počas VL stanovilo 23 % až 28 % rozpätia znižovania cien. Ziskovosť (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Ziskovosť | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (60) Ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva počas predmetného obdobia, vyjadrená v návratnosti čistého predaja na trhu spoločenstva, prudko klesla z pozitívnej úrovne v roku 1996 na značne negatívnu úroveň počas VL. Investície a schopnosť získať kapitál (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Investície | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (61) Úroveň investícií bola osobitne vysoká v rokoch 1996 a 1998 a pripisuje sa nárastu výrobnej kapacity. Počas VL boli investície extrémne obmedzené oproti týmto rokom. (62) Schopnosť priemyselného odvetvia spoločenstva získať kapitál, buď od externých poskytovateľov financií alebo materských spoločností, nebola na začiatku predmetného obdobia závažne ovplyvnená. Avšak pri zohľadnení úrovne strát počas VL bola schopnosť získať kapitál vážne ohrozená. Návratnosť investícií (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Návratnosť aktív | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (63) Návratnosť čistých aktív (vyjadrujúca ziskovosť ako percento celkových aktív priemyselného odvetvia spoločenstvo) sa v tomto prípade považovala za primeraný ukazovateľ. (64) Vývoj návratnosti čistých aktív bol v súlade s údajmi ziskovosti a preukázal jasné zhoršenie finančnej situácie priemyselného odvetvia spoločenstva, najmä po roku 1998. (65) Indickí vyvážajúci výrobcovia spochybnili úroveň návratnosti aktív na základe príslušného vývoju ceny priadze a hlavnej suroviny použitej pri výrobe priadze (hlavne priadze POY). Argumentovali, že priemerná predajná cena za priadzu sa zvýšila viac ako kúpna cena priadze POY a preto by mala vyústiť do pozitívneho vývoju návratnosti aktív. (66) Po prvé by sa malo uviesť, že v období od roku 1999 do VL sa priemerná cena priadze a priadze POY vyvíjali podobne. Po druhé, mali by sa zobrať do úvahy ostatné prvky nákladov, t. j. ostatné materiály použité, ako aj výrobné náklady. Všetky tieto prvky boli overené a zohľadnené pri určovaní ziskovosti a návratnosti investícií v predmetnom období. Vývoj hodnoty aktív by sa v tomto ohľade mal tiež zohľadniť. Preto sa tento argument zamietol. Peňažný tok (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Peňažný tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (67) Údaje týkajúce sa peňažného toku potvrdili zhoršenie finančnej situácie priemyselného odvetvia spoločenstva. Počas predmetného obdobia však situácia zostala naďalej pozitívna a dosiahla svoj vrchol v roku 1999. Tento vrchol sa vzťahuje hlavne na prílivy hotovosti v roku 1999 vznikajúcich z významného počtu predajných transakcií zaznamenaných v roku 1998, ktoré boli v skutočnosti splatené v roku 1999. Zamestnanosť, mzdy a produktivita (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Zamestnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (68) Počas predmetného obdobia sa počet zamestnancov zvýšil o 23 %. Za rovnaké obdobie sa mzdové náklady zvýšili o 45 %. (69) Počas predmetného obdobia sa produktivita znížila o 5 %. Obnova z minulého dumpingu (70) V období od roku 1996 do roku 1998 finančné výsledky priemyselného odvetvia spoločenstva uspokojujúco vykazovali, že odvetvie sa nakoniec čiastočne zotavilo z dopadu dumpingových dovozov pochádzajúcich z tretích krajín a na ktoré boli v roku 1996 uložené antidumpingové opatrenia. Potom sa situácia priemyselného odvetvia spoločenstva opäť stala neistá medzi rokom 1999 a VL vzhľadom na nárast indických dumpingových dovozov. Aktuálne dumpingové rozpätia (71) Konečné dumpingové rozpätia sú jasne závažné. Za daného objemu a ceny dumpingových dovozov nemožno tieto dumpingové rozpätia považovať za zanedbateľné. 4. Záver pre ujmu (72) Predbežný záver, že priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo počas VL závažnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia, sa týmto potvrdzuje. Neistá situácia priemyselného odvetvia spoločenstva začala byť zrejmá v období, ktoré nasledovalo po roku 1998. Skutočne medzi rokmi 1996 a 1998 vzrástol objem výroby priemyselného odvetvia spoločenstva (+ 17 %) a miera využitia kapacít bola vysoká, objem predaja tiež narástol (+ 21 %), pričom predajné ceny zostali stabilné a odvetvie bolo stále ziskové (v návratnosti čistého obratu, návratnosti celkových aktív a v pozícii peňažného toku). V dôsledku toho sa priemyselné odvetvie spoločenstva nachádzalo v pozícii, že mohlo zvyšovať svoje investície; počet zamestnancov a peňažný tok počas tohto obdobia zostal priaznivý. Tento pozitívny vývoj sa vysvetľuje kombinovaným pozitívnym účinkom zavedenia antidumpingových opatrení voči Indonézii, Thajsku, Taiwanu a Malajzii, obnovenia poctivého obchodu na trhu spoločenstva a rozšírením spotreby priadze v spoločenstve. (73) Po roku 1998 sa situácia priemyselného odvetvia spoločenstva začala značne zhoršovať. Aj keď objem výroby zostal stabilný, kapacitné využitie výroby sa znížilo o sedem percentuálnych bodov, objem predaja poklesol o 13 %, pričom predajné ceny tiež padli o 5 %. Následne začali priemyselnému odvetviu spoločenstva vznikať značné straty a úroveň investícií bola tiež ovplyvnená. (74) Indickí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že niektoré z opísaných ukazovateľov ujmy sa počas predmetného obdobia vyvíjali pozitívne a náležite nepoukazovali na ujmu. (75) Najskôr by sa malo uviesť, že v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia žiadny z hospodárskych faktorov uvedených v tomto článku neudáva rozhodujúci návod vzhľadom na to, či priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo závažnú ujmu. Čo je dôležitejšie, je fakt, že, zatiaľ čo hospodárska situácia priemyselného odvetvia spoločenstva sa v období od roku 1996 do 1998 zlepšila, čo dokazujú údaje a uvedené závery, v nasledovnom období počas VL priemyselné odvetvie spoločenstvo utrpelo silné zhoršenie situácie tohto odvetvia a závažnú ujmu. Argumentácia sa preto zamietla auvedené závery, t. j. že priemyselné odvetvie utrpelo závažnú ujmu, boli potvrden H. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ 1. Úvod (76) V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia sa znovu preskúmalo, či závažnú ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva, ako ju definuje úvodné ustanovenie 42, spôsobili dumpingové dovozy z Indie. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia tiež znova preskúmala ostatné známe faktory, ktoré by mohli poškodiť priemyselné odvetvie spoločenstva, aby tak zabezpečila, aby sa akákoľvek ujma spôsobená týmito faktormi nespravodlivo nepripísala dumpingovým vývozom. 2. Účinok dumpingových dovozov (77) Medzi rokom 1996 a VL sa objem dovozov pochádzajúcich z Indie strojnásobil zo 7583 ton na 22683 ton. Zvýšil sa v dvoch štádiách: prvýkrát medzi rokmi 1996 a 1998, nárastom o 138 % a potom v období od roku 1999 do VL, nárastom o 92 %, z 11824 ton na 22683 ,ton t. j. nárast o okolo 10800 ton. Malo by sa uviesť, že zatiaľ čo prvý nárast nastal v čase, keď sa trh spoločenstva ešte stále rozširoval, druhý nárast nastal v čase, keď spotreba spoločenstva čelila významnému poklesu (- 14000 ton). Počas toho istého obdobia, t. j. od roku 1999 do VL, sa objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva znížil o približne 13 %. (78) Rovnakú tendenciu možno pozorovať vo vzťah k trhovém podiel. Indický podiel na trhu sa zvýšil z 2,7 % v roku 1996 na 6,7 % vo VL. Tento nárast nastal v dvoch štádiách: medzi rokmi 1996 a 1998 z 2,7 % na 4,9 % a medzi rokom 1999 a VL z 3,3 % na 6,7 %. (79) V roku 1999 indická dovozná cena dosiahla nízku úroveň v priemere 1,4 EUR na tonu, pokles približne o 17 % oproti predchádzajúcim rokom a o 26 % oproti roku 1996. Prostredníctvom tejto politiky nízkych cien sa India v roku 2000 a VL nachádzala v pozícii zvýšenia svojho objemu predaja a opätovného získania stratených trhových podielov. Ceny potom dosiahli úroveň z roku 1998, ale boli ešte stále v priemere nižšie ako ich úroveň v rokoch 1996 a 1997. (80) Malo by sa pripomenúť, že počas VL sa určili významné rozpätia znižujúcich cien, ktoré sa pohybujú medzi 23 % a 28 %. Toto jasne poukazuje na silný cenový tlak vyvíjaný indickými dovozmi počas VL. Skutočne, s trhovým podielom 6,7 % počas VL, mala takáto úroveň zníženia ceny významný nepriaznivý dopad na tento transparentný trh spoločenstva trpiaci krízou a na výrobok, ktorý je mimoriadne citlivý na cenu. (81) Priemyselné odvetvie spoločenstva zároveň zažilo zníženie trhového podielu približne o jeden percentuálny bod medzi rokmi 1996 a 1998 a o ďalší percentuálny bod medzi rokom 1999 a VL. Na tento pokles by sa malo pozerať v súvislosti cenových vývojov priemyselného odvetvia spoločenstva. V roku 1999 odvetvie muselo naozaj znížiť svoje ceny o 7 % oproti roku 1998, aby si udržalo svoju pozíciu na trhu. Malo by sa pripomenúť, že počas toho istého roku ceny indického dovozu klesli o 17 %. Potom cena priemyselného odvetvia spoločenstva zostala relatívne stabilná, avšak na úrovni, ktorá nepostačovala na udržanie pozitívnej finančnej situácie. Na rozdiel od Indov, priemyselné odvetvie spoločenstva nebolo v období od roku 2000 až VL v pozícii, aby si zlepšilo priemernú predajnú cenu v spoločenstve. (82) V období od roku 1996 až 1998 sa priemyselné odvetvie spoločenstva, aj napriek zvýšeným indickým dovozom, vyvíjalo priaznivo, keďže poctivý trh sa na rozširujúcom sa trhu spoločenstva znovu obnovil po uplatnení antidumpingových ciel na dovozy priadze pochádzajúcej z rôznych krajín (pozri ďalej). Od roku 1999 sa však finančná situácia priemyselného odvetvia spoločenstva značne zhoršila. Ako už bolo vysvetlené, objem predaja a ceny začali klesať a ziskovosť, návratnosť investícií ako aj peňažný tok boli závažne ovplyvnené. Tento stav sa zhoduje s obdobím, keď indické ceny významne poklesli a objem dovozu začal značne narastať, t. j. ich objem dovozu sa v období od 1999 do VL zdvojnásobil. 3. Účinok všetkých ostatných známych faktorov Dovozy s pôvodom v ostatných tretích krajín (83) Keďže žiadna zo zainteresovaných osôb nepredložila žiadne dodatočné informácie alebo pripomienky, potvrdzuje sa záver nadobudnutý v úvodnom ustanovení 91 dočasného nariadenia, že k ujme tiež pravdepodobne prispeli dovozy pochádzajúce z Indonézie a Taiwanu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva počas VL. (84) Na tomto veľmi transparentom trhu značné dovozy priadze za nízke ceny z akejkoľvek krajiny pôvodu s pravdepodobnosťou spôsobia priemyselnému odvetviu spoločenstva ujmu v takej miere, ktorú možno považovať za závažnú. Ak by sa však dopad indických dovozov mal vyčísliť v porovnaní s dopadom dovozov z Indonézie a Taiwanu, musel by sa zohľadniť významný nárast indických dovozov v období roku 1999 do VL, tak v absolútnom ako aj relatívnom ponímaní, ako aj indická priemerná dovozná cena počas VL, ktorá bola v priemere nižšia ako dovozné ceny Indonézie a Taiwanu, najmä pri zohľadnení toho, že tieto dovozy čiastočne podliehali antidumpingovým clám. Za týchto okolností možno usúdiť, že dopad indických dovozov určite nebol menej významný ako dopad indonézskych a taiwanských dovozov a že tu preto bolo prirodzené a podstatné prepojenie medzi dovozmi z Indie a neistou situáciou priemyselného odvetvia spoločenstva. (85) Vzhľadom na dovozy z ostatných tretích krajín sa pre absenciu akýchkoľvek pripomienok potvrdzuje tiež dočasný záver, že tieto dovozy nemožno považovať za ujmu spôsobujúce účinky na priemyselné odvetvie spoločenstva. Ostatní výrobcovia spoločenstva (86) Uvedená tabuľka, vychádzajúca z informácií získaných určitými spoločnosťami a obsiahnutých v sťažnosti, ukazuje vývoj objemu predaja a trhového podielu ostatných výrobcov spoločenstva. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VL | Tony | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 | Podiel na trhu | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % | (87) Z uvedených údajov možno vidieť, že objem predaja priadze ostatných výrobcov spoločenstva v období od roku 1996 do VL významne poklesol, v absolútnom ako aj relatívnom chápaní. Okrem toho by sa malo pripomenúť, že značná časť týchto ostatných výrobcov spoločenstva boli v skutočnosti súčasťou pôvodných žalobcov. Tieto spoločnosti sa nenachádzali v pozícii, aby na tomto šetrení plne spolupracovali z dôvodu nedostatku zdrojov, ale plne podporili konanie a úplne alebo čiastočne spolupracovali na ostatných podobných nedávnych konaniach. (88) Z uvedeného sa usudzuje, že ostatní výrobcovia spoločenstva neprispeli k ujme, ktorú počas VL utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva. Investície priemyselného odvetvia spoločenstva (89) Určité zainteresované strany argumentovali, že vysoké investície vykonané priemyselným odvetvím spoločenstva počas predmetného obdobia tiež spôsobili zhoršenie jeho finančnej situácie. (90) Ako už bolo vysvetlené, investície priemyselného odvetvia spoločenstva sa týkali zvýšenia vlastnej výrobnej kapacity. Prvé zvyšovanie kapacity nastalo v čase, keď sa spotreba spoločenstva zväčšovala medzi rokmi 1996 a 1998. Preto priemyselné odvetvie spoločenstva zvýšilo vlastný objem výroby a tiež sa nachádzalo v pozícii, aby zvýšilo objem predaja v spojení s expanziou trhu spoločenstva. So zreteľom na tento pozitívny vývoj, priemyselné odvetvie spoločenstva zvýšilo svoju výrobnú kapacitu po druhý raz medzi rokom 1999 a VL. Zvýšenie dosiahlo asi 10000 ton. Tentoraz však priemyselné odvetvie spoločenstva nemohlo zvýšiť svoj objem výroby a predaja, aby tak naplnilo svoje nové nainštalované kapacity a preto miera využitia kapacít významne poklesla. Keďže priemyselné odvetvie priadze je kapitálovo náročným odvetvím a fixné náklady sú náležite značné, pokles objemu výroby a predaja v období od roku 1999 do VL malo priamy negatívny dopad na finančnú situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva. Uvádza sa, že v tom istom období cena za hlavnú surovinu zostala stabilná. (91) Zvýšenie kapacity v období od roku 1999 do VL preto naozaj malo negatívny dopad na finančnú situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva. To sa stalo preto, lebo toto obdobie nastalo spolu s poklesom objemu výroby a predaja v priemyselnom odvetví spoločenstva. Neskorší pokles bol však spôsobený tlakom indických dovozov priadze na trh spoločenstva. Aj keď sa spotreba spoločenstva počas obdobia od roku 1999 do VL znížila o približne 14000 ton, počas toho istého obdobia objem indického dovozu priadze vzrástol o približne 10000 ton cez agresívne správanie cien. Ceny indického dovozu priadze boli počas VL v skutočnosti značne pod cenami priemyselného odvetvia spoločenstva a príslušný objem dovozu narástol do takej miery, že priemyselné odvetvie spoločenstva nebolo schopné zvýšiť alebo dokonca ani obmedziť vlastný klesajúci objem predaja a výroby a následne obmedziť negatívny dopad nainštalovanej nadbytočnej kapacity. (92) Usudzuje sa, že ak náklady spojené s investíciami a preto nárastom nainštalovanej kapacity mali naozaj negatívny dopad na finančnú situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva v období od roku 1999 do VL, tento dopad bol však vyvolaný skutočnosťou, že priemyselné odvetvie muselo znížiť svoj objem predaja, výroby a svoje predajné ceny. Toto bolo zase v dôsledku tlaku nízkych cien indických dovozov, ktorých objem sa v tom istom období viac ako zdvojnásobil, keď celková spotreba spoločenstva klesala. (93) Je preto zrejmé, že za neprítomnosti dumpingových dovozov z Indie by si priemyselné odvetvie spoločenstva bolo schopné zachovať svoje predajné ceny na úrovni z roku 1998 a zvýšiť vlastný objem výroby a predaja. Toto by tiež viedlo k úsporám z masovej výroby a za podmienok poctivého obchodu by priemyselné odvetvie spoločenstva bolo schopné absorbovať väčšinu, ak nie všetky, dodatočné fixné náklady spojené s týmito investíciami. Pokles dopytu (94) Zatiaľ čo spotreba spoločenstva počas predmetného obdobia rástla, v období od roku 1999 do VL klesala. Aj keď táto klesajúca tendencia nastala spolu s poklesom objemu predaja priemyselného odvetvia spoločenstva, malo by sa najskôr upozorniť na to, že objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva klesal pomerne viac ako spotreba spoločenstva. Po druhé, počas toho istého obdobia sa dovozy pochádzajúce z Indie viac ako zdvojnásobili. Preto, keďže nie je možné vylúčiť skutočnosť, že tento pokles v dopyte mal škodlivý vplyv na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva, tento fakt sa musí považovať za druhoradý v porovnaní s účinkami dumpingových dovozov. Globálny hospodársky pokles (95) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdia, že priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo ujmu v dôsledku svetového globálneho hospodárskeho poklesu ku koncu roka 2000 a že by sa táto skutočnosť mala zobrať do úvahy a vyčísliť s cieľom analýzy príčiny. (96) Po prvé by sa malo uviesť, že uvedená analýza ukazuje, že hospodárska situácia priemyselného odvetvia spoločenstva sa začala zhoršovať už pred koncom roku 2000. Po druhé, pod termínom globálny hospodársky pokles by sa mohlo očakávať, že všetci prevádzkovatelia v spoločenstve budú ovplyvnení podobným spôsobom. Avšak v čase, keď bol trh nízky, indickí vyvážajúci výrobcovia dokázali významne zvýšiť svoj objem predaja v spoločenstve. Podľa uvedeného vysvetlenia, objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva klesal pomerne rýchlejšie ako spotreba spoločenstva. Okrem toho dopad globálneho poklesu sa odzrkadľuje už v uvedenom poklese dopytu. (97) So zreteľom na uvedené, aj keď nemožno vylúčiť, že aj hospodársky pokles vplýval na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva, záverom zostáva, že v porovnaní s dopadom cenovej krízy dumpingových dovozov má tento pokles zanedbateľný význam. Vývozný výkon priemyselného odvetvia spoločenstva (98) Indickí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že strata trhového podielu priemyselného odvetvia spoločenstva nastala v dôsledku toho, že odvetvie uprednostnilo vývozný predaj pred domácim predajom. Nárast priemyselného odvetvia spoločenstva v objeme vývozu dokazuje, že je konkurencieschopným na trhoch, kde prevláda poctivý obchod. Tiež by sa malo pripomenúť, že zatiaľ čo sa počas predmetného obdobia objem vývozu skutočne štvornásobil, stále zostáva okrajovým v porovnaní s celkovým predajom priemyselného odvetvia spoločenstva. Na koniec sa uvádza, že ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva sa stanovila prostredníctvom odkazu na jeho predaj len na trhu spoločenstva. Pre absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok vzhľadom na tieto záhlavia, sa predbežné závery úvodných ustanovení 96 až 98 dočasného nariadenia potvrdzujú. Cena suroviny (99) V tomto ohľade neboli doručené žiadne pripomienky a preto sa potvrdzujú závery z úvodných ustanovení 93 až 95 dočasného nariadenia, že cena suroviny priemyselného odvetvia spoločenstva nemôže zodpovedať za ujmu, ktorú odvetvie utrpelo. Ostatné argumenty vznesené zainteresovanými stranami (100) Indickí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že pokles objemu výroby počas VL sa má prisúdiť zámernému vyradeniu podniku jedného z dvoch výrobcov spoločenstva tvoriacich priemyselné odvetvie spoločenstva. Šetrenie však preukázalo, že počas VL nenastalo žiadne zatvorenie podniku. Predmetný výrobca potvrdil, že nenastalo žiadne zatvorenie podniku a argumentoval, že akékoľvek zníženie objemu výroby počas VL nastalo v dôsledku účinku nárastu nízko ocenenej priadze na trhu spoločenstva. Preto sa tento argument zamietol. 4. Záver o príčinnej súvislosti (101) Na záver sa potvrdzuje, že dumpingové dovozy mali škodlivé účinky na priemyselné odvetvie spoločenstva, najmä v období od roku 1999 do VL, ktorého situácia sa vyznačuje zníženým objemom predaja, prepadnutými predajnými cenami, stratou trhového podielu a významným zhoršením finančnej situácie, hlavne v oblasti ziskovosti a návratnosti investícií. Počas toho istého obdobia sa indický objem dovozu skutočne významne zvýšil, v absolútnom ako aj relatívnom chápaní, pri cenách, ktoré sa považovali za značne znižujúce cenu priemyselného odvetvia spoločenstva. (102) Preskúmali sa nasledovné ostatné známe faktory: dovozy pochádzajúce z ostatných tretích krajín, predaj ostatných výrobcov spoločenstva, investície priemyselného odvetvia spoločenstva, pokles dopytu, globálny hospodársky pokles, cena suroviny a vývozný výkon priemyselného odvetvia spoločenstva. Zistilo sa, že niektoré z týchto faktorov majú tiež škodlivý vplyv na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva. Účinok týchto faktorov zhoršil významný negatívny vplyv na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva spôsobený prílivom dovozov pochádzajúcich z Indie, čo samo o sebe tiež spôsobilo vážnu ujmu priemyselnému odvetviu spoločenstva. (103) Z uvedenej analýzy, ktorá náležite rozlíšila a od seba oddelila účinky všetkých známych faktorov a ich účinok na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva od škodlivých účinkov dumpingových dovozov a potom, ako sa zabezpečilo, že ujma spôsobená ostatnými faktormi nie je pripísaná dumpingovým dovozom, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory ako také nezvrátia skutočnosť, že medzi dumpingovými dovozmi a zistenou závažnou ujmou existuje pravá a podstatná príčinná súvislosť. I. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (104) So zreteľom na udalosti, ktoré sa udiali po určení predbežných nálezov, t. j. zatvorenie podniku spoločnosti Dupont SA, sa znovu preskúmalo, či napriek záverom o škodlivom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že uplatnenie definitívnych antidumpingových opatrení nie je v záujme spoločenstva. 1. Priemyselné odvetvie spoločenstva a ostatní výrobcovia spoločenstva (105) Ako bolo vysvetlené v dočasnom nariadení, neexistuje žiadny dôvod pre pochybnosti o životaschopnosti a konkurencieschopnosti priemyselného odvetvia spoločenstva v situácii, kde sa uplatňujú bežné trhové podmienky. Fakty však ukázali, že za neprítomnosti podmienok poctivého obchodu je existencia priemyslového odvetvia spoločenstva vážne ohrozená. Nepoctivý obchod na trhu spoločenstva už vyústil skutočne do zatvorenia Dupont SA, ktorý nedokázal prežiť súčasnú krízovú situáciu trhu. Ak sa opatrenia neuložia, nemožno vylúčiť možnosť, že ostatní výrobcovia spoločenstva nezažijú rovnaký vývoj. (106) Malo by sa pripomenúť, že napriek skutočnosti, že len dvaja výrobcovia spoločenstva sa nachádzali v pozícii, aby spolupracovali pri šetrení, konanie plne podporili výrobcovia spoločenstva predstavujúci 75 % výroby spoločenstva. Ako je vysvetlené vyššie, tiež ostatní výrobcovia spoločenstva spozorovali eróziu vlastných trhových podielov a objemu predaja na trhu spoločenstva. (107) Predbežné závery o tom, že uplatnenie opatrení by bolo v záujme priemyselného odvetvia spoločenstva a ostatných výrobcov spoločenstva, sa preto potvrdzujú. 2. Dovozcovia (108) V predbežnom štádiu neboli doručené žiadne odpovede od žiadneho dovozcu alebo obchodníka. V dočasnom nariadení sa dospelo k záveru, že uplatnenie opatrení by významne neovplyvnilo ich situáciu. (109) Pre absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok zo strany zainteresovaných osôb po uplatnení dočasných opatrení sa uvedené závery potvrdzujú. 3. Dodávatelia suroviny (110) Pre absenciu akýchkoľvek pripomienok sa týmto potvrdzuje predbežný záver, že uplatnenie opatrení je v záujme priemyselného odvetvia vertikálneho spojenia. 4. Užívatelia (111) V predbežnom štádiu spolupracoval len jeden užívateľ. Pre absenciu akýchkoľvek pripomienok alebo reakcií následne po uplatnení dočasných opatrení sa týmto potvrdzuje záver, že uplatnenie opatrení by nepoškodilo životaschopnosť a konkurencieschopnosť užívateľov. 5. Záver (112) Neuplatňovanie antidumpingových opatrení by vážne ohrozilo existenciu priemyselného odvetvia spoločenstva a ostatných výrobcov spoločenstva. Tento fakt podporuje skutočnosť, že v dôsledku podmienok nepoctivého obchodu pretrvávajúcich na trhu spoločenstva musel nedávno jeden z výrobcov spoločenstva zatvoriť svoj podnik nachádzajúci sa v spoločenstve. (113) Naopak, ak by sa konečné opatrenia nezaviedli, pokračujúci pokles ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva, pozorovaný počas predmetného obdobia, bude naďalej ohrozovaný rizikom ďalšieho zatvárania podnikov na výrobu priadze v spoločenstve. (114) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na to, aby sa neuplatňovali konečné antidumpingové opatrenia. J. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOV OPATRENIA 1. Úroveň pre odstránenie vážnej ujmy (115) Na základe metodiky vysvetlenej v úvodných ustanoveniach 122 až 125 dočasného nariadenia sa vypočítala úroveň pre odstránenie vážnej ujmy za účelmi stanovenia úrovne opatrení, ktoré sa s konečnou platnosťou uplatnia. (116) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdia, že úroveň zisku, použitá s cieľom výpočtu neškodlivej ceny, bola vybraná svojvoľne, pretože vychádzala z najvyššieho ziskového rozpätia spozorovaného počas predmetného obdobia. (117) Malo by sa pripomenúť, že úroveň zisku zvažovaného na kalkuláciu neškodlivej ceny by mala zodpovedať úrovni, ktorú by priemyselné odvetvie spoločenstva mohlo opodstatnene očakávať, že dosiahne za absencie škodlivého dumpingu. Za primeraný výber porovnania sa považoval rok 1998, keďže sa usúdilo, že počas tohto roku nemali dovozy z Indie prepadový účinok na ceny priemyselného odvetvia spoločenstva a že dovozy z ostatných krajín podliehajúce opatreniam už dosahovali úroveň podobnú cenám prevládajúcich vo VL. Skutočnosť, že jeden výrobca spoločenstva musel byť vylúčený z definície priemyselného odvetvia spoločenstva a preto sa pre predmetné obdobie stanovili nové údaje pre ziskovosť, nemení predbežné nálezy, že takéto priemyselné odvetvie za podmienok poctivého obchodu by mohlo opodstatnene očakávať, že za absencie dumpingových dovozov dosiahne úroveň zisku 8 %. (118) Po zvážení uvedeného sa potvrdila metodika použitá pre stanovenie úrovne na odstránenie ujmy, ktorá je opísaná v úvodných ustanoveniach 122 až 125 dočasného nariadenia. (119) Ako v prípade uvedeného vo vzťahu k rozpätiam znižujúcich cien sa podobne prepracovali a upravili rozpätia ujmy. 2. Konečné opatrenia (120) Na základe uvedeného a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného opatrenia sa konečné antidumpingové clo uloží na úrovni zistených dumpingových rozpätí, keďže sa vo všetkých prípadoch nachádzali pod rozpätiami vážnej ujmy. (121) Vzhľadom na súčasné antisubvenčné konanie voči Indii, žiadny výrobok nebude, v súlade s článkom 24 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvenčným dovozom z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva [4] (ďalej len "základné antisubvenčné nariadenie") a článkom 14 ods. 1 základného nariadenia, podliehať obom antidumpingovým a vyrovnávacím clám s cieľom riešenia tej istej situácie, ktorá vznikla z dumpingu alebo subvencie vývozu. Je preto potrebné určiť, či, a do akej miery vyplývajú subvenčné čiastky a dumpingové rozpätia z tej istej situácie. (122) Nariadením Rady (ES) č. 2094/2002 [5] sa uložilo konečné vyrovnávacie clo zodpovedajúce výške subvencie, ktorá po zistení u všetkých vývozcov bola nižšia ako rozpätie ujmy. Všetky prešetrené subvenčné systémy, u ktorých sa zistilo, že sú vyrovnateľné, tvorili vývozné subvencie v zmysle článku 3 ods. 4 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. Preto konečné dumpingové rozpätia stanovené pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indii teda vznikli čiastočne v dôsledku existencie týchto vývozných subvencií. Za týchto okolností sa nepovažuje za vhodné uložiť jednak vyrovnávacie ako ani antidumpingové clá v plnej miere príslušných čiastok vývoznej subvencie a konečne stanovených dumpingových rozpätí. Preto sa konečné antidumpingové clo upraví tak, aby odrážalo skutočné dumpingové rozpätie pretrvávajúce po uplatnení konečného vyrovnávacieho cla, pričom sa tak vykompenzuje účinok vývozných subvencií. (123) Na základe horeuvedeného sú konečné clá nasledovné: Názov spoločnosti | Dumpingové rozpätie | Sadzba konečného vyrovnávacieho cla vývoznej subvencie | Sadzba konečné ho antidumpingového cla | Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % | Welspun Syntex Limited | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do výberu | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % | Všetky ostatné spoločnosti | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | (124) Jednotlivé sadzby antidumpingového cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe nálezov súčasného šetrenia. Preto vzhľadom na tieto spoločnosti odrážajú situáciu zistenú počas tohto šetrenia. Tieto sadzby cla (narozdiel od celokrajinného cla uplatniteľného na "všetky ostatné spoločnosti") sa tak uplatňujú výlučne na dovozy výrobkov pochádzajúcich z predmetnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami a teda uvedenými špecifickými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky neuvádzajú vo vykonávacej časti tohto nariadenia, vrátane osôb spriaznených s tými špecificky uvedenými spoločnosťami, nemôžu čerpať výhody z týchto sadzieb a podliehajú colným sadzbám uplatniteľných na "všetky ostatné spoločnosti". (125) Akýkoľvek nárok žiadajúci o uplatnenie týchto sadzieb antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po založení nového výrobného alebo predajného subjektu) by sa mal adresovať Komisii [6] bezodkladne spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä po akékoľvek úprave činností spoločnosti spojených s výrobou, domácim a vývozným predajom spojeným s napríklad takouto zmenou názvu alebo zmenou výrobného a predajného subjektu. Komisia, ak je to vhodné, po porade s Poradným výborom náležite zmení a doplní nariadenie o aktualizovaný zoznam spoločností majúcich výhody z jednotlivých sadzieb cla. (126) Keďže sa pri šetrení dumpingu použil výber vzorky, v tomto konaní nemožno s cieľom určenia jednotlivých dumpingových rozpätí začať revíziu nových vývozcov v zmysle článku 11 ods. 4 základného nariadenia. Aby sa však zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie pre každého pravého nového vyvážajúceho výrobcu a spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do výberu, uvažuje sa o tom, že sa vykoná ustanovenie, aby sa vážené priemerné clo uložené na tieto spoločnosti uplatňovalo na akéhokoľvek nového indického vyvážajúce výrobcu, ktorý by inak bol oprávnený na osobitné clo v zmysle článku 11 ods. 4 základného nariadenia. 3. Výber dočasných ciel (127) So zreteľom na rozsah zistených dumpingových rozpätí a na základe úrovne ujmy spôsobenej priemyselnému odvetviu spoločenstva, považuje sa za potrebné, aby sa čiastky zabezpečené ako dočasné antidumpingové clo, uložené dočasným nariadením, t. j. nariadením (ES) č. 1412/2002, s konečnou platnosťou vyberali na úrovni sadzby cla s konečnou platnosťou uloženej, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Konečné antidumpingové clo sa týmto ukladá na dovozy polyesterovej strižovej priadze z chemického hodvábu KN znak 54023300 s pôvodom v Indii. 2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čisté franko ceny na hranici spoločenstva, pred preclením, na výrobky vyrobené spoločnosťami uvedenými v tabuľke, je takáto: Spoločnosť | Sadzba cla (%) | Dodatočný znak Integrovaného sadzobníka ES (TARIC) | Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 3,7 % | A 388 | Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001,Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 6,6 % | A 389 | Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 3,7 % | A 390 | Modern Petrofils NH No 8, Braman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 3,7 % | A 391 | Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 3,7 % | A 392 | Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 393 | Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400021, India | 6,1 % | A 394 | Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 395 | Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Street, Mumbai 400 002, India | 3,7 % | A 396 | Wespun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 7,9 % | A 397 | Všetky ostatné spoločnosti | 7,9 % | A 999 | 3. Ak nie je ustanovené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov. Článok 2 Ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Indii poskytne pre Komisiu dostatočný dôkaz o tom, že: - do spoločenstva nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas vyšetrovanej lehoty (od 1. októbra 2000 do 30. septembra 2001), - nie je spriaznený so žiadnym vývozcom alebo výrobcom v Indii, ktorí podliehajú antidumpingovým opatreniam uloženým týmto nariadením, - v skutočnosti vyvážal do spoločenstva predmetný výrobok po vyšetrovanej lehote, na ktorej sa opatrenia zakladajú, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do spoločenstva, Rada, konajúc na základe jednoduchej väčšiny, na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, môže zmeniť a doplniť článok 1 ods. 2 pridaním nového vyvážajúceho výrobcu ku spoločnostiam uvedeným v danom článku, ktoré podliehajú sadzbe váženého priemerného cla vo výške 3,7 %. Článok 3 Čiastky zaistené ako dočasné antidumpingové clo v zmysle nariadenia (ES) č. 1412/2002 o dovozoch polyesterovej strižovej priadze z chemického hodvábu KN znak 54023300 s pôvodom v Indii, sa s konečnou platnosťou vyberajú na úrovni sadzby cla konečne uloženého týmto nariadením. Čiastky zaistené nad výškou sadzieb konečného antidumpingového cla sú odpustené. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 26. novembra 2002 Za Radu predseda B. Bendtsen [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1972/2002 (Ú. v. ES L 305, 7.11.2002, s. 1). [2] Ú. v. ES L 205, 2.8.2002, s. 50. [3] Ú. v. ES L 205, 2.8.2002, s. 26. [4] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. [5] Pozri s. 21 tohto Úradného vestníka. [6] Európska Komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo B, J-79 5/17, B-1049 Brusel. --------------------------------------------------