ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Zavedením tretieho piliera by sa mohla zlepšiť primeranosť dôchodkového systému, neprispelo by to však k zlepšeniu jeho udržateľnosti. Zdá sa, že sa neuvažuje o nijakých iných opatreniach adresovaných Malte v rámci odporúčania 2, najmä v súvislosti so zrýchlením zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku a zvyšovania skutočného veku odchodu do dôchodku.
(9)

Opatrenia na zlepšenie účasti na trhu práce zahŕňajú zmeny prevoditeľnosti daňových bonusov a reformy niekoľkých príspevkov a dávok v nezamestnanosti. Celkovo sa dá očakávať, že tieto opatrenia budú mať pozitívny vplyv na rozpočtové saldo. Plánuje sa však, že opatrenia sa budú zavádzať pomaly, a to aj v dôsledku dohôd so sociálnymi partnermi týkajúcimi sa ich vykonávania. Najdôležitejšie z týchto opatrení už boli načrtnuté v národnom programe reforiem. Rýchlejším vykonávaním by sa zabezpečilo lepšie fungovanie trhu práce a podporil by sa hospodársky rast,
(12)

Prebieha vykonávanie opatrení na stabilizáciu bankového sektora, a to najmä dôkladné posúdenie kvality aktív a stresové testy, ktoré sa týkajú takmer 70 % bankového sektora a ktoré treba dokončiť do konca roku 2013. Očakáva sa, že po takomto posúdení bude nasledovať komplexná stratégia reštrukturalizácie, konsolidácie a rekapitalizácie bankového sektora, ktorá by mohla zahŕňať aj plány na zníženie investícií spojených s priamou a nepriamou účasťou verejného sektora v domácich bankách. Takýmto znížením investícií by sa výrazne znížili riziká opätovného výskytu podmienených záväzkov v nadchádzajúcich rokoch.
(15)

Významná pozornosť sa v rámci programu ekonomického partnerstva venuje otázkam trhu práce vrátane hodnotenia reformy trhu práce z roku 2012, prebiehajúcej reformy aktívnych politík trhu práce, vykonávania stratégie zameranej na zamestnanosť a podnikanie mladých ľudí a zavedenia verejno-súkromných partnerstiev do služieb zamestnanosti. Neexistujú však žiadne konkrétne plány na ďalšiu modernizáciu verejných služieb zamestnanosti nad rámec spolupráce so súkromnými agentúrami sprostredkujúcimi zamestnanie. Po zhodnotení reformy trhu práce z roku 2012 sa v programe ekonomického partnerstva navyše nepredpokladajú opatrenia na ďalšie posilnenie uvedenej reformy. Vzhľadom na to sa zdá, že vďaka reforme sa upevnila vnútorná flexibilita firiem a zmiernenie mzdových požiadaviek, čím sa za rovnakých podmienok obmedzujú straty zamestnanosti.
(9)

Plánovaná dôchodková reforma môže podľa očakávaní prispieť k dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Opatrenia prijaté do roku 2020 sa zameriavajú hlavne na stranu príjmov, a to predovšetkým prostredníctvom zvýšenia sociálnych príspevkov pre zamestnancov i zamestnávateľov, čo je opatrenie, pred ktorým Rada varovala v odporúčaní Rady z 9. júla 2013. Samotná vláda sa zaviazala kompenzovať vplyv plánovanej dôchodkovej reformy na náklady práce v roku 2014 prostredníctvom zníženia rodinných príspevkov. Od roku 2020 sa obdobie prispievania na dosiahnutie plnej výšky dôchodku bude postupne zvyšovať až na 43 rokov do roku 2035. V plánovanej reforme sa nedostatočne plní odporúčanie Rady z 9. júla 2013, pretože sa očakáva, že opatreniami sa rozdiel vo financovaní do roku 2020 zníži iba o polovicu. V tejto súvislosti neboli revidované rozsah a špecifické pravidlá, ktoré platia v systéme pracovníkov verejnej správy. Na financovanie dôchodkového systému do roku 2020 by mohli chýbať ešte vyššie prostriedky, než sa očakávalo, ak by sa potvrdilo, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádza reforma, je príliš optimistický, čo sa na základe súčasného hospodárskeho vývoja nedá v plnej miere vylúčiť. V prípade rozpočtových nákladov na opatrenia plánované s cieľom lepšie zohľadniť intenzívne aktivity sa prejavuje výrazná neistota a tieto náklady predstavujú ďalšie riziko pre finančný výhľad dôchodkového systému.
2.3.

V prípade oboch návrhov nariadení by sa úvodné ustanovenia na začiatku preambuly („so zreteľom na“) mali zosúladiť so zaužívanou medziinštitucionálnou praxou, na ktorej sa dohodli všetky inštitúcie, a teda by sa mali obmedziť na právny základ (t. j. ustanovenia, ktorými sa inštitúciám v skutočnosti udeľuje právomoc prijať predkladaný akt) a v prípade potreby na odkazy na návrh, postup a stanoviská. Pokiaľ ide o právny základ, po všeobecnom odkaze na Zmluvu o fungovaní Európskej únie by sa preto mal uviesť odkaz len na článok 5 ods. 1 a článok 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2533/98 a v prípade návrhu o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií aj na článok 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2531/98. Za právny základ uvedených návrhov nariadení nemožno považovať ani článok 5 štatútu ESCB a ECB, ani článok 8 nariadenia (ES) č. 2533/98, ani nariadenie (EÚ) č. 549/2013, smernicu 2013/36/EÚ, ani nariadenie (EÚ) č. 575/2013. Ak sa odkazy na tieto ďalšie ustanovenia a nástroje považujú za užitočné na správne porozumenie normatívnych ustanovení návrhu nariadenia, môžu sa uviesť v odôvodneniach.
11.

Hoci Komisia súhlasí so zámerom ECB zmeniť nariadenie Rady o sankciách s cieľom zohľadniť prijatie nariadenia o SSM, obáva sa, že ustanovenie, ktoré navrhuje ECB, by spôsobilo dodatočné problémy. Najmä súčasný článok 1a ods. 2 v spojení s článkom 4b by sa mohol vykladať tak, existujúce rozhodovacie postupy stanovené v nariadení Rady o sankciách by sa vzťahovali na ukladanie administratívnych peňažných sankcií zo strany ECB pre porušenie priamo uplatniteľných právnych predpisov Únie. To by znamenalo, že Výkonná rada ECB by prijímala rozhodnutia bez akéhokoľvek zapojenia Rady pre dohľad. Tomu by sa zabránilo, keby sa rozsah zmien nariadenia Rady o sankciách obmedzil len na porušenia nariadení a rozhodnutí ECB, čo je nevyhnutné vzhľadom na právny základ nariadenia Rady o sankciách.
4.

Komisia však vyzýva Radu guvernérov ECB, aby pri preskúmaní tohto zosúladenia, ku ktorému má podľa návrhu nariadenia dôjsť najneskôr do roku 2020, zohľadnila, že pre Komisiu má zachovanie tohto zosúladenia rozhodujúci význam, keďže administratívne náklady spojené so štvrťročným predkladaním informácií po jednotlivých položkách by predstavovali príliš veľké zaťaženie pre malých a stredných poisťovateľov. Ak by sa toto zosúladenie nezachovalo, Komisia by musela k budúcim návrhom o spravodajských povinnostiach poisťovacích korporácií pravdepodobne vydať nepriaznivé stanoviská.
2.7.

Ak by sa v súvislosti so súčasným odporúčaním na rozšírenie zoznamu výnimiek nestanovili jasné a prísne pravidlá a podmienky, bol by to pre Komisiu vo viacerých ohľadoch dôvod na znepokojenie. Po prvé, pretože by získali prístup subjekty, ktoré nie sú súčasťou ESCB a nie sú tvorcami štatistiky. Tieto subjekty nie sú viazané zásadami výkonu povolania, ktoré sa uplatňujú na štatistické úrady na základe uvedených základných rámcových nariadení a súvisiaceho Európskeho kódexu štatistických postupov. Po druhé, vzhľadom na povahu informácií, ktoré sa majú sprístupniť, a ich plánované použitie na účely finančného dohľadu. Na účely monitorovania a overovania by sa používali údaje, ktoré sú pre dotknuté osoby vysoko obchodne citlivé. Zatiaľ čo administratívne údaje sa môžu použiť na štatistické účely, používanie dôverných štatistických informácií na administratívne účely by nebolo v súlade so zvyčajnými štatistickými zásadami. Po tretie, pretože ESCB nemusí byť schopný zaručiť, že prijímajúce subjekty, ktoré nie sú súčasťou ESCB, budú chrániť údaje v požadovanom plnom rozsahu. To by mohlo oslabiť dôveru verejnosti v štatistické orgány a v dôsledku toho by to malo vplyv na mieru odpovedí a kvalitu vykazovaných údajov.
SK Úradný vestník Európskej únie C 347/3

STANOVISKO KOMISIE

z 2. októbra 2014

týkajúce sa plánu likvidácie rádioaktívneho odpadu zo zariadenia na skladovanie IRAO-ZRAM umiestneného v blízkosti republikového úložiska rádioaktívnych odpadov na Slovensku

(Iba slovenské znenie je autentické)

(2014/C 347/02)

Posúdenie, uvedené nižšie, sa vykonáva podľa ustanovení Zmluvy o Euratome bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek ďalšie posúdenia uskutočňované podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie a povinnosti vyplývajúce z nej a zo sekundárnych právnych predpisov (1).

Európska komisia dostala 24. marca 2014 od slovenskej vlády v súlade s článkom 37 Zmluvy o Euratome všeobecné údaje, ktoré sa týkajú plánu likvidácie rádioaktívneho odpadu zo zariadenia na skladovanie IRAO-ZRAM v Mochovciach.

Na základe týchto údajov a ďalších informácií, o ktoré Komisia požiadala 29. apríla 2014 a ktoré slovenské orgány poskytli 5. júna 2014, a následnej konzultácie so skupinou expertov Komisia vypracovala toto stanovisko:

1. Vzdialenosť medzi zariadením na skladovanie IRAO-ZRAM a najbližším bodom v ďalšom členskom štáte, v tomto prípade v Maďarsku, je približne 40 km.

2. Zariadenie nebude podliehať povoleniu na vypúšťanie kvapalných a plynných rádioaktívnych látok. Za bežných prevádzkových podmienok nebudú vypúšťané kvapalné a plynné rádioaktívne látky a je preto nepravdepodobné, že toto zariadenie spôsobí expozíciu obyvateľstva v inom členskom štáte, ktorá by bolo významná zo zdravotného hľadiska.

3. Sekundárny pevný rádioaktívny odpad sa presunie do zariadení oprávnených na úpravu alebo likvidáciu odpadu na Slovensku.

4. V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ku ktorému môže dôjsť v dôsledku havárie takého typu a rozsahu, ako sa uvádza vo všeobecných údajoch, by dávka, ktorej by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, nebola zo zdravotného hľadiska významná.

Záverečné stanovisko Komisie teda znie, že vykonávanie plánu likvidácie rádioaktívneho odpadu v akejkoľvek podobe pochádzajúceho zo zariadenia na skladovanie IRAO-ZRAM, ktoré sa nachádza v blízkosti republikového úložiska rádioaktívnych odpadov v Mochovciach na Slovensku, a to počas bežnej prevádzky, ako aj v prípade havárie takého typu a rozsahu, ako sa uvádza vo všeobecných údajoch, by nemalo spôsobiť rádioaktívnu kontamináciu vody, pôdy ani ovzdušia iného členského štátu, ktorá by bola zo zdravotného hľadiska významná.

V Bruseli 2. októbra 2014 Za Komisiu Günther OETTINGER podpredseda

(1) Napríklad podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie je potrebné podrobnejšie posúdiť environmentálne aspekty. Komisia by chcela orientačne poukázať na ustanovenia smernice 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, smernice 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie, ako aj na smernicu 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicu 2000/60/ES, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva.
2.

Počas obdobia prevádzky republikového úložiska rádioaktívnych odpadov: — Rádioaktívny odpad bude ukladaný bez zámeru jeho spätného vybratia. — Republikové úložisko rádioaktívnych odpadov bude podliehať iba povoleniu na vypúšťanie kvapalných rádioaktívnych látok. Za bežných prevádzkových podmienok nebudú z republikového úložiska rádioaktívnych odpadov vypúšťané vzduchom šíriteľné rádioaktívne látky a je nepravdepodobné, že pri vypúšťaní kvapalných rádioaktívnych látok by došlo k expozícii obyvateľstva v inom členskom štáte, ktorá by bolo významná zo zdravotného hľadiska. — V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ku ktorému môže dôjsť v dôsledku havárie takého typu a rozsahu, ako sa uvádza vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorým by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, neboli zo zdravotného hľadiska významné.
4.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po haváriách typu a rozsahu uvedených vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, neboli zo zdravotného hľadiska významné, a to vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).
4.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po haváriách typu a rozsahu uvedených vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte alebo susednej krajine, neboli zo zdravotného hľadiska významné, a to vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).
4.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po havárii typu a rozsahu uvedených vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, neboli zo zdravotného hľadiska významné, a to vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v nových základných bezpečnostných normách (smernica Rady 2013/59/Euratom).
5.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po havárii typu a rozsahu uvedeného v zmenenom pláne, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, neboli zo zdravotného hľadiska významné, a to vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).
5.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po haváriách typu a rozsahu uvedených vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte, neboli zo zdravotného hľadiska významné, a to vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).
2.

Za bežných prevádzkových podmienok nebude úložisko rádioaktívneho odpadu Unterweser vypúšťať do životného prostredia kvapalné ani plynné rádioaktívne látky. Úložisko teda nepotrebuje zákonom predpísanú autorizáciu vypúšťania takýchto látok. Nie je teda pravdepodobné, že by prevádzka zariadenia mala za následok ožiarenie obyvateľstva v inom členskom štáte, ktoré by bolo zo zdravotného hľadiska vzhľadom na limity dávok stanovené v smerniciach o základných bezpečnostných normách (3) závažné.
5.

Komisia preto súhlasí s ECB, že zvýšenie systémového významu centrálnych protistrán by mohlo byť spojené s rizikami, ktoré by mohli ovplyvniť zúčtovacie systémy, čo by mohlo mať negatívny vplyv na hladké fungovanie platobných systémov a vykonávanie jednotnej menovej politiky. To by mohlo nakoniec ovplyvniť hlavný cieľ, ktorým je udržiavanie cenovej stability.
2.

Za bežných prevádzkových podmienok nebude hala na prípravu prepravy (úložisko) vypúšťať do životného prostredia kvapalné ani plynné rádioaktívne výpuste. Toto úložisko teda nepotrebuje zákonom predpísanú autorizáciu vypúšťania takýchto látok. Preto nie je pravdepodobné, že by zariadenie malo za následok ožiarenie obyvateľstva v inom členskom štáte, ktoré by bolo zo zdravotného hľadiska vzhľadom na limity dávok stanovené v smernici o základných bezpečnostných normách závažné (3).
2.

Za bežných prevádzkových podmienok nebude hala na prípravu prepravy (úložisko) vypúšťať do životného prostredia kvapalné ani plynné rádioaktívne výpuste. Toto úložisko teda nepotrebuje zákonom predpísanú autorizáciu vypúšťania takýchto látok. Nie je teda pravdepodobné, že by zariadenie malo za následok ožiarenie obyvateľstva v inom členskom štáte, ktoré by bolo zo zdravotného hľadiska vzhľadom na limity dávok stanovené v smernici o základných bezpečnostných normách závažné (3).
3.

Pevný nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad sa uloží v podzemnom národnom úložisku rádioaktívneho odpadu v Bátaapáti. Vyhoreté palivové články budú dočasne uskladnené v lokalite (v novom zariadení, ktoré sa má vybudovať a ktoré nie je súčasťou predloženej dokumentácie). Podľa plánovaného referenčného scenára sa palivové články následne uložia v hlbinnom geologickom úložisku v Maďarsku. Ďalšou možnosťou môže byť prepracovanie vyhoretého paliva. Ak sa vyhoreté palivo prepraví na prepracovanie do tretej krajiny, bude sa musieť vrátiť do Maďarska na uloženie podľa článku 4 ods. 2 smernice o rádioaktívnom odpade (smernica Rady 2011/70/Euratom (4)), podľa ktorého v prípade, že sa vyhoreté palivo prepraví na prepracovanie do tretej krajiny, konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie tohto materiálu vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie i naďalej členský štát pôvodu. Ak sa vyhoreté palivo prepraví do tretej krajiny na uloženie, mali by byť splnené tieto požiadavky: i) vyhoreté palivo musí príslušný maďarský regulačný orgán považovať za „rádioaktívny odpad“ v súlade s vymedzením uvedeným v článku 3 bode 7 smernice; ii) v čase prepravy musí medzi treťou krajinou určenia a Maďarskom byť v platnosti dohoda o využívaní úložiska v tejto tretej krajine; iii) musia byť splnené podmienky uvedené v článku 4 ods. 4 smernice, najmä podmienka uvedená v písmene c) daného odseku, podľa ktorej tretia krajina určenia musí mať fungujúce úložisko. Napokon by sa malo zdôrazniť, že účel prepravy vyhoretého paliva (či už ide o jeho prepracovanie alebo uloženie) musia príslušné orgány jasne stanoviť a vopred oznámiť.
4.

V prípade neplánovaných výpustí rádioaktívnych látok, ktoré môžu nastať po haváriách typu a rozsahu uvedeného vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorých účinkom by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo iného členského štátu, neboli zo zdravotného hľadiska závažné vzhľadom na referenčné úrovne stanovené v smernici o základných bezpečnostných normách. Komisia preto zastáva názor, že vykonávanie plánu ukladania rádioaktívneho odpadu v akejkoľvek podobe, ktorý pochádza z vyradenia a demontáže jadrovej elektrárne Brokdorf (KBR) v nemeckej spolkovej krajine Šlezvicko-Holštajnsko, by pri bežnej prevádzke, ani v prípade havárie typu a rozsahu uvedeného vo všeobecných údajoch nemalo spôsobiť rádioaktívnu kontamináciu vody, pôdy ani ovzdušia iného členského štátu, ktorá by bola zo zdravotného hľadiska závažná vzhľadom na ustanovenia smernice o základných bezpečnostných normách.
10.

ROZHODLA, že: a) Pri uplatňovaní OMK sa využije pružný prístup vhodný pre oblasť kultúry, ktorý plne rešpektuje kompetencie členských štátov vrátane kompetencií ich regionálnych a miestnych orgánov, a v súlade so zásadou subsidiarity. Účasť členských štátov na dotknutých činnostiach a postupoch bude dobrovoľná, b) pri vykonávaní OMK sa osobitná pozornosť bude venovať potrebe minimalizovať finančné a administratívne zaťaženie rôznych aktérov v súlade so zásadou proporcionality tak, ako je to stanovené v Zmluve o ES (4), c) ciele európskeho programu pre kultúru sa budú vykonávať prostredníctvom trojročných pracovných plánov, ktoré budú obsahovať obmedzený počet prioritných oblastí, ktoré určí Rada ako vhodné pre rámec OMK v danom čase. Komisia na základe týchto prioritných oblastí navrhne do pracovných plánov konkrétne činnosti, o ktorých bude rokovať Rada ministrov, a ktoré doplní, aktualizuje a ak bude potrebné, schváli, d) Rada bude v spolupráci s Komisiou zohrávať dôležitú rolu pri zabezpečovaní kontinuity a následných krokov v prioritných oblastiach a udržiavaní dynamiky procesu, e) Komisia po porade s príslušným orgánom Rady [Výbor pre kultúrne záležitosti] pripraví správu o pokroku, ktorá sa predloží Rade okrem iného na základe informácií dobrovoľne poskytnutých zo strany členských štátov podľa zásad ustanovených v odseku 10 písm. a) a b) vyššie, f) s cieľom zlepšiť všeobecnú informovanosť o spolupráci v oblasti kultúry a jej viditeľnosť na európskej úrovni budú aktéri a verejnosť v oblasti kultúry vo veľkej miere informovaní o cieľoch a prioritných činnostiach pracovného plánu.
6.

vedomosti a zručnosti týkajúce sa bezpečnosti sietí a informácií sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou každodenného života každého jednotlivca a zainteresovaného subjektu v spoločnosti; na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ sa uskutočnilo niekoľko informačných kampaní, v tejto oblasti však stále zostáva vykonať veľa práce, najmä pokiaľ ide o konečných používateľov a malé a stredné podniky (MSP); by sa mala venovať používateľom so špeciálnymi potrebami alebo tým, ktorí len málo poznajú záležitosti týkajúce sa bezpečnosti sietí a informácií; všetky zainteresované strany by si mali uvedomovať, že sú súčasťou celosvetového bezpečného reťazca a mali by byť splnomocnení konať zodpovedajúcim spôsobom; otázky bezpečnosti sietí a informácií by sa mali zohľadniť pri každom vzdelávaní a odbornej príprave súvisiacej s IKT,
2.

vykonávanie jednotných a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania by malo byť účinné a spravodlivé a malo by zároveň podporovať excelentnosť, inovácie a kreativitu. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy by nemali byť len základom pre vyššiu hospodársku konkurencieschopnosť a zamestnateľnosť jednotlivcov, ale mali by aj zabezpečovať silnejšiu sociálnu súdržnosť, trvalo udržateľný rozvoj, osobné naplnenie a aktívnejšiu účasť občanov v spoločnosti,
1.

Pripravili ľudí na nové pracovné miesta v rámci znalostnej spoločnosti, najmä: a) zvyšovaním celkovej úrovne zručností, pričom sa uprednostňuje vzdelávanie a odborná príprava jednotlivcov s nízkou úrovňou zručností a iných ľudí s najvyšším rizikom hospodárskeho a sociálneho vylúčenia vrátane jednotlivcov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, a mladých ľudí s nižším stupňom ukončeného vzdelania, starších pracovníkov, dlhodobo nezamestnaných, žien, ktoré sa usilujú o návrat na trh práce, migrantov a osôb so zdravotným postihnutím, b) poskytovaním a podporou počiatočného a ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom dosiahnuť zručnosti a spôsobilosti najvyššej kvality, dokonca excelentnosti, aby sa zachovali a posilnili ich kapacity na inováciu a využívanie výskumu, ktoré sú potrebné pre väčšiu konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť, c) podporou excelentnosti, pokiaľ ide o zručnosti vo V&V a inovácii, aj prostredníctvom rozvoja inovačných zoskupení so zapojením podnikov, ako aj inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy a výskumu a iniciatívy Euroskills 2008. d) vykonávaním opatrení, ktorých cieľom je prispôsobenie a vyplnenie prípadných medzier, e) podporou uchádzačov o zamestnanie poskytnutím poradenstva pri voľbe povolania a osobného plánu odbornej prípravy, v ktorom by sa určili moduly spôsobilostí potrebné na získanie nových pracovných miest tam, kde existujú nedostatky v zručnostiach. f) šírením informácií o zručnostiach a spôsobilostiach potrebných pre nové pracovné miesta prostredníctvo EURES, vnútroštátnych služieb zamestnanosti a európskych a vnútroštátnych sietí v oblasti poradenstva.