VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 482/2012

zo 7. júna 2012,

ktorým sa schvaľujú malé zmeny a doplnenia špecifikácie názvu zapísaného v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Tettnanger Hopfen (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

Komisia v súlade s článkom 9 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 preskúmala žiadosť Nemecka o schválenie zmien a doplnení špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Tettnanger Hopfen“ zapísaného do registra podľa nariadenia Komisie (ES) č. 415/2010 (2) .

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Špecifikácia chráneného zemepisného označenia „Tettnanger Hopfen“ sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Jednotný dokument obsahujúci hlavné prvky špecifikácie sa uvádza v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2) Ú. v. EÚ L 119, 13.5.2010, s. 5.

Vysvetlenie: je možné, že pri nových systémoch oporných konštrukcií bude potrebné používať herbicídy. Takáto potreba nastáva len v pomerne ojedinelých prípadoch, keď dochádza k nadmernému rastu buriny. Herbicídy sú potom nevyhnutné na zvýšenie množstva vody, ktoré majú chmeľové sadenice k dispozícii. Kvalita chmeľu by teda nemala byť ovplyvnená.

V siedmej vete sa výraz „na začiatku až v polovici apríla“ nahrádza výrazom „od začiatku marca až do polovice apríla“.

PRÍLOHA II

JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

„TETTNANGER HOPFEN“

No CE: DE-PGI-0105-0528-03.11.2011

CHZO ( X ) CHPO ( )

1. Názov

„Tettnanger Hopfen“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.8: Iné výrobky prílohy I k zmluve (korenie atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Botanika: Z botanického hľadiska patrí chmeľ (humulus lupulus) do radu pŕhľavovitých (urticales) a do čeľade konopovitých (cannabaceae). Chmeľ je dvojdomá rastlina, tzn. jednotlivé rastliny tvoria buď výlučne samičie alebo výlučne samčie kvetenstvá. Pestuje sa len „samičí chmeľ“, z kvetov ktorého sa vyvinú šištice. Ochrana podľa nariadenia (ES) č. 510/2006 sa má vzťahovať len na samičie chmeľové šištice (prírodný chmeľ) a výrobky vzniknuté ich spracovaním, konkrétne chmeľové pelety a extrakt chmeľu. Šištice pozostávajú zo šupín, šupiniek, stopky a vretena. V nich sa nachádzajú obsahové látky chmeľu „Tettnanger Hopfen“ dôležité pre varenie piva. Chmeľ je krátkodenná rastlina, tzn. rast nastáva počas predlžujúcich sa dní, kvitnúť začína približne od 21. júna, keď sa dni začnú skracovať. Tettnanger Hopfen dosahuje vďaka výhodným podmienkam pestovateľskej oblasti (pôda, množstvo zrážok a priemerné teploty) v porovnaní s ostatnými oblasťami pestovania chmeľu rastovú výšku až do 8,30 m (oporné konštrukcie v iných oblastiach majú spravidla výšku 7 – 7,50 m). Ide o rýchlo rastúcu (až 30 cm za deň) a pravotočivú rastlinu. Ako „Tettnanger Hopfen“ sa označujú aromatické druhy z pestovateľskej oblasti Tettnang. Okrem hlavných druhov Tettnanger (od roku 1973 sa používa jednotný názov „Tettnanger Frühhopfen“, P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 342) a Hallertauer Mittelfrüher sa pestujú aj druhy Hallertauer Tradition a Perle. Druh Tettnanger sa pestuje výlučne v pestovateľskej oblasti Tettnang.

Použitie: Tettnanger Hopfen sa takmer výlučne (približne 99 %) využíva pri výrobe piva (len veľmi malá časť sa využíva vo farmácii). K zákazníkovi sa dostáva prevažne v spracovanej forme ako pelety a v menšej miere aj ako extrakt chmeľu, keďže pri extrakcii sa môžu stratiť vzácne aromatické látky chmeľu Tettnanger Hopfen.

Obsahové látky: Obsahové látky, ktoré majú rozhodujúci vplyv na arómu, sú horčiny (chmeľové živice), aromatické látky (éterické oleje) a triesloviny (polyfenoly). Tettnang patrí do oblastí pestovania aromatického chmeľu.

Tettnanger Hopfen vďačí za svoje svetové renomé predovšetkým aj mimoriadne jemným aromatickým látkam, ktoré sa skladajú z vyše 300 zložiek éterických olejov (tzv. „buket chmeľu“). Opis arómy chmeľu Tettnanger Hopfen sa pohybuje na škále kvetinová, citrusová, ovocná, ríbezľová, sladká, korenistá. Celkový dojem „aróma“ sa v prípade pestovateľskej oblasti Tettnang opisuje ako „harmonická, intenzívna a jemná“.

Okrem tohto rozdelenia sa druhy v rámci obchodovania s chmeľom oficiálne posudzujú podľa komponentov „najjemnejšia aróma, aróma, horký chmeľ a chmeľ s vysokým obsahom alfa horkých látok“. 96 % chmeľu Tettnanger Hopfen (druhy Tettnanger a Hallertauer) spadajú do skupiny „najjemnejšia aróma“, zvyšné 4 % (druhy Perle a Hallertauer Tradition) do skupiny „aróma“. Keďže mnohé z 300 aromatických zložiek ešte nie je možné senzoricky uchopiť, spoliehajú sa osoby zodpovedné v pivovaroch za rozhodnutia a nákup chmeľu ešte stále na subjektívny dojem z arómy (nákupca pri výbere strčí nos do chmeľu). Odborníci vedia rozpoznať Tettnanger Hopfen ako najjemnejší chmeľ.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Celá výroba surového chmeľu až po balenie šištíc, označenie a certifikáciu v stredisku kvality, prebieha vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť zodpovedá pestovateľskej oblasti Tettnang, ktorá zahŕňa:

1. v okrese (Landkreis) Bodensee obce Eriskirch, Friedrichshafen, Hagnau am Bodensee, Immenstaad am Bodensee, Kressbronn am Bodensee, Langenargen, Markdorf, Meckenbeuren, Neukirch, Oberteuringen a Tettnang;

2. v okrese Ravensburg obce Achberg, Amtzell, Berg, Bodnegg, Grünkraut, Ravensburg, Wangen im Allgäu (územie bývalých obcí Neuravensburg a Schomburg);

3. v okrese Lindau (Bodensee), obce Bodolz, Lindau (Bodensee), Nonnenhorn a Wasserburg (Bodensee).

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou

5.1. Osobitosť zemepisnej oblasti

Prvá písomná zmienka o pestovaní chmeľu v oblasti Tettnang pochádza z roku 1150 (P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 12). V roku 1838 vtedajšia radnica v Tettnangu evidovala 14 pivovarov (porovnaj Memminger „Beschreibung des Oberamts Tettnang“, 1838, s. 62), z toho 3 pre mesto. O tri roky neskôr, teda v roku 1841, ich už bolo 6. Ich majitelia si chmeľ pestovali sami. Plánovane sa začal pestovať od roku 1844, keď ho zaviedol obvodný lekár Johann Nepomuk von Lentz spolu ďalšími ôsmimi občanmi mesta Tettnang, cielene pre klimatickú hranicu oblasti pestovania viniča (P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 15). Rozšírenie pestovania na celé územie, ktoré sa na severe čoskoro spojilo so staršou pestovateľskou oblasťou okolo Altshausen (približne od 1821; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 14) sa zaznamenalo od roku 1860 (1864 = 91 ha, 1866 = 160 ha, 1875 = 400 ha, 1914 = 630 ha; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 22 a nasledujúce). Najväčší rozmach pestovateľskej oblasti Tettnang nastal v deväťdesiatych rokoch 20. storočia – na 1 650 hektárov (správa EÚ o trhu s chmeľom z roku 1997, správa združenia HVG z roku 1997). V pestovateľskej oblasti Tettnang sa vždy selektoval a pestoval len aromatický chmeľ.

Tettnanger Hopfen sa pestuje výlučne na štrku nižšie položených terás vytvorených neskorou morénou Würmskej doby ľadovej, v kotline rieky Schussen, pozdĺž rieky Argen a na jej ľadovcových brehoch. Táto geologická formácia s hlbokými prameňmi spodnej vody umožňuje chmeľu hlboko sa zakoreniť (až do hĺbky 2 m). Zároveň zabezpečuje chmeľu stálu vlahu – aj pri extrémnych suchách. Významnú úlohu pri rozvinutí všetkých aróm chmeľu Tettnanger Hopfen hrá aj mierna klíma vo výške 400 až 600 m nad hladinou mora, ktoré ovplyvňuje aj Bodamské jazero.

Tettnanger Hopfen sa pestuje v oblasti s jedinečnými klimatickými podmienkami (stredné hodnoty priemernej ročnej teploty, počet slnečných hodín a množstvo zrážok). Napríklad priemerné hodnoty uplynulých 30 rokov (stav z roku 2009) s teplotou 9,4 stupňov Celzia, takmer 1 800 slnečných hodín a množstvom zrážok 1 136 mm sú vysoko nad 30-ročným priemerom ostatných pestovateľských oblastí v Nemecku.

5.2. Osobitosť výrobku

Ako „Tettnanger Hopfen“ sa označujú aromatické druhy z pestovateľskej oblasti Tettnang. Okrem hlavných druhov Tettnanger a Hallertauer Mittelfrüher sa pestujú aj druhy Hallertauer Tradition a Perle. Druh Tettnanger sa pestuje výlučne v pestovateľskej oblasti Tettnang.

Tettnanger Hopfen obsahuje jemné aromatické látky, ktoré sa skladajú z vyše 300 zložiek éterických olejov (tzv. „buket chmeľu“). Opis arómy chmeľu Tettnanger Hopfen sa pohybuje na škále kvetinová, citrusová, ovocná, ríbezľová, sladká, korenistá. Celkový dojem „aróma“ sa v prípade pestovateľskej oblasti Tettnang opisuje ako „harmonická, intenzívna a jemná“.

Podľa kategórii, ktoré vypracovali obchodníci s chmeľom, až 96 % chmeľu Tettnanger Hopfen (druhy Tettnanger a Hallertauer) spadá do skupiny „najjemnejšia aróma“, zvyšné 4 % (druhy Perle a Hallertauer Tradition) do skupiny „aróma“.

Tettnanger Hopfen sa vyznačuje aj veľkou homogenitou,

ktorú každoročne potvrdzujú analýzy dodaných dávok vykonávané v špecializovanom laboratórium v Tettnagu, pri ktorých sa skúmajú vonkajšie znaky kvality.

Tieto závery v prípade druhu Tettnanger potvrdila univerzita v Hohenheime, v prípade druhu Hallertauer Mittelfrüher pivovar Anheuser/Busch.

Tettnanger Hopfen si vybudoval dobrú povesť aj ďaleko za hranicami regiónu pestovania. Najjemnejšia aróma z malej, ale ušľachtilej metropoly pestovania chmeľu Tettnang si získala priaznivcov na celom svete, od Japonska až po Spojené štáty. Mimoriadnym prejavom úcty a kvality je napríklad, keď pivovarníci v Spojených štátoch na svojich obaloch uvádzajú „brewed with Tettnang Hops“, čo sa nezriedka deje. Vďaka svojej kvalite dosahuje Tettnanger Hopfen stále najvyššie predajné ceny (ročné správy EÚ z 90tych rokov, ročné správy 1990 – 2000 bavorského krajinského orgánu, P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 368, 369). Ale aj ľudia v chmeľovom mestečku Tettnang žijú chmeľom. Dôkazom sú regionálne štruktúry a udalosti spojené s chmeľom Tettnanger Hopfen. Napríklad múzeum Tettnanger Hopfenmuseum, založené v roku 1995, dokumentuje celú fascinujúcu kultúru spojenú s chmeľom. Na 4 kilometrovom náučnom chodníku Tettnanger Hopfenlehrpfad sa záujemcovia môžu dozvedieť všetky informácie a zaujímavosti o Tettnanger Hopfen. Pestovateľskou oblasťou Tettnang prechádza aj cyklistický okruh Tettnanger Hopfenschlaufe s celkovou dĺžkou 42 km. Na každoročných chmeľových slávnostiach v Tettnang-Kau oslavujú obyvatelia oblasti Tettnang vždy v auguste krátko pred začatím zberu dlhú tradíciu „svojho zeleného zlata“. Spomenúť musíme aj chmeľové panovníčky (chmeľová kráľovná a dve princezné) oblasti Tettnang, ktoré sa volia každé dva roky a ktoré chmeľ Tettnanger Hopfen reprezentujú na regionálnej i na medzinárodnej úrovni.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo osobitou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Spolupôsobenie geologického podkladu (kvalita pôdy) a klimatických podmienok vytvárajú optimálne podmienky pre rast a vytváranie šištíc chmeľu Tettnanger Hopfen a tým aj jeho do veľkej miery zemepisne podmienenej homogenity. Významnú úlohu pri rozvinutí mimoriadne jemnej arómy chmeľu Tettnanger Hopfen hrá akosť pôdy vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ako aj mierna klíma, ktorú ovplyvňuje aj Bodamské jazero. Tettnanger Hopfen vďačí za svoje svetové renomé predovšetkým mimoriadne jemnej aróme. Vďaka dlhoročnej tradícii pestovania chmeľu v regióne Tettnang sa miestne obyvateľstvo s chmeľom Tettnanger Hopfen stotožnilo a chmeľ má svoje pevné miesto v kultúrnom živote regiónu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Vestník ochranných známok 33 z 20. 8. 2010, časť 7a-bb, s. 14729,

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/19450.