ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4.

Kolaterál vydaný členmi zúčtovacieho systému by mal byť prijatý len za dodržania nasledujúcich prudenciálnych opatrení: — využitie finančných nástrojov, ktoré vydal člen zúčtovacieho systému a ktoré predložil ako kolaterál iný člen zúčtovacieho systému, by malo byť buď obmedzené, alebo by sa mali použiť vyššie zrážky než v prípade nástrojov, ktoré nevydal člen zúčtovacieho systému, pričom druhú možnosť by mali vzhľadom na jej potenciálne procyklické dôsledky dôkladne posúdiť príslušné orgány, — centrálne protistrany by mali prijímať len kótované a verejne obchodované cenné papiere, — právne predpisy by mali výslovne stanoviť spôsob hodnotenia prepojení v rámci krížovej kolateralizácie členov zúčtovacieho systému. Právne predpisy by tiež mali objasniť, akým spôsobom musí centrálna protistrana preukázať svoju schopnosť riadiť menové riziká.
2.

Od adresátov sa vyžaduje, aby ESRB, Rade a Komisii zaslali do 30. júna 2016 správu, v ktorej uvedú opatrenia prijaté na dosiahnutie súladu s týmto odporúčaním. Odporúčané opatrenia by sa mali uplatňovať od dátumu, kedy členské štáty požadujú od úverových inštitúcií vo svojej jurisdikcii, aby udržiavali proticyklickú kapitálovú rezervu špecifickú pre inštitúciu v súlade s článkom 130 smernice 2013/36/EÚ. Táto správa by mala zahŕňať podrobnosti o opatreniach prijatých od uvedeného dátumu.
(12)

Bezpečnostné pravidlá inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr Únie by spoločne mali predstavovať komplexný a koherentný všeobecný rámec pre ochranu utajovaných skutočností v Európskej únii a mali by zabezpečiť rovnocennosť základných zásad a minimálnych noriem. Základné zásady a minimálne normy stanovené v bezpečnostných predpisoch Európskeho parlamentu a v bezpečnostných predpisoch Rady by teda mali byť rovnocenné.
4.

ECB prijala 8. novembra 2001 rozhodnutie ECB/2001/11 o určitých podmienkach týkajúcich sa prístupu do systému monitorovania falzifikátov (Counterfeiting Monitoring System – CMS) (4), ktorý je riadený ECB a obsahuje technické a štatistické informácie o falzifikátoch eurobankoviek a euromincí, bez ohľadu na to, či pochádzajú z členských štátov alebo tretích krajín; uvedené rozhodnutie sa odvoláva na uzatvorenie dohody medzi stranami v súvislosti s prístupom Europolu do CMS.
—

ak fond utrpí straty z akýchkoľvek záruk alebo ekvitných účastí fondu, ktoré boli nevyrovnané v dátum ukončenia členstva a čiastka takýchto strát presahuje sumu zaistenia proti stratám v dátum ukončenia členstva, takýto bývalý člen na základe požiadavky fondu splatí čiastku, o ktorú by cena spätného odkúpenia jeho akcií bola znížená, ak by boli pri stanovení ceny spätného odkúpenia brané do úvahy straty. Okrem toho, je bývalý člen naďalej viazaný zodpovednosťou, ak došlo k znehodnoteniu kapitálu fondu a výzva k splátkam na akcie sa uskutočnila v čase stanovenia ceny spätného odkúpenia akcií.
2.

Bod V.1.3.1 prílohy sa nahrádza takto: „V.1.3.1. Lehoty Od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad, vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom a EBA sa vyžaduje, aby predložili ESRB a Rade správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom: a) od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A ods. 1 a 2; b) od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. júla 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o odporúčaní A ods. 1 a 2; c) od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A ods. 3; d) od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 30. septembra 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o vykonávaní odporúčania A ods. 3; e) od EBA sa vyžaduje, aby do 30. júna 2014 predložil ESRB a Rade usmernenia uvedené v odporúčaní A ods. 4; f) od EBA sa vyžaduje, aby do 31. marca 2016 predložil ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A ods. 5; g) od EBA sa vyžaduje, aby do 30. júna 2016 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o vykonávaní odporúčania A ods. 5.“
(5)

ECAI zatrieďovali nevyžiadané úverové ratingy podľa rôznych vymedzení pojmov. To sa odrážalo v predkladaní informácií externými ratingovými agentúrami do databázy orgánu EBA aj do databázy CEREP orgánu ESMA. Orgán ESMA v reakcii na tento nesúlad postupov medzi ECAI vydal dokument „Otázky a odpovede“ (5) o vymedzení pojmu nevyžiadaný rating, v ktorom uviedol svoje stanovisko k tomuto vymedzeniu, ktoré by sa pre konzistentnosť malo používať na účely hodnotení podľa článku 138 nariadenia o kapitálových požiadavkách. Napriek tomu, keďže sa hodnotenie začalo pred vydaním dokumentu otázok a odpovedí a bolo jedným z dôvodov pre jeho vydanie, je na účely tohto rozhodnutia vhodné hodnotiť ratingy vzhľadom na ich klasifikáciu pridelenú každou ECAI pred uverejnením dokumentu otázok a odpovedí (t. j. pred 16. decembrom 2015), vďaka čomu by sa mohli posúdiť informácie o nevyžiadaných ratingoch z minulosti a použiť len dostupné kvantitatívne údaje týkajúce sa týchto ratingov, ktoré sú k dispozícii v databáze CEREP. Okrem toho sa tým pomôže zabrániť prílišnému odkladu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia, najmä s ohľadom na to, aký vplyv má dokument otázok a odpovedí na spôsob, akým ECAI klasifikujú svoje nevyžiadané ratingy, na ich politiky a na spôsob, akým inštitúcie používajú tieto ratingy na regulačné účely. Orgán EBA však napriek tomu na základe aktuálnych informácií ESMA týkajúcich sa pokroku pri prijímaní vymedzenia nevyžiadaných ratingov agentúrami ECAI, ako sa podrobnejšie uvádza v dokumente otázok a odpovedí, posúdi, či by sa v súvislosti s týmto rozhodnutím mali prijať ďalšie opatrenia.
(7)

ESRB zvyčajne vymedzí tretiu krajinu ako významnú, ak sú expozície bankového systému Únie do tejto tretej krajiny najmenej 1 % pre aspoň jeden z uvedených troch ukazovateľov. V porovnaní s nefinančnými korporáciami býva výška vlastného kapitálu bánk v pomere k ich aktívam malá. To znamená, že pri tom, čo sa môže javiť ako malé expozície v porovnaní s bilanciou banky, môžu straty dosiahnuť úroveň, ktorá môže ohroziť solventnosť bánk a/alebo vyvolať pochybnosti verejnosti o ich solventnosti. To by odôvodňovalo stanovenie nízkej prahovej hodnoty, pretože nepriaznivý vývoj v danej tretej krajine by mohol mať významný vplyv na kapitálovú pozíciu bánk. Prahová hodnota používaná na identifikáciu významných tretích krajín by zároveň nemala zohľadňovať tretie krajiny, do ktorých má expozície len jeden členský štát okrem prípadov, keď sú takéto expozície dostatočne veľké na to, aby predstavovali riziko pre Úniu nad rámec daného členského štátu. Za účelom minimalizácie týchto prípadov by sa mala stanoviť vysoká prahová hodnota, ktorá by zabezpečila zachytenie len najväčších expozícií členských štátov. ESRB dospel k záveru, že prahová hodnota 1 % všetkých expozícií predstavuje ideálnu rovnováhu medzi oboma uvedenými želanými výsledkami.
2.

V prílohe sa vkladá tento text: „Estónsko Miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku I. Opis opatrenia 1. Estónske opatrenie spočíva v zavedení miery vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku. II. Reciprocita 2. Ak členské štáty implementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bod 3. 3. Ak členské štáty neimplementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s odporúčaním C bod 2 recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.“
4.

Príslušným orgánom sa tiež odporúča recipročne uplatniť belgické opatrenie na hodnotu expozícií belgických hypotekárnych úverov priamo poskytnutých úverovými inštitúciami s prístupom IRB usadenými v ich jurisdikcii. V súlade s odporúčaním C bod 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitola 2 oddiel IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.
2.

Bod V.1.3.1 prílohy sa nahrádza takto: „V.1.3.1 Harmonogram Od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad, vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom a EBA sa vyžaduje, aby predložili ESRB a Rade správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom: a) od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A body 1 a 2; b) od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. júla 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o odporúčaní A body 1 a 2; c) od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A bod 3; d) od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 30. septembra 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o vykonávaní odporúčania A bod 3; e) od EBA sa vyžaduje, aby do 30. júna 2014 predložil ESRB a Rade usmernenia uvedené v odporúčaní A bod 4; f) od EBA sa vyžaduje, aby do 31. marca 2017 predložil ESRB a Rade správu o vykonávaní odporúčania A bod 5.“.
(4)

Opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté v jednej krajine budú mať prostredníctvom cezhraničných prepojení vonkajšie účinky na finančnú stabilitu v iných krajinách. Vo všeobecnosti budú tieto účinky pozitívne, keďže makroprudenciálna politika znižuje systémové riziko a pravdepodobnosť a dosah systémovej krízy, čím tiež zlepšuje finančnú stabilitu v iných členských štátoch. Tieto účinky však môžu byť aj negatívne. Napríklad pobočky zahraničných poskytovateľov finančných služieb a poskytovatelia finančných služieb, ktorí priamo poskytujú cezhraničné finančné služby napriek tomu, že sú vystavené rovnakým rizikám ako domáci poskytovatelia finančných služieb a dcérske spoločnosti zahraničných poskytovateľov finančných služieb, zvyčajne nebudú požiadané o zvýšenie odolnosti voči týmto rizikám, napríklad tak, že by sa na nich vzťahovali vnútroštátne kapitálové opatrenia v ich domovskom členskom štáte. Navyše ak títo poskytovatelia finančných služieb využívajú konkurenčnú výhodu oproti domácim poskytovateľom finančných služieb a dcérskym spoločnostiam zahraničných poskytovateľov finančných služieb, môže ich to motivovať na zvýšenie ich expozície do príslušných makroprudenciálnych rizík v aktivačnom členskom štáte, čím by vystavili domovský členský štát väčšiemu riziku. Ak by sa mali tieto makroprudenciálne riziká týkajúce sa poskytovania finančných služieb naplniť, mohli by sa kapitálové vankúše týchto poskytovateľov finančných služieb ukázať ako nedostatočné, čo by malo nepriaznivé následky na ich domáce finančné systémy.
(4)

Aby sa zabránilo takýmto potenciálnym rozdielom, príslušný aktivačný orgán by mal zároveň so žiadosťou o reciprocitu navrhnúť maximálny prah významnosti na úrovni poskytovateľa finančných služieb. Stály hodnotiaci tím, ktorý je uvedený v rozhodnutí Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/4 (4), môže, ak to považuje za potrebné, odporučiť inú prahovú hodnotu.
(1)

V prílohe sú do zoznamu pridané tieto ECAI: — Creditreform Rating AG — Egan-Jones Ratings Co. — HR Ratings de México, S.A. de C.V. — INC Rating Sp. z o.o. — modeFinance S.r.l. — Rating-Agentur Expert RA GmbH
a)

Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Predseda ESRB pripravuje predbežný program riadneho zasadnutia generálnej rady a spolu so súvisiacou dokumentáciou ho predkladá na konzultáciu riadiacemu výboru najmenej osem kalendárnych dní pred zasadnutím riadiaceho výboru. Následne predseda predkladá predbežný program spolu so súvisiacou dokumentáciou členom generálnej rady najmenej desať kalendárnych dní pred zasadnutím generálnej rady. Pri plánovaní práce a príprave programov zasadnutia generálnej rady sa berie do úvahy, že uvedení členovia, ktorí sa zúčastňujú podľa článku 4 ods. 7, môžu byť vylúčení z účasti na zasadnutiach generálnej rady v prípade, že sa rokuje o situácii jednotlivých finančných inštitúcií Únie alebo členských štátov Únie.“
7.

Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.
6.

Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.
(2)

V oddiele 2 ods. 3 bode 3 odporúčania ESRB/2014/1 sa od adresátov uvedeného odporúčania vyžaduje, aby ESRB, Rade a Komisii každé tri roky zaslali správy, v ktorých uvedú opatrenia prijaté na dosiahnutie súladu s uvedeným odporúčaním, a preto by mali adresáti uvedeného odporúčania zaslať druhú správu ESRB, Rade a Komisii do 30. júna 2019. S cieľom poskytnúť adresátom uvedeného odporúčania dostatočný čas na to, aby sa v prípade potreby zaoberali zisteniami uvedenými v prvom hodnotení implementácie odporúčania ESRB/2014/1, by sa však mala lehota na predloženie druhej správy odložiť o jeden rok.
Článok 3

Postup pre prípravu a schválenie odpovede na žiadosť o konzultáciu

1. Sekretariát ESRB oznámi prostredníctvom systému Darwin prijatie žiadosti o konzultáciu podľa článku 138 ods. 4 smernice 2009/138/ES členom generálnej rady, riadiacemu výboru a hodnotiacemu tímu, a to ihneď po jej prijatí.

2. Do desiatich dní od prijatia žiadosti o konzultáciu pripraví hodnotiaci tím návrh odpovede na žiadosť o konzultáciu a sekretariát ESRB tento návrh predloží riadiacemu výboru na posúdenie v písomnom konaní.

3. V rámci harmonogramu uvedeného v predchádzajúcom odseku môže člen generálnej rady do dvoch pracovných dní ECB od oznámenia prijatia žiadosti o konzultáciu generálnej rade oznámiť, že by sa jeho orgán chcel zúčastniť ako pozorovateľ na práci hodnotiaceho tímu, ak ešte nie je zastúpený.

4. Riadiaci výbor vznesie pripomienky k návrhu odpovede do dvoch pracovných dní od jeho predloženia sekretariátom ESRB. Hodnotiaci tím posúdi zásadné pripomienky riadiaceho výboru, a môže ich zohľadniť v návrhu odpovede predkladanom generálnej rade.

5. Sekretariát ESRB predloží návrh odpovede generálnej rade na pripomienky do štyroch pracovných dní ECB od dátumu predloženia návrhu odpovede riadiacemu výboru. Členovia generálnej rady môžu vzniesť pripomienky k návrhu odpovede pred prijatím rozhodnutia generálnej rady, a to do štyroch pracovných dní ECB od dátumu predloženia návrhu odpovede generálnej rade. Ak neboli vznesené zásadné pripomienky k návrhu odpovede na žiadosť o konzultáciu, považuje sa takýto návrh za schválený.
(13)

Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, podliehajú len vnútroštátnym právnym predpisom a vnútroštátne právne predpisy v tejto oblasti nie sú harmonizované právnymi predpismi Únie. V nadväznosti na nedávne zmeny uskutočnené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (8) sa v článku 47 smernice 2013/36/EÚ uvádza, že príslušné vnútroštátne orgány zbierajú od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, minimálny súbor informácií doplnený o všetky ďalšie informácie, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na umožnenie komplexného monitorovania činností pobočky. Takéto informácie by sa mali poskytovať orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ak je to možné a vhodné. V rámci uvedeného preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, t. j. či by sa mali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely, by Komisia mala zvážiť aj možnosť zberu údajov na takéto účely od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine.
b)

Odporúčanie B Adresát odporúčania B bodu 1 sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých v súvislosti so sprísňovaním opatrení zameraných na dlžníkov. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. Adresát odporúčania B bodu 2 sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania B bodu 2. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.
b)

Odporúčanie B Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.
c)

Odporúčanie C Adresát odporúčania C sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.
b)

Odporúčanie B Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o krokoch prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom alebo iných dostupných opatrení prijatých na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov vo Fínsku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.
8.

Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z: a) prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií; b) prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorý sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písm. a) pre: i) jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku; ii) súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a); iii) súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014; c) Prahovej hodnoty vo výške 5 % prípustného kapitálu G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písm. b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Prahové hodnoty uvedené v odsekoch b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené. Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v odsekoch a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.
(7)

Keďže opatrenie aktivované Vysokou radou pre finančnú stabilitu sa uplatňuje iba na najvyššej úrovni konsolidácie, malo by byť tiež možné recipročne uplatniť toto opatrenie na rovnakej úrovni konsolidácie v súlade so zásadou uvedenou v odporúčaní C bode 2 odporúčania ESRB/2015/2, podľa ktorej by príslušné orgány mali implementovať rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, aké implementoval aktivačný orgán. Uplatňovanie prahu významnosti na individuálnej úrovni by okrem toho mohlo viesť k tomu, že budú vyňaté inštitúcie, ktoré majú na konsolidovanej úrovni koncentrované veľké expozície voči vysoko zadlženým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, čo by mohlo podnecovať k regulatórnej arbitráži. Odporúčaný prah významnosti by sa preto v tomto výnimočnom prípade mal uplatňovať na konsolidovanom základe.