Úradný vestník L 270 , 21/10/2003 S. 0001 - 0069



Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 OBSAH HLAVA I OBLASŤ PÔSOBNOSTI A DEFINÍCIE HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Kapitola 1 Krížové plnenie Kapitola 2 Odlíšenie a finančná disciplína Kapitola 3 Poľnohospodársky poradenský systém Kapitola 4 Integrovaný administratívny a kontrolný systém Kapitola 5 Ostatné všeobecné ustanovenia HLAVA III REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Kapitola 2 Stanovenie referenčnej čiastky Kapitola 3 Platobné nároky Oddiel 1 Platobné nároky podľa plochy Oddiel 2 Platobné nároky, ktoré podliehajú zvláštnym podmienkam Kapitola 4 Využitie pôdy v rámci režimu jednotnej platby Oddiel 1 Využitie pôdy Oddiel 2 Nároky za vyňatie pôdy z produkcie Kapitola 5 Regionálne a nepovinné uskutočňovanie Oddiel 1 Regionálne uskutočňovanie Oddiel 2 Čiastočné uskutočňovanie Oddiel 3 Nepovinné vylúčenie Oddiel 4 Nepovinná prechodná úprava HLAVA IV ĎALŠIE REŽIMY PODPORY Kapitola 1 Zvláštne prémie na kvalitu pre tvrdú pšenicu Kapitola 2 Prémie na bielkovinové plodiny Kapitola 3 Zvláštna podpora na ryžu Kapitola 4 Platba na plochu pre škrupinové ovocie Kapitola 5 Podpora na energetické plodiny Kapitola 6 Podpora a zemiaky určené na výrobu škrobu Kapitola 7 Prémie na mliečne výrobky a dodatkové platby Kapitola 8 Zvláštne regionálne podpory na plodiny na ornej pôde Kapitola 9 Podpora na osivo Kapitola 10 Platba na plochu pre plodiny na ornej pôde Kapitola 11 Prémie na ovce a kozy Kapitola 12 Platby pre hovädzie a teľacie mäso Kapitola 13 Podpora na strukoviny pestované na zrno HLAVA V PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA PRÍLOHA I Zoznam priamych platieb uvedených v článku 1 PRÍLOHA II Vnútroštátne stropy uvedené v článku 12 ods. 2 PRÍLOHA III Základné požiadavky týkajúce sa správy uvedenej v článkoch 3 a 4 PRÍLOHA IV Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav podľa článku 5 PRÍLOHA V Povolené režimy podpory uvedené v článku 26 PRÍLOHA VI Zoznam priamych platieb spojených s jednotnou platbou podľa článku 33 PRÍLOHA VII Výpočet referenčnej čiastky podľa článku 37 PRÍLOHA VIII Vnútroštátne stropy uvedené v článku 41 PRÍLOHA IX Zoznam plodín na ornej pôde uvedených v článku 66 PRÍLOHA X Tradičné produkčné oblasti tvrdej pšenice uvedené v článku 74 PRÍLOHA XI Zoznam osív uvedených v článku 99 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 36 a 37 a článok 299 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3], keďže: (1) Je potrebné stanoviť spoločné podmienky pre priame platby v rámci rôznych režimov podpory príjmov, na ktoré sa vzťahuje Spoločná poľnohospodárska politika. (2) Je potrebné spojiť plnú výšku platby priamej podpory s dodržovaním pravidiel, ktoré sa týkajú poľnohospodárskej pôdy, poľnohospodárskej produkcie a činnosti. Uvedené pravidlá sa musia týkať začlenenia základných štandardov z oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrého zaobchádzania so zvieratami a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu do spoločných organizácií trhov. Pokiaľ sa nebudú tieto základné štandardy dodržiavať, členské štáty by mali priamou podporu čiastočne alebo úplne pozastaviť na základe podmienok, ktoré sú primerané, objektívne a odstupňované. Je potrebné, aby uvedené pozastavenie neovplyvnilo sankcie stanovené v súčasnosti alebo neskôr podľa akýchkoľvek iných ustanovení právnych predpisov spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov. (3) S cieľom zabrániť opusteniu poľnohospodárskej pôdy a zaistiť jej udržiavanie v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave je potrebné stanoviť štandardy, ktoré sa môžu alebo nemusia opierať o predpisy členských štátov. Je teda vhodné stanoviť rámec spoločenstva, v ktorom by mohli členské štáty prijať štandardy, ktoré zvažujú aj charakteristiky príslušných oblastí, najmä pôdne a klimatické podmienky, ako aj súčasné spôsoby hospodárenia (využitie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodárskej praxe) a štruktúru poľnohospodárskych podnikov. (4) Majú stále pasienky kladný vplyv na životné prostredie, je vhodné prijať opatrenia podporujúce zachovanie súčasných stálych pastvín, aby sa zabránilo ich všeobecne rozšírenej premene na ornú pôdu. (5) S cieľom dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi politickými nástrojmi určenými na propagáciu udržateľného poľnohospodárstva a nástrojmi určenými na podporu rozvoja vidieka je potrebné zaviesť systém postupného znižovania priamych platieb, ktorý bude povinný na úrovni spoločenstva, na roky 2005 až 2012. Všetky priame platby presahujúce niektoré čiastky by sa mali každý rok znížiť o dané percento. Je potrebné použiť dosiahnuté úspory na financovanie opatrení, na ktorých závisí rozvoj vidieka, a rozdeliť ich medzi členské štáty podľa objektívnych podmienok, ktoré sa majú stanoviť. Je však vhodné rozhodnúť, že dané percento čiastok musí zostať v členských štátoch, kde boli vytvorené. Až do roku 2005 môžu členské štáty naďalej používať súčasný mechanizmus dobrovoľného odlíšenia podľa nariadenia Rady (ES) č. 1259/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky [4]. (6) Aby čiastky určené na financovanie Spoločnej poľnohospodárskej politiky (rubrika 1 a) dodržovali ročné stropy stanovené vo finančných perspektívach, je vhodné stanoviť finančný mechanizmus, aby sa poprípade upravili priame platby. O úprave priamej podpory by sa malo rozhodnúť, pokiaľ odhady uvádzajú, že rubrika 1 a s bezpečnostným rozpätím 300 miliónov EUR sa v danom rozpočtovom obdobia prekročí. (7) So zreteľom na štrukturálne úpravy vyplývajúce zo zrušenia intervencie v prospech raži je vhodné stanoviť pre niektoré regióny produkujúce raž prechodné opatrenia, financované časťou obnosov, ktoré vznikli odlíšením. (8) S cieľom pomoci poľnohospodárom prispôsobiť sa normám moderného a kvalitného poľnohospodárstva je nutné, aby členské štáty zriadili komplexný poradenský systém na obchodné poľnohospodárske podniky. Uvedený poľnohospodársky poradenský systém má prispieť k tomu, aby si poľnohospodári viac uvedomili vzťahy medzi tokmi surovín a poľnohospodárskymi procesmi na jednej strane a štandardmi týkajúcimi sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrej starostlivosti o zvieratá na strane druhej, bez toho aby akýmkoľvek spôsobom ovplyvňoval ich povinnosti a zodpovednosti, čo sa týka dodržiavania uvedených štandardov. (9) S cieľom uľahčiť zavedenie poľnohospodárskeho poradenského systému by mali mať členské štáty dostatočnú lehotu na jeho zriadenie. Účasť v systéme by mala byť na dobrovoľnom základe, pokiaľ ide o poľnohospodárov, pričom prednosť majú poľnohospodári, ktorí dostávajú priame platby vyššie, ako je určitá čiastka za rok. Vzhľadom k tomu, že poradenská činnosť pozostáva v poskytovania rád poľnohospodárom, je vhodné, aby sa s informáciami získanými v rámci jej výkonu zaobchádzalo ako s dôvernými informáciami, okrem prípadu vážneho porušenia právnych predpisov spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov. (10) Členské štáty musia v súlade s článkom 8 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 zo 17. mája 1999 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky [5] prijať nevyhnutné opatrenia, aby sa uistili o skutočnosti a správnosti operácií financovaných záručnou sekciou Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a aby predišli nezrovnalostiam a riešili ich. (11) S cieľom posilniť účinnosť a rentabilitu správnych a kontrolných mechanizmov je nutné upraviť systém zriadený nariadením Rady (EHS) č. 3508/92 z 27. novembra 1992 o zavedení integrovaného administratívneho a kontrolného systému pre niektoré režimy podpory spoločenstva [6], aby sa do neho mohol zahrnúť režim jednotnej platby, režimy podpory pre tvrdú pšenicu, bielkovinové plodiny, energetické plodiny, ryžu, zemiakový škrob, škrupinové ovocie, mlieko, osivo a strukoviny pestované na zrno a zvláštne regionálne podpory, ako aj kontrolu uplatňovania pravidiel týkajúcich sa krížového plnenia, odlíšenia a poľnohospodárskeho poradenského systému. Je nutné stanoviť možnosť o začleniť ďalšie režimy podpory v neskoršom štádiu. (12) Pre účinnejšiu kontrolu a s cieľom zabrániť tomu, aby sa nepredložilo niekoľko žiadostí o podporu rôznym platobným agentúram v rovnakom členskom štáte, by každý členský štát mal zriadiť jednotný systém identifikácie poľnohospodárov, ktorí predkladajú žiadosti o podporu, na ktoré sa vzťahuje integrovaný systém. (13) Rôzne zložky integrovaného systému sú zamerané na zlepšenie účinnosti administratívnych a kontrolných postupov. Preto je potrebné, ak ide o režimy spoločenstva, na ktoré sa nevzťahuje toto nariadenie, aby boli členské štáty oprávnené využívať uvedeného systému, ak akýmkoľvek spôsobom neporušia príslušné ustanovenia. (14) Vzhľadom na zložitosť systému a na veľký počet žiadostí o podporu, ktoré sa majú spracovať, je nevyhnutné využívať vhodné technické prostriedky a administratívne a kontrolné metódy. Preto musí integrovaný systém zahrňovať na úrovni každého členského štátu počítačovú databázu, systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, žiadosti poľnohospodárov o podporu, integrovaný kontrolný systém a, čo sa týka režimu jednotnej platby, systém identifikácie a evidencie platobných nárokov. (15) S cieľom umožniť spracovanie zozbieraných údajov a ich využívania na overovanie žiadostí o podporu je nutné vytvoriť výkonné počítačové databázy, ktoré umožnia najmä uskutočňovanie krížových kontrol. (16) Identifikácia poľnohospodárskych pozemkov je kľúčovým prvkom správneho používania režimu viazaného na plochu. Doterajšie skúsenosti ukázali niektoré nedostatky súčasných metód. Preto je potrebné vytvoriť systém identifikácie zriadený prípadne s pomocou diaľkového snímania údajov. (17) V záujme zjednodušenia by členské štáty mali mať právo stanoviť, aby sa predložila jediná žiadosť týkajúca sa niekoľko režimov podpory a aby sa ročná žiadosť nahradila trvalou žiadosťou, ktorá by sa každý rok len potvrdila. (18) Členské štáty by mali mať možnosť vyčleniť čiastky, vyplývajúce z uplatňovaného zníženia platieb v rámci odlíšenia, na niektoré doplňujúce opatrenia, na ktoré sa vzťahuje podpora pre rozvoj vidieka stanovená nariadením Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore pre rozvoj vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) [7]. (19) Čiastky vyplývajúce z krížového plnenia sa nemôžu stanoviť dostatočne vopred, aby sa mohli prideliť na doplňujúce opatrenia, na ktoré sa vzťahuje podpora pre rozvoj vidieka, bolo by potrebné pripísať uvedené čiastky v prospech záručnej sekcie EPUZF, s výnimkou určitého percenta, ktoré by si mal ponechať členský štát. (20) Príslušné štátne orgány by mali poskytovať oprávneným osobám platby v rámci režimov podpory spoločenstva v plnej výške, okrem znížení stanovených v tomto nariadení a v stanovených lehotách. (21) Režimy podpory, na ktoré sa vzťahuje Spoločná poľnohospodárska politika, poskytujú priamu podporu príjmov, najmä s cieľom zaistiť poľnohospodárskemu obyvateľstvu primeranú životnú úroveň. Tento cieľ je úzko spojený so zachovávaním vidieckych oblastí. Aby sa zabránilo nesprávnemu prideleniu zdrojov spoločenstva, je nutné, aby sa neuskutočnila žiadna platba podpory v prospech poľnohospodárov, ktorí umele vytvorili podmienky vyžadované na vyplatenie takých podpôr. (22) Spoločné režimy podpory sa musia prispôsobiť okolnostiam, ak je to potrebné v krátkych lehotách. Oprávnené osoby tak nemôžu počítať s nemennosťou podmienok na poskytovanie podpory a musia sa pripraviť na to, že režimy sa preskúmajú v závislosti od vývoja trhov. (23) Vzhľadom na rozpočtový význam priamych platieb podpory a nutnosti lepšie zhodnotiť ich vplyv je potrebné podrobiť režimy spoločenstva náležitému hodnoteniu. (24) Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva spoločenstva a rozvoj štandardov v oblasti kvality potravín a životného prostredia nevyhnutne spôsobujú pokles úradných cien poľnohospodárskych produktov a zvýšenie výrobných nákladov pre poľnohospodárske podniky v spoločenstve. Na dosiahnutie týchto cieľov a propagáciu udržateľného a viac tržne orientovaného poľnohospodárstva je potrebné prejsť od podpory produkcie k podpore výrobcov zavedením oddeleného systému podpory príjmov pre každý poľnohospodársky podnik. Hoci sa čiastky skutočne vyplatené poľnohospodárom nezmenia, oddeleniam sa výrazne zvýši účinnosť podpory príjmov. Je preto vhodné, aby jednotná platba na poľnohospodársky podnik závisela od dodržovania štandardov v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrého zaobchádzania so zvieratami, ako aj od udržovania poľnohospodárskeho podniku v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave. (25) Uvedený systém by mal zoskupiť určitý počet súčasných priamych platieb, vyplatených poľnohospodárom podľa rôznych režimov, do jednotnej platby, ktorá by sa stanovila na základe predchádzajúcich nárokov v referenčnom obdobia upravených tak, aby sa prihliadalo na úplné uskutočnenie opatrení zavedených v rámci Agendy 2000 a na zmeny výšky podpôr stanovených v tomto nariadení. (26) Výhody v oblasti administratívneho zjednodušenia budú väčšie, ak bude väčší počet príslušných odvetví, mal by sa režim v prvom období používať na všetky produkty, na ktoré sa vzťahuje režim plodín na ornej pôde, rovnako ako na strukoviny pestované na zrno, osivo, hovädzie mäso a ovčie mäso. Do režimu je potrebné tiež zahrnúť revidované platby pre ryžu a tvrdú pšenicu, ako aj platbu v mliekarenstve a mliečnych výrobkoch, pokiaľ sa reforma úplne uskutoční. Platby pre zemiaky určené na výrobu škrobu a na sušené krmivá by sa mali taktiež zahrnúť do režimu, avšak odlišné platby by sa mali zachovať pre spracovateľský priemysel. (27) Ak ide o konope, je potrebné stanoviť zvláštne opatrenia, aby sa zabránilo tomu, že sa medzi plodinami, ktoré využívajú jednotnú platbu, budú skrývať nedovolené plodiny a poškodí to spoločnú organizáciu trhov s týmto produktom. Je preto potrebné dbať o to, aby sa platby na plochu poskytovali len na plochy, kde boli použité odrody konope, ktoré poskytujú určité záruky ohľadom obsahu psychotropných látok. Je preto potrebné upraviť odkazy na zvláštne opatrenia stanovené nariadením Rady (ES) č. 1673/2000 z 27. júla 2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pastovanými na vlákno [8]. (28) S cieľom ponechať poľnohospodárom voľnosť, aby si vybrali, čo budú produkovať na svojej pôde, včítane produktov stále podriadených spojenej podpore, a zlepšiť tak ich orientáciu na trh, nemala by sa jednotná platba podmieňovať produkcii konkrétneho produktu. Aby sa však zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže, mali by sa niektoré produkty vylúčiť z produkcie na pôde, na ktorú možno poskytnúť podporu. (29) S cieľom stanoviť čiastku, na ktorú by mal mať poľnohospodár v rámci nového režimu nárok, je vhodné odvolať sa na čiastky, ktoré mu boli poskytnuté počas referenčného obdobia. Mala by sa vytvoriť štátna rezerva, aby sa zohľadnili zvláštne situácie. Uvedená rezerva sa môže tiež použiť na uľahčenie účasti nových poľnohospodárov v režime. Jednotná platba by sa mala stanoviť na úrovni poľnohospodárskeho podniku. (30) S cieľom uľahčiť prevod práv na prémiu je potrebné rozdeliť celkovú čiastku, na ktorú môže mať poľnohospodársky podnik nárok, na niekoľko častí (platobných nárokov) a spojiť ju s určitým počtom stanovených hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu. Aby sa zabránilo špekulatívnym prevodom, ktoré by viedli ku kumulácii platobných nárokov, ktoré neodpovedajú poľnohospodárskej skutočnosti, je vhodné stanoviť na poskytnutie podpory spojenie medzi nárokmi a určitým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako aj možnosť obmedziť prevod nárokov v regióne. Mali by sa stanoviť zvláštne ustanovenia na podporu, ktoré nie sú priamo spojené s plochou, s prihliadnutím na zvláštne situácie v chove oviec a kôz. (31) S cieľom zaistiť, aby celková úroveň podpory a nárokov nepresiahla súčasné rozpočtové obmedzenia na úrovni spoločenstva, na vnútroštátnej úrovni a prípadne na regionálnej úrovni, je vhodné stanoviť vnútroštátne stropy odpovedajúce súčtu všetkých finančných prostriedkov poskytnutých v každom členskom štáte na výplatu podpory v rámci príslušných režimov podpory počas referenčného obdobia a s prihliadnutím na neskoršie úpravy. Ak sa strop prekročí, mali by sa použiť pomerné zníženia. (32) S cieľom zachovať výhody, ktoré predstavuje vyňatie pôdy z produkcie pre kontrolu ponuky, a pritom posilniť jeho kladný vplyv na životné prostredie v rámci nového systému podpory, je potrebné zachovať podmienky vyňatia ornej pôdy z produkcie. (33) Členské štáty musia mať možnosť stanoviť určitú rovnováhu medzi jednotlivými platobnými nárokmi a regionálnymi či vnútroštátnymi priemermi, ako aj medzi súčasnými platbami a jednotnou platbou, aby mali dostatočnú pružnosť, s ktorou by reagovali na zvláštne situácie. Musí sa stanoviť zvláštna odchýlka od zákazu pestovania ovocia a zeleniny včítane zemiakov určených na spotrebu, aby sa zabránilo tomu, že v prípade regionalizácie z toho nevznikne narušenie organizácie produkcie, pokiaľ sa obmedzia čo najviac prípadné narušenia hospodárskej súťaže. Okrem toho na zohľadnenie špecifických poľnohospodárskych podmienok členského štátu je vhodné stanoviť pre členský štát možnosť požiadať o prechodné obdobia pre zavedenie režimu jednotnej platby, a pritom naďalej dodržovať rozpočtové stropy stanovené pre režim jednotnej platby. V prípade vážnych narušení hospodárskej súťaže počas prechodného obdobia a s cieľom dbať o dodržovanie medzinárodných záväzkov spoločenstva by mala Komisia prijať nevyhnutné opatrenia, aby sa takým situáciám zabránilo. (34) V prípade nepovinného alebo prechodného uskutočňovania a s cieľom ochrániť oprávnené očakávanie poľnohospodárov je vhodné stanoviť deň, do ktorého musia členské štáty rozhodnúť o používaní režimu jednotnej platby. Okrem toho, aby zaistili pokračovanie súčasných režimov, je potrebné stanoviť niektoré podmienky na priznanie nárokov na podporu, pričom sa Komisii ponecháva právomoc stanoviť podrobné pravidlá. (35) S cieľom zachovať úlohu produkcie tvrdej pšenice v tradičných produkčných oblastiach, a pritom zvýšiť podporu pre tvrdú pšenicu pri dodržaní určitej minimálnej požiadavky na kvalitu je vhodné znížiť počas prechodného obdobia súčasnú výšku príplatku na tvrdú pšenicu v tradičných oblastiach a zrušiť zvláštnu podporu v príslušných oblastiach. Podpora by mala sa mala poskytnúť len pre pestovanie tvrdej pšenice, ktorá je vhodná na výrobu krupice a cestovín. (36) Je potrebné stanoviť doplnkovú podporu pre poľnohospodárov produkujúcich plodiny s vysokým obsahom bielkovín na posilnenie úlohy týchto plodín a zaistiť motiváciu pre zvýšenie ich produkcie. Aby sa zaistilo správne používanie nového režimu, je potrebné stanoviť určité podmienky na priznanie nárokov na podporu. Je potrebné stanoviť maximálnu zaručenú plochu a použiť pomerné zníženia v prípade prekročenia tejto plochy. (37) S cieľom zachovať úlohu produkcie ryže v tradičných produkčných oblastiach je potrebné stanoviť doplnkovú podporu pre výrobcov ryže. Aby sa zaistilo správne používanie nového režimu, je potrebné stanoviť určité podmienky na priznanie nárokov na podporu. Je potrebné stanoviť vnútroštátne základné plochy a použiť zníženie v prípade prekročenia týchto plôch. (38) S cieľom zabrániť možnému zániku produkcie škrupinového ovocia v tradičných oblastiach a záporným vplyvom, ktoré by z toho vyplynuli z hľadiska životného prostredia, vidieka, sociálneho a hospodárskeho hľadiska, mali by sa v tomto odvetví prijať nové opatrenia týkajúce sa podpory. Aby sa zaistilo správne používanie nových opatrení, je potrebné stanoviť určité podmienky priznania nárokov na podporu, a najmä stanoviť minimálnu hustotu výsadby a minimálnu veľkosť pozemku. Členské štáty by mali mať právo poskytnúť doplnkovú podporu, aby vyhoveli špecifickým potrebám. (39) S cieľom zabrániť prekročeniu rozpočtu je potrebné stanoviť maximálne zaručenú plochu a v prípade jej prekročenia použiť pomerné zníženie v príslušných členských štátoch. Na zaistenie vyváženého použitia v celom spoločenstve by sa mala táto plocha rozdeliť pomerne na produkčné plochy škrupinového ovocia v členských štátoch. Členské štáty by mali byť zodpovedné za pridelenie plôch na ich území. Pre plochy, na ktoré sa vzťahujú plány na zlepšenie, by sa nemala poskytnúť podpora v rámci nového režimu, pokiaľ plán neskončí. (40) S cieľom využiť úspechu plánov na zlepšenie, ktoré umožnili zoskupiť ponuku, môžu členské štáty podmieniť nárok na podporu spoločenstva a na vnútroštátnu podporu členstvom v organizácii výrobcov. Aby sa zabránilo narušeniu, je potrebné dbať na to, aby prechod na nový režim prebehol bez narušení. (41) V súčasnosti pozostáva podpora poskytnutá pre energetické plodiny v možnosti pestovať technické plodiny na pôde vyňatej z produkcie. Energetické plodiny predstavujú najväčšiu časť nepotravinárskej produkcie na pôde vyňatej z produkcie. Je potrebné zaviesť zvláštnu podporu pre energetické plodiny, aby stále viac nahradzovali zdroje emisií oxidu uhličitého. Je potrebné stanoviť maximálne zaručenú plochu a použiť pomerné zníženie v prípade prekročenia tejto plochy. Uvedené opatrenia by sa mali preskúmať so zreteľom na uskutočňovanie iniciatívy spoločenstva o biopalivách. (42) S cieľom zachovať výrobu škrobu v tradičných produkčných oblastiach a uznať úlohu produkcie zemiakov pre striedanie plodín je potrebné stanoviť dodatočnú platbu pre výrobcov zemiakov určených na výrobu škrobu. Okrem toho, ak sa má platobný režimpre výrobcov zemiakového škrobu čiastočne zaradiť do režimu jednotnej platby, je potrebné zmeniť nariadenie Rady (ES) č. 1868/94 z 27. júla 1994, ktorým sa stanovuje režim kvót na výrobu zemiakového škrobu [9]. (43) Začlenením plodín na ornej pôde a hovädzieho a ovčieho mäsa sa režim jednotnej platby rozširuje na prémie vyplácané v najvzdialenejších regiónoch a na ostrovoch v Egejskom mori, aby sa umožnilo ďalšie zjednodušenie a aby sa zabránilo zachovaniu právneho a administratívneho rámca pre obmedzený počet poľnohospodárov v týchto regiónoch. Avšak pre zachovanie úlohy niektorých druhov produkcie v uvedených regiónoch spoločenstva je potrebné ponechať členským štátom možnosť rozhodnúť o tom, že nie je nutné začleniť tieto platby do režimu jednotnej platby. Rovnaká možnosť by sa mala stanoviť pre dodatkové platby v niektorých regiónoch Švédska a Fínska, ako aj pre podporu osív. V týchto prípadoch pokračovanie súčasných režimov vyžaduje, aby sa stanovili určité podmienky priznania nárokov na podporu, pričom sa Komisii ponechá právomoc stanoviť podrobné pravidlá. (44) Na uľahčenie prechodu medzi súčasnými režimami platieb pre plodiny na ornej pôde a prémií "na zvieratá" na jednej strane a novým režimom jednotnej platby na strane druhej je potrebné stanoviť niektoré úpravy súčasných priamych platieb v uvedených odvetviach. (45) Poľnohospodárska činnosť na súostroví Azorské ostrovy je veľmi závislá na výrobe mliečnych výrobkov. Bolo by teda vhodné predĺžiť a rozšíriť opatrenia stanovené v článku 23 nariadenia (ES) č. 1453/2001 z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú zvláštne opatrenia pre Azorské ostrovy a Madeiru [10] a na obdobie šiestich hospodárskych rokov od hospodárskeho roku 1999/2000 celkom zrušiť niektoré ustanovenia spoločnej organizácie trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, ak ide o obmedzenie produkcie, aby sa vzal do úvahy stav rozvoja a podmienky miestnej produkcie. Počas lehoty používania by malo uvedené opatrenie umožniť pokračovať v reštrukturalizácii odvetvia mlieka na súostroví Azorské ostrovy, bez toho aby bol narušený trh s mliečnymi výrobkami a aby bolo výrazne ovplyvnené riadne fungovanie režimu dávky na úrovni Portugalska a spoločenstva. (46) Používanie režimu jednotnej platby na poľnohospodársky podnik urobí v skutočnosti bezpredmetným portugalský program o premene pôdy, ktorý sa v súčasnosti používa pre plodiny na ornej pôde, na pôdu pre extenzívny chov hospodárskych zvierat, stanovený nariadením (ES) č. 1017/94 [11]. Nariadenie (ES) č. 1017/94 by sa malo preto zrušiť nadobudnutím účinnosti režimu jednotnej platby. (47) V dôsledku uvedených zmien a nových ustanovení je potrebné zrušiť nariadenie Rady (EHS) č. 3508/92, nariadenie Rady (ES) č. 1577/96 z 30. júla 1996, ktorým sa zavádza zvláštne opatrenie pre niektoré strukoviny pestované na zrno [12], a nariadenie Rady (ES) č. 1251/1999 zo 17. mája 1999 o režime podpory pre výrobcov niektorých plodín na ornej pôde [13]. Je potrebné taktiež zrušiť nariadenie (ES) č. 1259/1999, okrem niektorých ustanovení, ktoré stanovujú zvláštne prechodné a nepovinné režimy. (48) Zvláštne ustanovenia o priamych platbách v nariadení (EHS) č. 2358/71 z 26. októbra 1971 o spoločnej organizácii trhu s osivom [14], nariadenie Rady č. 2019/93 z 19. júla 1993, ktorým sa zavádzajú zvláštne opatrenia pre menšie ostrovy v Egejskom mori týkajúce sa niektorých poľnohospodárskych produktov [15], nariadenie (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom [16], nariadenie Rady (ES) č. 1452/2001 z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú zvláštne opatrenia pre francúzske zámorské departementy týkajúce sa niektorých poľnohospodárskych produktov [17], nariadenie Rady (ES) č. 1454/2001z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú zvláštne opatrenia pre Kanárske ostrovy týkajúce sa niektorých poľnohospodárskych produktov [18], a nariadenie Rady (ES) č. 2529/2001 z 19. decembra 2001 o spoločnej organizácii trhu s baraním a kozím mäsom [19] už nemajú dôvod na existenciu; je ich preto potrebné zrušiť. (49) V okamihu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa spoločenstvo skladá z pätnástich členských štátov. Na základe zmluvy o pristúpení z roku 2003 sa pristúpenie nových členských štátov uskutoční 1. mája 2004; je teda potrebné upraviť toto nariadenie ku dňu pristúpenia v súlade s postupmi stanovenými v zmluve o pristúpení, aby bolo uplatniteľné pre nové členské štáty. (50) Je potrebné prijať opatrenia nevyhnutné na uskutočnenie tohto nariadenia v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999 o postupoch pre výkon vykonávacích právomocí zverených Komisii [20], PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I OBLASŤ PÔSOBNOSTI A DEFINÍCIE Článok 1 Oblasť pôsobnosti Toto nariadenie stanovuje: - spoločné pravidlá o priamych platbách v rámci režimov podpory príjmov, na ktoré sa vzťahuje Spoločná poľnohospodárska politika a ktoré sú financované záručnou sekciou Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), uvedených v prílohe I okrem režimov stanovených nariadením (ES) č. 1257/1999, - podporu príjmov poľnohospodárov (ďalej len "režim jednotnej platby"), - režimy podpory pre poľnohospodárov produkujúcich tvrdú pšenicu, bielkovinové plodiny, ryžu, škrupinové ovocie, energetické plodiny, zemiaky určené na výrobu škrobu, mlieko, osivá, plodiny na ornej pôde, ovčie, kozie, hovädzie a teľacie mäso a strukoviny pestované na zrno. Článok 2 Definície Na účely tohto nariadenia sa: a) "poľnohospodárom" rozumie fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb nehľadiac na právnu formu skupiny a jej členov podľa vnútroštátnych právnych predpisov jednotlivých členských štátov, ktorých poľnohospodársky podnik sa nachádza na území spoločenstva podľa článku 299 zmluvy a ktoré vykonávajú poľnohospodársku činnosť; b) "poľnohospodárskym podnikom" rozumie celok produkčných jednotiek spravovaných poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu; c) "poľnohospodárskou činnosťou" rozumie produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych produktov včítane zberu, dojenia, plemenárskej činnosti a chovu zvierat na poľnohospodárskej účely alebo udržovanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave podľa článku 5; d) "priamou platbou" rozumie platba poskytnutá priamo poľnohospodárom v rámci jedného z režimov podpory príjmov uvedených v prílohe I; e) "platbami za daný kalendárny rok" alebo "platbami počas referenčného obdobia" rozumejú platby, ktoré boli poskytnuté alebo sa majú poskytnúť za príslušný rok/príslušné roky, včítane všetkých platieb, ktoré majú byť poskytnuté za iné obdobia začínajúce v danom kalendárnom roku/daných kalendárnych rokoch; f) "poľnohospodárskymi produktmi" rozumejú produkty uvedené v prílohe I Zmluvy včítane bavlny, avšak okrem produktov rybolovu. HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA KAPITOLA 1 KRÍŽOVÉ PLNENIE Článok 3 Hlavné požiadavky 1. Každý poľnohospodár, ktorý dostáva priame platby, musí dodržovať základné požiadavky týkajúce sa správy uvedené v prílohe III v súlade s harmonogramom stanoveným v uvedenej prílohe, ako aj dobrý poľnohospodársky a ekologický stav podľa článku 5. 2. Príslušný vnútroštátny orgán poskytne poľnohospodárovi zoznam základných požiadaviek týkajúcich sa správy a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu, ktorý sa má dodržovať. Článok 4 Základné požiadavky týkajúce sa správy 1. Základné požiadavky týkajúce sa správy uvedenej v prílohe III, sú stanovené právnymi predpismi spoločenstva v týchto oblastiach: - verejné zdravie, zdravie zvierat a zdravie rastlín, - životné prostredie, - dobré zaobchádzanie so zvieratami. 2. Akty uvedené v prílohe III sa použijú v rámci tohto nariadenia v zmenenom a doplnenom znení a v prípade smerníc v znení vykonávanom členskými štátmi. Článok 5 Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav 1. Členské štáty dbajú o to, aby všetka poľnohospodárska pôda, a najmä pôda, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržovaná v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave. Na základe rámca stanoveného v prílohe IV stanovia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne požiadavky pre dobrý poľnohospodársky a ekologický stav, ktoré zohľadňujú charakteristiky príslušných oblastí, najmä pôdne a klimatické podmienky, súčasné spôsoby hospodárenia, využitie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodársku prax a štruktúru poľnohospodárskych podnikov, bez toho aby boli dotknuté štandardy, ktorými sa riadia náležité poľnohospodárske praktiky používané v rámci nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999, a agroenvironmentálne opatrenia, ktorých použitie presahuje referenčnú úroveň náležitých poľnohospodárskych praktík. 2. Členské štáty dbajú na to, aby pôda užívaná ako trvalé pasienky v čase podania žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 zostala vyčlenená na toto použitie. Členský štát sa však môže v riadne odôvodnených prípadoch odchýliť od prvého pododseku pod podmienkou, že prijme opatrenie, aby zabránil značnému zníženiu celkovej plochy, ktorú vyčlenil na trvalé pasienky. Prvý pododsek sa nepoužije na pôdu používanú ako stále pasienky určené na zalesnenie, ak je také zalesnenie povolené životným prostredím, a okrem pestovania vianočných stromčekov a rýchle rastúcich druhov pestovaných krátkodobo. Článok 6 Zníženie platieb alebo vylúčenie z platieb 1. Ak sa nedodržujú základné požiadavky týkajúce sa správy alebo dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu z dôvodu jednania alebo opomenutia, ktoré možno priamo pričítať príslušnému poľnohospodárovi, je celková výška priamych platieb, ktoré sa majú poskytnúť v kalendárnom roku, v ktorom je nedodržanie zistené, znížená alebo zrušená po použití článkov 10 a 11 v súlade s vykonávacími pravidlami stanovenými v článku 7. 2. Zníženie alebo vylúčenie podľa odseku 1 sa použije len vtedy, pokiaľ sa neplnení týka: a) poľnohospodárskej činnosti alebo b) poľnohospodárskej pôdy, poľnohospodárskeho podniku včítane pozemkov vyňatých z produkcie. Článok 7 Podrobné pravidlá týkajúce sa zníženia a vylúčenia 1. Podrobné pravidlá týkajúce sa zníženia a vylúčenia podľa článku 6 sa stanovia postupom podľa článku 144 ods. 2 V tejto súvislosti je potrebné vziať do úvahy záväznosť, rozsah, trvalosť a opakovanie zisteného nedodržania, ako aj kritériá stanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku. 2. V prípade nedbalosti nepresiahne miera zníženia 5 % a v prípade opakovaného nedodržaní 15 %. 3. V prípade úmyselného nedodržania nie je miera zníženia v zásade nižšia ako 20 % a môže viesť až na úplnému vylúčeniu z jedného či viac režimov podpory a môže sa uplatniť za jeden či viac kalendárnych rokov. 4. V každom prípade nie je celková výška znížení a vylúčení za jeden kalendárny rok vyššia ako celková čiastka podľa článku 6 ods. 1. Článok 8 Prieskum Najneskôr do 31. decembra 2007 predloží Komisia správu o používaní systému krížového plnenia, na ktorej sú v prípade potreby priložené odpovedajúce návrhy, určené najmä na zmene zoznamu základných požiadaviek týkajúcich sa správy uvedenej v prílohe III. Článok 9 Čiastky vyplývajúce z krížového plnenia Čiastky vyplývajúce z používania tejto kapitoly sú pripísané v prospech záručnej sekcie EPUZF. Členské štáty si môžu ponechať 25 % uvedených čiastok. KAPITOLA 2 ODLÍŠENIE A FINANČNÁ DISCIPLÍNA Článok 10 Odlíšenie 1. Všetky čiastky priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť v danom členskom štáte na príslušný kalendárny rok, sa až do roku 2012 každý rok krátia o tieto percentá: - 3 % v roku 2005, - 4 % v roku 2006, - 5 % v roku 2007, - 5 % v roku 2008, - 5 % v roku 2009, - 5 % v roku 2010, - 5 % v roku 2011, - 5 % v roku 2012. 2. Čiastky vyplývajúce z uplatnení znížení stanovených v odseku 1 po odčítaní celkových čiastok uvedených v prílohe II sú vyčlenené ako doplnková podpora spoločenstva na opatrenia v rámci programu rozvoja vidieka, ktoré sú financované záručnou sekciou EPUZF podľa nariadenia (ES) č. 1257/1999. 3. Čiastka odpovedajúca jednému percentnému bodu je pridelená členskému štátu, kde sa odpovedajúce čiastky vytvorili. Zvyšné čiastky sú pridelené príslušným členským štátom postupom podľa článku 144 ods. 2 na základe týchto podmienok: - poľnohospodárska plocha, - zamestnanosť v poľnohospodárstve, - hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v parite kúpnej sily. Každý členský štát však dostane aspoň 80 % celkových čiastok vytvorených v uvedenom členskom štáte odlíšením. 4. Odlišne od ods. 3 druhého pododseku, ak presiahne v členskom štáte podiel raži na jeho celkovej produkcii obilnín v priemere 5 % za obdobie 2000 – 2002 a ak jeho produkcia predstavuje viac ako 50 % celkovej produkcie raži spoločenstva počas toho istého uvedeného obdobia, najmenej 90 % čiastok vytvorených odlíšením v príslušnom členskom štáte je znovu vyčlenené pre tento členský štát, a to až do roku 2013 včítane. V tomto prípade, bez toho, aby bola dotknutá možnosť stanovená v článku 69, je aspoň 10 % čiastky pridelené príslušnému členskému štátu vyčlenené na opatrenia podľa ods. 2 tohto článku v regiónoch produkujúcich raž. Na účely tohto odseku sa "obilninami" rozumejú obilniny uvedené v prílohe IX. 5. Odsek 1 sa nepoužije na priame platby poskytované poľnohospodárom v francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a Madeire, na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori. Článok 11 Finančná disciplína 1. Počínajúc rozpočtom na rok 2007, s cieľom dbať o to, aby čiastky určené na financovanie Spoločnej poľnohospodárskej politiky uvedenej v súčasnosti v rubrike 1a (tržné opatrenia a priame podpory) dodržovali ročné stropy stanovené v rozhodnutí zástupcov vlád členských štátov, ktoré sa zišli v Rade dňa 18. novembra 2002, o záveroch Európskej rady, ktorá zasadala v dňoch 24. a 25. októbra 2002 v Bruseli, je rozhodnuté o úprave priamych platieb, ak odhady uvedú, že stanovené čiastky v rubrike 1a budú, so zreteľom na rozpätie 300 miliónov EUR pod stanovenými čiastkami a pred použitím odlíšenie podľa článku 10 ods. 2, pre dané rozpočtové obdobia prekročené, a to bez toho, aby boli dotknuté finančný výhľady na roky 2007 – 2013. 2. Rada na základe návrhu predloženého Komisiou najneskôr do 31. marca každého kalendárneho roku, pre ktorý sa použijú úpravy uvedené v odseku 1, stanovuje tieto úpravy najneskôr do 30. júna toho istého roku. Článok 12 Doplnková čiastka podpory 1. Doplnková čiastka podpory sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí dostávajú priame platby podľa tohto nariadenia. Doplnková čiastka podpory sa rovná čiastke vyplývajúcej z percent zníženia podľa článku 10 použitých najviac na prvých 5000 EUR priamych platieb. 2. Celková výška doplnkových čiastok podpory, ktorá sa môže poskytnúť v členskom štáte na jeden kalendárny rok, nemôže prekročiť stropy stanovené v prílohe II. Členské štáty použijú prípadne lineárne percento zníženia na doplnkové čiastky podpory, aby dodržali stropy stanovené v prílohe II. 3. Doplnková čiastka podpory nie je predmetom zníženia uvedených v článku 10. 4. Počínajúc rozpočtom na rok 2007 preskúma Komisia postupom podľa článku 144 ods. 2 stropy stanovené v prílohe II, aby prihliadla na štrukturálne zmeny v poľnohospodárskych podnikoch. KAPITOLA 3 POĽNOHOSPODÁRSKY PORADENSKÝ SYSTÉM Článok 13 Poľnohospodársky poradenský systém 1. Do 1. januára 2007 zriadia členské štáty pre poľnohospodárov poradenský systém v oblasti správy pôdy a poľnohospodárskych podnikov (ďalej len "poľnohospodársky poradenský systém"), spravovaný jedným či niekoľkými určenými orgánmi alebo súkromnými subjektmi. 2. Poradenská činnosť sa prinajmenšom vzťahuje na základné požiadavky týkajúce sa správy a na dobrý poľnohospodársky a ekologický stav. Článok 14 Podmienky 1. Poľnohospodári sa môžu zúčastniť poľnohospodárskeho poradenského systému dobrovoľne. 2. Členské štáty dajú prednosť poľnohospodárom, ktorí dostávajú viac ako 15000 EUR priamych platieb na rok. Článok 15 Povinnosti schválených súkromných subjektov a určených orgánov Bez toho aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu verejnosti na informáciám, členské štáty dbajú na to, aby súkromné subjekty a určené orgány podľa článku 13 nezverejňovali žiadne osobné alebo jednotlivé informácie alebo údaje, ktoré získajú v rámci ich poradenskej činnosti, iným osobám, ako je poľnohospodár, ktorý spravuje príslušný poľnohospodársky podnik, okrem prípadu nezrovnalosti či porušenia zistené v rámci ich poradenskej činnosti, pre ktorú vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy spoločenstva ustanovujú povinnosť informovať verejný orgán, najmä v prípade trestného činu. Článok 16 Prieskum Najneskôr do 31. decembra 2010 predloží Komisia správu o používaní poľnohospodárskeho poradenského systému, na ktorej sú v prípade potreby priložené odpovedajúce návrhy určené na to, aby sa systém stal povinným. KAPITOLA 4 INTEGROVANÝ ADMINISTRATÍVNY A KONTROLNÝ SYSTÉM Článok 17 Oblasť pôsobnosti Každý členský štát vytvorí integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len "integrovaný systém"). Integrovaný systém sa použije pre režimy podpory stanovené v hlavách III a IV tohto nariadenia, ako aj v článku 2a nariadenia (ES) č. 1259/1999. V nevyhnutnej miere sa taktiež použije na správu a kontrolu pravidiel stanovených v kapitolách 1, 2 a 3. Článok 18 Prvky integrovaného systému 1. Integrovaný systém zahrnuje tieto prvky: a) počítačovú databázu; b) systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov; c) systém identifikácie a evidencie platobných nárokov, ako je uvedený v článku 21; d) žiadosti o podporu; e) integrovaný kontrolný systém; f) jednotný systém identifikácie každého poľnohospodára predkladajúceho žiadosť o podporu. 2. V prípade použitia článkov 67, 68, 69, 70 a 71 integrovaný systém zahrnuje systém identifikácie a evidencie zvierat zavedený v súlade so smernicou 92/102/EHS [21] a s nariadením (ES) č. 1760/2000 [22]. Článok 19 Počítačová databáza 1. Do počítačovej databázy sa zaznamenávajú pre každý poľnohospodársky podnik údaje získané so žiadosťou o podporu. Táto databáza musí umožniť najmä priamy a bezprostredný prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom za kalendárne a/alebo hospodárske roky od roku 2000. 2. Členské štáty môžu vytvárať decentralizované databázy pod podmienkou, že tieto databázy, ako aj administratívne postupy pre evidenciu a sprístupňovanie údajov budú upravené rovnako pre celé územie členského štátu a budú vzájomne povolené, aby umožnili krížové kontroly. Článok 20 Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov je vytvorený na základe pozemkových katastrálnych máp a dokumentov alebo ďalších kartografických údajov. Použité techniky sú založené na počítačovom systéme zemepisných informácií zahrňujúce najlepšie letecké alebo družicové snímky s rovnakými normami, ktoré zaručujú presnosť rovnajúcu sa aspoň presnosti kartografie v mierke 1:10000. Článok 21 Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov 1. Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov je zavedený tak, aby umožnil overovanie nárokov a krížové kontroly so žiadosťami o podporu a systémom identifikácie poľnohospodárskych pozemkov. 2. Tento systém musí umožniť priamy a bezprostredný prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom prinajmenšom za posledné tri po sebe idúce kalendárne a/alebo hospodárske roky. Článok 22 Žiadosti o podporu 1. Poľnohospodár predkladá každý rok žiadosť o priame platby v rámci integrovaného systému, v ktorej sú prípadne uvedené: - všetky poľnohospodárske pozemky poľnohospodárskeho podniku; - počet a výška platobných nárokov; - akékoľvek ďalšie informácie stanovené týmto nariadením alebo príslušným členským štátom. 2. Členský štát môže rozhodnúť, že žiadosť o podporu bude obsahovať len zmeny vo vzťahu k žiadosti o podporu podanej v predchádzajúcom roku. Členský štát rozdeľuje predtlačené tlačivá na základe plôch stanovených v predchádzajúcom roku a poskytuje grafické dokumenty s uvedením polohy týchto plôch. 3. Členský štát môže rozhodnúť, že jediná žiadosť o podporu zahrnuje niekoľko režimov podpory alebo všetky režimy podpory, ktoré sú uvedené v prílohe I, alebo iné režimy podpory. Článok 23 Overovanie podmienok pre poskytnutie podpory 1. Členské štáty vykonávajú administratívnu kontrolu žiadostí o podporu, a pritom najmä overujú plochu, na ktorú možno poskytnúť podporu, a odpovedajúce platobné nároky. 2. Administratívne kontroly doplňujú systém kontrol na mieste, aby sa overili podmienky pre poskytnutie podpory. S tým cieľom stanovia členské štáty plán výberu poľnohospodárskych podnikov. Členské štáty môžu využívať techniku diaľkového prieskumu zeme, aby uskutočňovali kontroly poľnohospodárskych pozemkov na mieste. 3. Každý členský štát určí orgán zodpovedný za koordináciu kontrol uvedených v tejto kapitole. Ak členské štáty zveria niektoré čiastkové práce, ktoré sa majú vykonať podľa tejto kapitoly, špecializovaným agentúram alebo podnikom, určenému orgánu sa zachová dohľad a zodpovednosť za ich plnenie. Článok 24 Krátenie a vylúčenie 1. Bez toho, aby boli dotknuté zníženia a vylúčenia uvedené v článku 6, ak sa zistí, že poľnohospodár nedodržuje podmienky požadované na poskytnutie podpory stanovené týmto nariadením alebo článkom 2a nariadenia (ES) č. 1259/1999, je platba alebo časť platby, ktorá sa poskytla alebo sa má poskytnúť a pre ktorú boli dodržané podmienky, predmetom znížení a vylúčení stanovených postupom podľa článku 144 ods. 2 tohto nariadenia. 2. Percento zníženia závisí na závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania zisteného nedodržania a môže viesť až na úplnému vylúčeniu z jedného alebo viac režimov podpory počas jedného alebo viac kalendárnych rokov. Článok 25 Kontroly krížového plnenia 1. Členské štáty vykonávajú kontroly na mieste, aby preverili, či poľnohospodár dodržuje povinnosti podľa kapitoly 1. 2. Členské štáty môžu využiť svojich súčasných správnych a kontrolných systémov, aby začistili dodržovanie základných požiadaviek tykajúcich sa správy a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu podľa kapitoly 1. Uvedené systémy, a najmä systém identifikácie a evidencie zvierat zavedený v súlade sa smernicou 92/102/EHS a s nariadením (ES) č. 1760/2000, musí byť v zmysle článku 26 tohto nariadenia kompatibilný s integrovaným systémom. Článok 26 Zlučiteľnosť Na účely použitia režimov podpory uvedených v prílohe V dbajú členské štáty na to, aby boli správne a kontrolné postupy používané pre tieto režimy povolené s integrovaným systémom, ak ide o tieto body: a) počítačová databáza; b) systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov; c) administratívne kontroly. S týmto cieľom sa musia uviesť systémy zriadené tak, aby mohli fungovať spoločne alebo aby umožnili bezproblémovú a bezkonfliktnú výmenu údajov. Členské štáty môžu začleniť jednu alebo viac zložiek integrovaného systému do svojich správnych a kontrolných postupov, aby použili iné režimy spoločenstva alebo vnútroštátne režimy, ako sú režimy uvedené v prílohe V. Článok 27 Informácie a kontrola 1. Komisia je pravidelne informovaná o používaní integrovaného systému. Organizuje s tým cieľom výmeny názorov s členskými štátmi. 2. Potom, ako o tom vo vhodnej dobe upovedomia príslušné orgány, môžu splnomocnení zástupcovia menovaní Komisiou vykonávať: - akékoľvek skúmanie alebo akúkoľvek kontrolu týkajúcu sa opatrení prijatých na vytvorenie a používanie integrovaného systému, - kontrolu v špecializovaných agentúrach a podnikoch uvedených v článku 23 ods. 3 Takých kontrol sa môžu zúčastniť zástupcovia príslušných členských štátov. Výška uvedených právomocí nemá vplyv na uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré vyhradzujú určité úkony pre zástupcov najmä určených vnútroštátnymi právnymi predpismi. Splnomocnení zástupcovia menovaní Komisiou sa neúčastnia najmä domových prehliadok alebo formálnych výsluchov osôb v rámci vnútroštátne právnych predpisov členského štátu. Majú však prístup k takto získaným informáciám. 3. Bez toho aby boli dotknuté zodpovednosti členských štátov za uskutočňovanie a používanie integrovaného systému, môže Komisia využiť služieb špecializovaných osôb alebo špecializovaných organizácií, aby napomohla zavedeniu, sledovania a využívania integrovaného systému, najmä aby poskytla technické rady príslušným orgánom členských štátov na ich žiadosť. KAPITOLA 5 OSTATNÉ VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 28 Platobné podmienky 1. Pokiaľ nestanoví toto nariadenie inak, vyplatia sa platby v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I oprávneným osobám v plnej výške. 2. Platby sa vykonávajú jedenkrát ročne počas obdobia, ktoré začína 1. decembra a končí 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku. Doplnková čiastka podpory stanovená v článku 12 sa však vyplatí najneskôr do 30. septembra kalendárneho roku, ktorý nasleduje po príslušnom kalendárnom roku. 3. Odlišne od odseku 2 tohto článku a postupom podľa článku 144 ods. 2 môže Komisia: a) predĺžiť platobné obdobia pre platby stanovené v článku 5 ods. 1 nariadenia Rady č. 136/66/EHS z 22. septembra 1966 o zriadení spoločnej organizácie trhu s olejmi a tukmi [23]; b) stanoviť zálohy; c) oprávniť členské štáty, aby okrem rozpočtovej situácie vyplatili do 1. decembra zálohy v regiónoch, kde z dôvodu mimoriadnych podmienok čelia poľnohospodári vážnym finančným ťažkostiam: - až do výšky 50 % platieb, alebo - až do výšky 80 % platieb, ak už boli zálohy stanovené. Článok 29 Obmedzenie platieb Bez toho, aby boli dotknuté prípadné zvláštne ustanovenia v jednom alebo druhom režime podpory, žiadna platba sa neuskutoční v prospech osôb, u ktorých sa zistí, že umelo vytvorili podmienky požadované na poskytnutie takých platieb a získali tak výhodu, ktorá nie je v súlade s cieľmi príslušného režimu podpory. Článok 30 Prieskum Režimy podpory uvedené v prílohe I sa vykonávajú, bez toho, aby bol dotknutý prípadný prieskum, ktorý sa vykonáva kedykoľvek so zreteľom na vývoj trhov a rozpočtovú situáciu. Článok 31 Hodnotenie S cieľom zhodnotiť ich účinnosť podliehajú platby uskutočňované v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I postupu, ktorý sa týka zhodnotenia ich dosahu so zreteľom na stanovené ciele a analýzu ich účinkov na príslušných trhoch. Článok 32 Intervencie podľa nariadenia (ES) č. 1258/1999 Režimy podpory uvedené v prílohe I sa považujú za "intervencie" v zmysle článku 1 ods. 2 písm. b) a článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1258/1999. HLAVA III REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY KAPITOLA 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 33 Poskytnutie podpory 1. Poľnohospodári majú prístup k režimu jednotnej platby: a) ak sa im poskytla platba počas referenčného obdobia uvedeného v článku 38 v rámci aspoň jedného z režimov podpory uvedených v prílohe VI, alebo b) ak získali poľnohospodársky podnik alebo časť poľnohospodárskeho podniku ako dedičstvo alebo predpokladané dedičstvo od poľnohospodára, ktorý spĺňal podmienky uvedené pod písmenom a), alebo c) ak získali platobný nárok zo štátnej rezervy alebo prevodom. 2. Ak poľnohospodár, ktorému sa poskytla priama platba počas referenčného obdobia, zmení svoj právny status alebo svoj názov v danom období alebo najneskôr do 31. decembra roku, ktorý predchádza roku použitia režimu jednotnej platby, má prístup k režimu jednotnej platby za rovnakých podmienok ako poľnohospodár, ktorý poľnohospodársky podnik spravoval pôvodne. 3. Ak sa konali fúzie počas referenčného obdobia alebo najneskôr do 31. decembra roku, ktorý predchádza roku použitia režimu jednotnej platby, má poľnohospodár spravujúci nový poľnohospodársky podnik prístup k režimu jednotnej platby za rovnakých podmienok ako poľnohospodári, ktorí spravovali pôvodné poľnohospodárske podniky. Ak sa počas referenčného obdobia uskutočnilo rozdelenie alebo najneskôr do 31. decembra roku, ktorý predchádza roku použitia režimu jednotnej platby, majú poľnohospodári, ktorí spravujú poľnohospodárske podniky, pomerný prístup k režimu jednotnej platby za rovnakých podmienok ako poľnohospodár, ktorý spravoval pôvodný poľnohospodársky podnik. Článok 34 Žiadosť 1. Prvý rok použitia režimu jednotnej platby zašle príslušný orgán členského štátu poľnohospodárovi uvedenému v článku 33 ods. 1 písm. a) tlačivo žiadosti, kde uvedie: a) čiastku uvedenú v kapitole 2 (ďalej len "referenčná čiastka"); b) počet hektárov podľa článku 43; c) počet a hodnotu platobných nárokov na hektár, ako sú stanovené v kapitole 3. 2. Poľnohospodári zašlú svoju žiadosť o účasť v rámci režimu jednotnej platby do dátumu stanoveného členskými štátmi, avšak najneskôr do 15. mája. Komisia však môže postupom podľa článku 144 ods. 2 povoliť posunutie termínu 15. mája v niektorých oblastiach, kde výnimočné klimatické podmienky spôsobujú, že nemožno použiť obvyklé lehoty. 3. Okrem prípadu vyššej moci a mimoriadnych okolností, ktoré sú stanovené v článku 40 ods. 4, sa neprizná žiadny nárok poľnohospodárom uvedeným v článku 33 ods. 1 písm. a) a b), ani poľnohospodárom, ktorí získajú platobné nároky zo štátnej rezervy, ak nezaslali svoju žiadosť o účasť v režime jednotnej platby najneskôr do 15. mája prvého roku použitia uvedeného režimu. Čiastky odpovedajúce uvedeným nepriznaným nárokom sa prevedú späť do štátnej rezervy uvedenej v článku 42 a môžu sa zasa priznať do dátumu stanoveného členskými štátmi, najneskôr však do 15. augusta prvého roku použitia režimu jednotnej platby. Článok 35 Kumulácia podpory Plocha odpovedajúca počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú stanovené v článku 44 ods. 2, na ktorú je podaná žiadosť o jednotnú platbu, môže byť predmetom žiadosti, ak ide o akúkoľvek inú priamu platbu a akúkoľvek inú podporu, na ktorú sa toto nariadenie nevzťahuje, pokiaľ nie stanovené inak. Článok 36 Platobné podmienky 1. Podpora poskytnutá podľa režimu jednotnej platby sa vyplatí za platobné nároky stanovené v kapitole 3, sprevádzané rovnakým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú stanovené v článku 44 ods. 2. 2. Členské štáty môžu rozhodnúť o spojení platieb poskytnutých podľa režimu jednotnej platby s platbami podľa akéhokoľvek iného režimu podpory. KAPITOLA 2 STANOVENIE REFERENČNEJ ČIASTKY Článok 37 Výpočet čiastky 1. Referenčná čiastka predstavuje trojročný priemer celkových čiastok platieb poskytnutých poľnohospodárovi podľa režimov podpory uvedených v prílohe VI, vypočítaná a upravená v súlade s prílohou VII, v každom kalendárnom roku referenčného obdobia podľa článku 38. 2. Odlišne od odseku 1, ak poľnohospodár začne vykonávať poľnohospodársku činnosť počas referenčného obdobia, vypočíta sa priemer na základe platieb poskytnutých v kalendárnych rokoch, počas ktorých vykonával poľnohospodársku činnosť. Článok 38 Referenčné obdobie Referenčné obdobie zahrňuje kalendárne roky 2000, 2001 a 2002. Článok 39 Použitie odlíšenia a krížového plnenia stanovených v nariadení (ES) č. 1259/1999 V prípade použitia článkov 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1259/1999 počas referenčného obdobia sú čiastkami uvedenými v prílohe VII čiastky, ktoré sa poskytli pred použitím uvedených článkov. Článok 40 Mimoriadne okolnosti 1. Odlišne od článku 37 je každý poľnohospodár, ktorého produkcia bola počas referenčného obdobia vážne ovplyvnená prípadom vyššej moci alebo mimoriadnymi okolnosťami, ktoré nastali pred uvedeným referenčným obdobím alebo počas neho, je oprávnený požiadať, aby sa referenčná čiastka vypočítala na základe kalendárneho roku alebo kalendárnych rokov referenčného obdobia, ktoré neboli ovplyvnené prípadom vyššej moci alebo mimoriadnymi okolnosťami. 2. Ak bolo prípadom vyššej moci alebo mimoriadnymi okolnosťami ovplyvnené celé referenčné obdobie, vypočíta členský štát referenčnú čiastku na základe obdobia 1997 až 1999. V tomto prípade sa odsek 1 použije primerane. 3. Prípad vyššej moci alebo mimoriadne okolnosti, ako aj príslušné dôkazy, ktoré sú doložené k spokojnosti príslušného orgánu, oznámi príslušný poľnohospodár písomne príslušnému orgánu v lehote, ktorú každý členský štát stanoví. 4. Prípady uznané príslušným orgánom ako vyššia moc alebo mimoriadne okolnosti sú napríklad: a) úmrtie poľnohospodára; b) dlhšie trvajúca pracovná neschopnosť poľnohospodárov; c) vážna prírodná katastrofa, ktorá významne zasiala poľnohospodárske plochy poľnohospodárskeho podniku; d) náhodné zničenie budov poľnohospodárskeho podniku určených na chov zvierat; e) choroba, ktorá postihne časť alebo všetky hospodárske zvieratá poľnohospodárov. 5. Odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa primerane použijú pre poľnohospodárov, ktorí počas referenčného obdobia podliehali agroenvironmentálnym záväzkom podľa nariadenia (EHS) č. 2078/92 [24] a (ES) č. 1257/1999. Ak sa záväzky vzťahujú zároveň na referenčné obdobia a na obdobia uvedené v odseku 2 tohto článku, stanovia členské štáty, podľa objektívnych podmienok a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, referenčnú čiastku v súlade s vykonávacími pravidlami, ktoré stanoví Komisia postupom podľa článku 144 ods. 2. Článok 41 Strop 1. Pre každý členský štát nemôže byť súčet referenčných čiastok vyšší ako vnútroštátny strop uvedený v prílohe VIII. 2. Členský štát prípadne použije na referenčné čiastky lineárne percento zníženia, aby zaistil dodržovanie svojho vnútroštátneho stropu. Článok 42 Štátnej rezerva 1. Po prípadnom znížení podľa článku 41 ods. 2 použijú členské štáty lineárne percento zníženia referenčnej čiastky, aby vytvorili štátnu rezervu. Toto zníženie nemôže byť vyššie ako 3 %. 2. Štátna rezerva tiež zahrnuje rozdiel medzi stropom uvedeným v prílohe VIII a súčtom referenčných čiastok, ktoré sa majú poskytnúť poľnohospodárom podľa režimu jednotnej platby pred použitím zníženia uvedeného v ods. 1 druhej vete. 3. Členské štáty môžu použiť štátnu rezervu, aby prednostne poskytli referenčnú čiastku poľnohospodárom, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť po 31. decembri 2002 alebo v roku 2002, avšak bez toho aby čerpali v uvedenom roku priame platby, podľa objektívnych podmienok a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovné zaobchádzanie medzi poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže. 4. Členské štáty použijú štátnu rezervu, aby stanovili podľa objektívnych podmienok a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovné zaobchádzanie medzi poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, referenčnej čiastky pre poľnohospodárov, ktorí sa nachádzajú v zvláštnej situácii, ktorú Komisia určí postupom podľa článku 144 ods. 2. 5. Členské štáty môžu použiť štátnu rezervu, aby stanovili podľa objektívnych podmienok a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovné zaobchádzanie medzi poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, referenčnej čiastky pre poľnohospodárov v oblastiach podliehajúcich programom reštrukturalizácie a/alebo rozvoju, ktoré sa týkajú tej či onej formy verejnej intervencie, s cieľom zabrániť tomu, že dojde k opusteniu poľnohospodárskej pôdy a/alebo vyrovnať zvláštne nevýhody, ktorým sú vystavení poľnohospodári uvedených oblastí. 6. Na základe odsekov 3 až 5 môžu členské štáty zvýšiť jednotkovú hodnotu v rozsahu regionálneho priemeru hodnoty nárokov a/alebo počet nárokov priznaných poľnohospodárom. 7. Členské štáty pristúpia na lineárne zníženie nárokov, ak ich štátna rezerva nestačí na pokrytie prípadov uvedených v odsekoch 3 a 4. 8. Okrem prípadu prevodu na základe dedičstva alebo predpokladaného dedičstva a odlišne od článku 46 sa nároky stanovené pri použití štátnej rezervy neprevádzajú počas piatich rokov od ich priznania. Odlišne od článku 45 ods. 1 je každý nárok, ktorý sa nevyužil v žiadnom roku päťročného obdobia, okamžite prevedený späť do štátnej rezervy. 9. Odlišne od článkov 33 a 34 sa v prípade predaja alebo prenájmu poľnohospodárskeho podniku na dobu šiestich rokov alebo viac alebo jeho časti či nárokov na prémie počas referenčného obdobia alebo najneskôr do 29. septembra 2003 môže časť nárokov, ktoré sa majú priznať predávajúcemu či prenajímateľovi, previesť späť do štátnej rezervy za podmienok, ktoré stanoví Komisia postupom podľa článku 144 ods. 2. KAPITOLA 3 PLATOBNÉ NÁROKY Oddiel 1 Platobné nároky podľa plochy Článok 43 Stanovenie platobných nárokov 1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 48, každý poľnohospodár má nárok na platbu na hektár, ktorý sa vypočíta vydelením referenčnej čiastky trojročným priemerom všetkých hektárov, na ktoré mu vznikol nárok, počas referenčného obdobia, na priame platby, ktorých zoznam je uvedený v prílohe VI. Celkový počet platobných nárokov sa rovná uvedenému priemernému počtu hektárov. V prípade uvedenom v článku 37 ods. 2 sa však celkový počet platobných nárokov rovná priemernému počtu hektárov za obdobie, ktoré slúžilo na stanovenie referenčných čiastok, a na uvedené platobné nároky sa použije článok 42 ods. 6. 2. Počet hektárov podľa odseku 1 taktiež zahrnuje: a) v prípade podpory pre zemiakový škrob, sušené krmivá a osivo uvedené v prílohe VII, počet hektárov, na ktorých produkciu sa v referenčnom období poskytla podpora, ako je vypočítané v prílohe VII písm. B, D a F; b) všetky kŕmne plochy v referenčnom období. 3. Na účely ods. 2 písm. b) tohto článku sa "kŕmnou plochou" rozumie plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá bola v priebehu celého kalendárneho roku dostupná v súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (ES) č. 2419/2001 [25] pre chov zvierat, včítane plôch v spoločnom užívaní a plôch so zmiešanými kultúrami. Kŕmna plocha nezahŕňa: - budovy, lesy, rybníky a cesty, - plochy používané pre iné plodiny, pre ktoré možno poskytnúť podporu spoločenstva, pre trvalé kultúry či záhradnícke plodiny, - plochy, na ktoré sa vzťahuje režim podpory pre poľnohospodárov produkujúcich niektoré plodiny na ornej pôde a ktoré sa využívajú v rámci režimu podpory pre sušená krmiva alebo ktoré sú predmetom vnútroštátneho programu vyňatie z produkcie alebo režimu vyňatie z produkcie spoločenstva. 4. Platobné nároky na hektár sa nemení, ak nie je stanovené inak. Článok 44 Použitie platobných nárokov 1. Každý platobný nárok viazaný na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, udeľuje právo na výplatu čiastky, ktorá je stanovená platobným nárokom. 2. "Hektárom, na ktorý možno poskytnúť podporu" sa rozumie akákoľvek poľnohospodárska plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa využíva ako orná pôda alebo stály pasienok, okrem plôch, na ktorých sú trvalé kultúry a lesy alebo ktoré sú vyčlenené pre nepoľnohospodársku činnosť. 3. Poľnohospodár nahlási pozemky odpovedajúce ploche, na ktorú sa viaže platobný nárok. Okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností sú uvedené pozemky poľnohospodármi k dispozícii počas aspoň desiatich mesiacov, ktoré začnú plynúť odo dňa, ktorý stanoví členský štát, najskôr však 1. septembra kalendárneho roku, ktorý predchádza roku podania žiadosti o účasť v režimu jednotnej platby. 4. Členské štáty môžu v riadne odôvodnených prípadoch oprávniť poľnohospodárov na zmenu jeho prehlásení pod podmienkou, že dodrží počet hektárov odpovedajúci jeho platobným nárokom a podmienky stanovené na poskytnutie jednotnej platby na príslušnú plochu. Článok 45 Nevyužité platobné nároky 1. Každý platobný nárok, ktorý sa nevyužil počas troch rokov, je pridelený do štátnej rezervy. 2. Nevyužité platobné nároky sa však nevracajú do štátnej rezervy v prípade vyššej moci a mimoriadnych okolností v zmysle článku 40 ods. 4. Článok 46 Prevod platobných nárokov 1. Prevody platobných nárokov sa môžu vykonávať len na poľnohospodárov z rovnakého členského štátu, okrem prípadu dedičstva alebo predpokladaného dedičstva. I v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva sa však môžu platobné nároky využiť len v členskom štáte, kde boli stanovené. Členský štát môže rozhodnúť, že sa platobné nároky môžu previesť alebo využiť len v rámci jedného a toho istého regiónu. 2. Prevody platobných nárokov s pôdou alebo bez pôdy sa môžu vykonávať predajom alebo akýmkoľvek iným konečným prevodom. Naopak, prenájom alebo akékoľvek podobné transakcie sú povolené pod podmienkou, že prevod platobných nárokov je previazaný prevodom rovnakého počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu. Okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností, ktoré sú stanovené v článku 40 ods. 4, môže poľnohospodár previesť svoje platobné nároky bez pôdy len potom, čo využil v zmysle článku 44 aspoň 80 % svoje platobné nároky počas najmenej jedného kalendárneho roku alebo potom, čo dobrovoľne postúpil do štátnej rezervy všetky platobné nároky, ktoré nevyužil počas prvého roku použitia režimu jednotnej platby. 3. V prípade predaja platobných nárokov s pôdou alebo bez pôdy môžu členské štáty v súlade s všeobecnými zásadami práva spoločenstva rozhodnúť, že sa časť odovzdaných platobných nárokov prevedie späť do štátnej rezervy alebo že sa ich jednotková hodnota bude krátiť v prospech štátnej rezervy podľa podmienok, ktoré stanoví Komisia postupom podľa článku 144 ods. 2 Oddiel 2 Platobné nároky, ktoré podliehajú zvláštnym podmienkam Článok 47 Platby, ktoré zakladajú platobné nároky podliehajúce zvláštnym podmienkam 1. Odlišne od článkov 43 a 44 sú nasledujúce čiastky, ktoré vyplývajú z platieb poskytnutých počas referenčného obdobia, začlenené do referenčnej čiastky v súlade s podmienkami stanovenými v článku 48 a prílohe VII písm. C: a) prémie na porážky mimo sezónu stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1254/1999; b) porážková prémia stanovená v článku 11 nariadenia (ES) č. 1254/1999; c) zvláštne prémie na dobytok samčieho pohlavia a prémie na kravy bez tržnej produkcie mlieka, ak bol poľnohospodár oslobodený od požiadavky intenzity chovu podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1254/1999 a ak nežiadal o poskytnutie extenzifikačnej prémie podľa článku 13 uvedeného nariadenia; d) dodatkové platby stanovené v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999, ak sa vyplácajú navyše okrem podpory, stanovené pod písmenami a), b) a c) tohto odseku; e) podpory stanovené podľa režimu podpory pre ovčie a kozie mäso: - v článku 5 nariadenia (ES) č. 2467/98 a v článku 1 nariadenia (EHS) č. 1323/90 [26] pre kalendárny rok 2000 a 2001, - v článkoch 4, 5, v článku 11 ods. 1 a v článku 11 ods. 2 prvej, druhej a štvrtej zarážke nariadenia (ES) č. 2529/2001 pre kalendárny rok 2002. 2. Počínajúc rokom 2007 a odlišne od článkov 33, 43 a 44 sa do režimu jednotnej platby podľa podmienok stanovených v článkoch 48 až 50 zahrnú čiastky, ktoré pochádzajú z prémie pre mliečne výrobky a z dodatočných platieb, ktoré sú stanovené v článkoch 95 a 96 a ktoré sa majú poskytnúť v roku 2007. Článok 48 Stanovenie platobných nárokov, ktoré podliehajú zvláštnym podmienkam Ak poľnohospodár, ktorý dostal platby podľa článku 47 a ktorý nevlastnil počas referenčného obdobia žiadne hektáre v zmysle článku 43 alebo ktorého výška nároku na hektár je vyššia ako 5000 EUR, má právo na platobný nárok: a) rovnajúci sa referenčnej čiastke, ktorá zodpovedá priamym platbám, ktoré dostal počas trojročného priemerného obdobia; b) pre každú splátku 5000 EUR alebo zlomok referenčnej čiastky, ktorá zodpovedá priamym platbám, ktoré dostal počas trojročného priemerného obdobia. Článok 49 Podmienky 1. Pokiaľ nestanoví tento oddiel inak, použijú sa na platobné nároky, ktoré podliehajú zvláštnym podmienkam, ostatné ustanovenia tejto hlavy. 2. Odlišne od článku 36 ods. 1 a článku 44 ods. 1 je poľnohospodár, ktorý má takéto platobné nároky, pre ktoré nemal počas referenčného obdobia hektáre, oprávnený členskými štátmi odchýliť sa od povinnosti dodať počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktorý je rovnocenný počtu nárokov, pod podmienkou, že zachová aspoň 50 % poľnohospodárskej činnosti, ktorú vykonával počas referenčného obdobia, vyjadrenú vo veľkých dobytčích jednotkách (VDJ). Osoba, ktorá využije výhody prevodu platobných nárokov, môže využiť tejto odchýlky len vtedy, ak boli prevedené všetky platobné nároky, ktoré sú predmetom odchýlky. 3. Platobné nároky stanovené v súlade s článkom 48 sa nemenia. Článok 50 Prémie pre mliečne výrobky a dodatkové platby 1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 48 a odlišne od článkov 37 43, dostane poľnohospodár dodatočnú čiastku nárok na ktorú získa vydelením čiastok, ktoré sa majú poskytnúť podľa článkov 95 a 96, počtom nárokov v jeho vlastníctve v roku 2007, okrem nárokov za vyňatie pôdy z produkcie. Jednotková hodnota každého platobného nároku v jeho vlastníctve v roku 2007 sa zvýši o túto dodatočnú čiastku. 2. V prípade, že nevlastní žiadaný nárok, použijú sa primerane články 48 a 49. V tomto prípade sa na účely použití článku 48 "hektármi" rozumejú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, vo vlastníctve poľnohospodárov v roku 2007. KAPITOLA 4 VYUŽITIE PÔDY V RÁMCI REŽIMU JEDNOTNEJ PLATBY Oddiel 1 Využitie pôdy Článok 51 Poľnohospodárske využitie pôdy Poľnohospodári môžu využívať pozemky prihlásené v súlade s článkom 44 ods. 3 pre akúkoľvek poľnohospodársku činnosť, okrem trvalých kultúr a produkcie produktov uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou [27] a v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhov s produktmi spracovanými z ovocia a zeleniny [28], ako aj zemiakov iných, ako sú zemiaky určené na výrobu škrobu, pre ktoré sa poskytuje podpora podľa článku 93 tohto nariadenia. Článok 52 Produkcie konope 1. V prípade produkcie konope kód KN 53021000 je obsah tetrahydrokannabinolu v použitých odrodách najviac 0,2 % a na produkciu sa vzťahuje zmluva alebo záväzok v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1673/2000. Členské štáty zriadia systém umožňujúci overiť obsah tetrahydrokannabinolu v plodinách pestovaných najmenej na 30 % plôch konope pestovanej na vlákno, pre ktorú sa podpísala zmluva alebo záväzok. Ak však členský štát zavedie systém predchádzajúceho schválenia pre uvedené pestovanie, je minimum 20 %. 2. V súlade s postupom podľa článku 144 ods. 2 je poskytnutie platby závislé na použití certifikovaných osív určitých odrôd a na prihlásenie plôch konope pestovanej na vlákno. Oddiel 2 Nároky pri vyňatí pôdy z produkcie Článok 53 Stanovenie nárokov pri vyňatí pôdy z produkcie 1. Odlišne od článkov 37 a 43 tohto nariadenia, ak sa počas referenčného obdobia vzťahuje na poľnohospodárov záväzok vyňať časť pôdy svojho poľnohospodárskeho podniku z produkcie podľa článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1251/1999, nie sú trojročná priemerná čiastka odpovedajúca povinnej platbe za vyňatie pôdy z produkcie vypočítanej a upravenej v súlade s prílohou VII a trojročný priemerný počet hektárov povinne vyňatých z produkcie zahrnuté do výpočtu nárokov uvedených v článku 43 tohto nariadenia. 2. V prípade uvedenom v odseku 1 získa poľnohospodár nárok na hektár (ďalej len "nárok pri vyňatí pôdy z produkcie"), ktorý sa vypočíta vydelením trojročnej priemernej čiastky pri vyňatí pôdy z produkcie trojročným priemerným počtom hektárov vyňatých z produkcie uvedených v odseku 1. Celkový počet nárokov na vyňatie pôdy z produkcie sa rovná priemernému počtu hektárov povinne vyňatých z produkcie. Článok 54 Využitie nárokov pri vyňatí pôdy z produkcie 1. Každý nárok pri vyňatí pôdy z produkcie viazaný na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu pri vyňatí pôdy z produkcie, udeľuje právo na výplatu čiastky, ktorá je stanovená nárokom pri vyňatí pôdy z produkcie. 2. Odlišne od článku 44 ods. 2 sa "hektárom, na ktorý možno poskytnúť podporu pri vyňatí pôdy z produkcie" rozumie akákoľvek poľnohospodárska plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa využíva ako orná pôda, okrem plôch, na ktorých v deň stanovený v žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 boli trvalé kultúry alebo lesy alebo ktoré boli vyčlenené pre nepoľnohospodársku činnosť alebo ako stále pasienky. Nasledujúce plochy sa môžu však počítať medzi plochy vyňaté z produkcie na základe žiadosti predloženej po 28. júni 1995: - plochy vyňaté z produkcie v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, ktoré nemajú žiadne poľnohospodárske využitie a ktoré nie sú využívané s cieľom dosiahnutia zisku iným, ako sú účely priznané pre ostatné pôdu vyňatú z produkcie podľa tohto nariadenia, alebo - zalesnené plochy podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 1257/1999. 3. Poľnohospodári vyjmú z produkcie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu za vyňatie pôdy z produkcie. 4. Plochy vyňaté z produkcie nemôžu byť menšie ako 0,1 ha a o užšie ako 10 metrov. Z riadne odôvodnených ekologických dôvodov môžu členské štáty uznať plochy, ktoré sú aspoň 5 metrov široké a majú rozlohu 0,05 ha. 5. Členské štáty sa môžu odchýliť od ods. 2 prvého pododseku tohto článku v prípadoch, ktoré sa majú stanoviť postupom podľa článku 144 ods. 2, pod podmienkou, že prijmú opatrenie s cieľom zabrániť akémukoľvek výraznému zvýšeniu celkovej poľnohospodárskej plochy, na ktorú sa môžu vzťahovať nároky za vyňatie pôdy z produkcie. 6. Odlišne od článku 36 ods. 1 a článku 44 ods. 1 sú nároky za vyňatie pôdy z produkcie požadované pred akýmkoľvek iným nárokom. 7. Záväzok vyňať pôdu z produkcie sa naďalej použije, ak ide o nároky za vyňatie pôdy z produkcie, ktoré sú prevedené. Článok 55 Oslobodenie od vyňatia pôdy z produkcie Na poľnohospodárov sa nevzťahuje záväzok vyňať pôdu z produkcie uvedený v článku 54, ak: a) je jeho celý poľnohospodársky podnik a jeho celá produkcia spravovaná v súlade sa záväzkami stanovenými v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickom poľnohospodárstve a na neho sa vzťahuje označovanie poľnohospodárskych produktov a potravín [29]; b) sa pôda vyňatá z produkcie využije na produkciu surovín, ktoré slúžia na výrobu produktov spoločenstva, ktoré nie sú priamo určené na ľudskú spotrebu alebo na výživu zvierat pod podmienkou, že sa uplatňujú účinné kontrolné systémy. Článok 56 Využitie pôdy vyňatej z produkcie 1. Pôda vyňatá z produkcie sa udržuje v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave, ako je stanovené v článku 5. Bez toho, aby boli dotknute ustanovenia článku 55, nie je vyčlenená na poľnohospodárske využitie a neprodukuje žiadnu plodinu určenú na uvedenie na trh. 2. Môžu sa na nej striedať plodiny. 3. Ak množstvo vedľajších produktov určených na výživu zvierat alebo na ľudskú spotrebu, ktoré môže byť k dispozícii v dôsledku pestovania olejnatých semien na pôde vyňatej z produkcie podľa článku 55 písm. b), presiahne ročne na základe stanovených množstiev, na ktoré sa vzťahujú zmluvy uzatvorené s poľnohospodármi, 1 milión ton, vyjadrených ako ekvivalent múky a šrotu zo sójových bôbov, je množstvo stanovené každou zmluvou, ktoré sa môže použiť na výživu zvierat alebo na ľudskú spotrebu, znížené s cieľom obmedziť toto množstvo na 1 milión ton. 4. Členské štáty sú oprávnené vyplatiť vnútroštátnu podporu až do výšky 50 % počiatočných nákladov, ktoré vzniknú pri pestovaní viacročných plodín určených na produkciu biomasy na pôde vyňatej z produkcie. Článok 57 Použitie iných ustanovení Pokiaľ nestanoví tento oddiel inak, použijú sa na nároky za vyňatie pôdy z produkcie ostatné ustanovenia tejto hlavy. KAPITOLA 5 REGIONÁLNE A NEPOVINNÉ USKUTOČŇOVANIE Oddiel 1 Regionálne uplatňovanie Článok 58 Pridelenie stropu uvedeného v článku 41 na regionálnej úrovni 1. Členský štát môže rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2004 o uplatňovaní režimu jednotnej platby stanoveného v kapitolách 1 až 4 na regionálnej úrovni. 2. Členské štáty určia regióny podľa objektívnych podmienok. Členské štáty, ktoré majú menej ako tri milióny hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, sa môžu pokladať za jediný región. 3. Členské štáty rozdelia strop uvedený v článku 41 medzi regióny podľa objektívnych podmienok. Článok 59 Regionalizácia režimu jednotnej platby 1. V riadne odôvodnených prípadoch a podľa objektívnych podmienok môže členský štát rozdeliť celkovú výšku regionálneho stropu stanoveného v súlade s článkom 58 alebo časť tohto stropu medzi všetkých poľnohospodárov, ktorých poľnohospodárske podniky sú umiestené v príslušnom regióne, včítane poľnohospodárov, ktorí nespĺňajú kritériá spôsobilosti podľa článku 33. 2. V prípade rozdelenia celkovej výšky regionálneho stropu využijú poľnohospodári nároky, ktorých jednotková hodnota sa vypočíta vydelením regionálneho stropu stanoveného v súlade s článkom 58 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu v zmysle článku 44 ods. 2, stanoveným na regionálnej úrovni. 3. V prípade čiastočného rozdelenia celková výška regionálneho stropu využijú poľnohospodári nároky, ktorých jednotková hodnota sa vypočíta vydelením odpovedajúcej časti regionálneho stropu stanoveného v súlade s článkom 58 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu v zmysle článku 44 ods. 2, stanoveným na regionálnej úrovni. V prípade, že môže poľnohospodár taktiež využiť nároky vypočítané zo zvyšnej časti regionálneho stropu, zvýši sa regionálna jednotková hodnota každého z nárokov tohto poľnohospodára, okrem nárokov za vyňatie pôdy z produkcie, o čiastku, ktorá odpovedá referenčnej čiastke vydelenej počtom nárokov poľnohospodárov stanovených v súlade s odsekom 4. Články 48 a 49 sa použijú primerane. 4. Počet nárokov na poľnohospodárov sa musí rovnať počtu hektárov, ktoré nahlásia v súlade s článkom 44 ods. 2 pre prvý rok použitia režimu jednotnej platby, okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností, ktoré sú stanovené v článku 40 ods. 4. Článok 60 Využitie pôdy 1. Ak členský štát využije možnosti stanovené v článku 59, môžu poľnohospodári odlišne od článku 51 a v súlade s ustanoveniami tohto článku taktiež využívať pozemky prihlásené v súlade s článkom 44 ods. 3 pre produkciu produktov uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2200/96 a v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2201/96, ako aj zemiakov iných, ako sú zemiaky určené na výrobu škrobu, pre ktoré sa poskytuje podpora podľa článku 93 tohto nariadenia, okrem trvalých kultúr. 2. Členský štát stanoví počet hektárov, ktoré sa môžu využívať v súlade s odsekom 1 tohto článku, tak, že rozdelí na základe objektívnych podmienok priemerný počet hektárov, ktoré sa počas trojročného obdobia 2000 – 2002 využívali na vnútroštátne úrovni pre produkciu produktov uvedených v odseku 1, medzi regióny v zmysle článku 58 ods. 2 Priemerný počet hektárov na vnútroštátnej úrovni a počet hektárov na regionálnej úrovni sú stanovené Komisiou postupom podľa článku 144 ods. 2 na základe údajov oznámených členským štátom. 3. V rámci obmedzení stanovených v súlade s odsekom 2 pre príslušný región je poľnohospodár oprávnený využiť možnosť podľa odseku 1: a) v rámci limitu počtu hektárov, ktoré využil pre produkciu produktov uvedených v odseku 1 v roku 2003; b) v prípade primeraného uplatnenia článku 40 a článku 42 ods. 4 v rámci limitu počtu hektárov, ktorý sa má stanoviť podľa objektívnych podmienok a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovné zaobchádzanie medzi poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže. 4. V rámci limitu počtu hektárov, ktoré zostávajú k dispozícii po použití odseku 3, sú poľnohospodári oprávnení produkovať produkty uvedené v odseku 1 na počte hektárov inom, ako je počet hektárov, na ktorý sa vzťahuje odsek 3, v rámci limitu počtu hektárov využívaných pre produkciu produktov uvedených v odseku 1 v roku 2004 a/alebo 2005, pričom sa prednosť dáva poľnohospodárom, ktorí už produkovali príslušné produkty v roku 2004 v rámci limitu počtu hektárov využívaných v roku 2004. V prípade uplatnenia článku 71 sa roky 2004 a 2005 nahradzujú, každý z nich, rokom, ktorý predchádza roku použitia režimu jednotnej platby, a samotným rokom použitia. 5. Na stanovenie individuálnych obmedzení uvedených v odsekoch 3 a 4 použije členský štát jednotlivé údaje poľnohospodárov, ak o ňom existujú, alebo akýkoľvek iný dôkaz, ktorý poľnohospodár predložil na spokojnosti uvedeného členského štátu. 6. Počet hektárov, pre ktoré bolo v súlade s odsekmi 3 a 4 tohto článku vystavené povolenie, nepresiahne v žiadnom prípade počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu v zmysle článku 44 ods. 2, ktorý bol prihlásený v prvom roku použitia režimu jednotnej platby. 7. Povolenie sa použije v príslušnom regióne so zodpovedajúcim platobným nárokom. 8. Najneskôr do roku 2007 Komisia predloží Rade správu, ku ktorej sú v prípade potreby priložené odpovedajúce návrhy, týkajúce sa prípadných dôsledkov uplatňovania tohto článku členskými štátmi vzhľadom na štrukturálny a trhový vývoj. Článok 61 Trávnaté plochy V prípade uplatnenia článku 59 môžu členské štáty podľa objektívnych podmienok taktiež stanoviť v rozsahu regionálneho stropu alebo jeho časti rôzne jednotkové hodnoty nárokov, ktoré sa majú priznať poľnohospodárom podľa článku 59 ods. 1, pre hektáre trávnatých plôch ku dňu stanovenému na podanie žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 a pre akýkoľvek iný hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, alebo pre hektáre stálych pasienkov ku dňu stanovenému na podanie žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 a pre akýkoľvek iný spôsobilý hektár. Článok 62 Prémie na mliečne výrobky a dodatkové platby Odlišne od článku 47 ods. 2 môže členský štát rozhodnúť, že čiastky pochádzajúce z prémie pre mliečne výrobky a dodatočných platieb, ktoré sú stanovené v článkoch 95 a 96, budú zahrnuté na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni celkom alebo sčasti do režimu jednotnej platby od roku 2005. Nároky stanovené podľa tohto odseku budú preto zmenené. Referenčná čiastka pre uvedené platby sa rovná čiastkam, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkami 95 a 96 a ktoré sú vypočítané na základe individuálneho referenčného množstva pre mlieko, ktoré je dostupne v poľnohospodárskom podniku k 31. marcu roku, kedy budú uvedené platby celkom alebo sčasti zahrnuté do režimu jednotnej platby. Články 48 až 50 sa použijú primerane. Článok 63 Podmienky týkajúce sa nárokov stanovených podľa tohto oddielu 1. V prípade uplatnenia článku 59 sa môžu nároky priznané podľa tohto oddielu previesť alebo využiť v rovnakom regióne alebo medzi regiónmi len vtedy, ak sú v nich nároky na hektár rovnaké. 2. V prípade uplatnenia článku 59, odlišne od článku 53, využije každý poľnohospodár v príslušnom regióne nároky za vyňatie pôdy z produkcie. Počet nárokov za vyňatie pôdy z produkcie sa stanoví vynásobením pôdy poľnohospodárov, na ktorú možno poskytnúť podporu v zmysle článku 54 ods. 2, prihlásených počas prvého roka použitia režimu jednotnej platby, sadzbou za vyňatie pôdy z produkcie. Sadzba za vyňatie pôdy z produkcie sa vypočíta vynásobením základnej sadzby pre povinné vyňatie pôdy z produkcie, t. j. 10 %, pomerom, v príslušnom regióne, medzi pôdou, na ktorú boli poskytnuté platby na plochu pre plodiny na ornej pôde podľa prílohy VI počas referenčného obdobia, a pôdou, na ktorú možno poskytnúť podporu v zmysle článku 54 ods. 2 počas referenčného obdobia. Hodnotou nárokov za vyňatie pôdy z produkcie je regionálna hodnota pre platobné nároky stanovená v súlade s článkom 59 ods. 2 alebo prípadne s článkom 59 ods. 3 prvým pododsekom. Nároky za vyňatie pôdy z produkcie nevyužijú poľnohospodári, ktorí nahlásia menej, ako je počet hektárov v zmysle článku 54 ods. 2, ktorý by bol nutný pre produkciu počtu ton, ktorý sa rovná 92 tonám obilnín uvedených v prílohe IX, na základe výnosu stanoveného podľa regionalizačného plánu v príslušnom regióne v roku predchádzajúcom roku použitia režimu jednotnej platby, vydelenom pomerom uvedeným v ods. 2 treťom pododseku tohto článku. 3. Odlišne od článku 43 ods. 4 a článku 49 ods. 3 môžu členské štáty v súlade s všeobecnými zásadami práva spoločenstva taktiež rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2004, že nároky stanovené podľa tohto oddielu podliehajú postupným zmenám podľa vopred stanovených krokov a objektívnych podmienok. 4. Pokiaľ nestanoví tento oddiel inak, použijú sa ostatné ustanovenia tejto hlavy. Oddiel 2 Čiastočné uskutočňovanie Článok 64 Všeobecné ustanovenia 1. Členský štát môže najneskôr do 1. augusta 2004 rozhodnúť, že bude používať na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni režim jednotnej platby stanovený v kapitolách 1 až 4 za podmienok, ktoré sú stanovené v tomto oddieli. 2. Na základe výberu vykonaného každým členským štátom stanoví Komisia postupom podľa článku 144 ods. 2 strop pre každú z priamych platieb uvedených v článkoch 66, 67, 68 a 69, a to v uvedenom poradí. Tento strop sa rovná zložke každého typu priamej platby vo vnútroštátnych stropoch uvedených v článku 41, vynásobených percentami zníženia, ktoré členské štáty použijú v súlade s článkami 66, 67, 68 a 69. Celková výška stanovených stropov sa odpočíta od vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41 postupom podľa článku 144 ods. 2. 3. Najneskôr do dvoch rokov potom, čo všetky členské štáty uskutočňovali režim jednotnej platby, alebo najneskôr do 31. decembra 2009, Komisia predloží Rade správu, ku ktorej sú v prípade potreby priložené odpovedajúce návrhy, týkajúce sa prípadných dôsledkov uskutočňovania možností stanovených v oddieli 2 a v oddieli 3 členskými štátmi vzhľadom na štrukturálny a trhový vývoj. Článok 65 Stanovenie nárokov podľa tohto oddielu 1. Ak ide o nároky, ktoré sa majú priznať poľnohospodárom, sa po prípadnom znížení podľa článku 41 zložka referenčnej čiastky, ktorá vyplýva z každej priamej platby uvedenej v článkoch 66, 67, 68 a 69 v uvedenom poradí, zníži v pomere, ktorý sa musí stanoviť členskými štátmi v rámci obmedzení stanovených v článkoch 66, 67, 68 a 69. 2. Pokiaľ nestanoví tento oddiel inak, použijú sa na nároky stanovené zo zvyšnej časti referenčnej čiastky ostatné ustanovenia tejto hlavy. Článok 66 Platby na plodiny na ornej pôde Ak ide o platby na plodiny na ornej pôde, členské štáty si môžu: a) ponechať až 25 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, ktoré odpovedá platbám na plochu pre plodiny na ornej pôde uvedené v prílohe VI, okrem povinnej platby za vyňatie pôdy z produkcie. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú plodiny na ornej pôde uvedené v prílohe IX a v členských štátoch, kde nie je kukurica tradičnou plodinou, ktorí produkujú silážne krmivo, na hektár až do výšky 25 % platieb na hektár, ktoré sa majú poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 10; alebo b) ponechať až 40 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá príplatku na tvrdú pšenicu podľa prílohy VI. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú tvrdú pšenicu uvedenú v prílohe IX, na hektár až do výšky 40 % príplatku na hektár pre tvrdú pšenicu podľa prílohy VI, ktorý bol poskytnutý alebo sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 10. Článok 67 Platby na ovce a kozy Členské štáty si môžu ponechať až 50 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá platbám na ovce a kozy uvedeným v prílohe VI. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanovenom v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí chovajú ovce a kozy, až do výšky 50 % platieb pre ovce a kozy uvedených v prílohe VI, ktoré sa majú poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 11. Článok 68 Platby pre hovädzie a teľacie mäso 1. Ak ide o platby na hovädzie a teľacie mäso, môžu si členské štáty ponechať až 100 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá porážkovej prémii na teľatá uvedené v prílohe. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje pri porážke teliat až do výšky 100 % porážková prémia na teľatá uvedená v prílohe VI, ktorá sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 12. 2. Členské štáty si môžu taktiež: a) i) ponechať až 100 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá prémii na kravy bez tržnej produkcie mlieka uvedené v prílohe VI. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje na zachovanie stáda kráv bez tržnej produkcie mlieka až do výšky 100 % prémie na kravu bez tržnej produkcie mlieka uvedenú v prílohe VI, ktorá sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 12, alebo ii) ponechať až 40 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá porážkovej prémii, uvedenej v prílohe VI, na dobytok iný, ako sú teľatá. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje pri porážke dobytka iného, ako sú teľatá, až do výšky 40 % porážkovej prémie, uvedenej v prílohe VI, na dobytok iný, ako sú teľatá, ktoré sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 12, alebo b) i) ponechať až 100 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá porážkovej prémii, uvedenej v prílohe VI, na dobytok iný ako, sú teľatá. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje pri porážke dobytka iného, ako sú teľatá až do výšky 100 % porážkovej prémie, uvedenej v prílohe VI, na dobytok iný, ako sú teľatá, ktorá sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 12, alebo ii) ponechať až 75 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá zvláštnej prémii na dobytok samčieho pohlavia uvedenej v prílohe VI. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom. Dodatočná platba sa poskytuje až do výšky 75 % zvláštnej prémie na dobytok samčieho pohlavia uvedené v prílohe VI, ktorá sa má poskytnúť za podmienok stanovených v hlave IV kapitole 12. Článok 69 Nepovinné uskutočňovanie, ak ide o zvláštne druhy poľnohospodárskej činnosti a o kvalitnú produkciu Členské štáty si môžu ponechať až 10 % zložky vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41, čo odpovedá každému odvetviu uvedenému v prílohe VI. Ak ide o odvetvie plodín na ornej pôde, hovädzieho a teľacieho mäsa, ovčieho a kozieho mäsa, zohľadní sa toto opatrenie pre použitia maximálnych percentných sadzieb, ktoré sú stanovené v článkoch 66, 67 a 68 v uvedenom poradí. V tomto prípade a v rozsahu stropu stanoveného v súlade s článkom 64 ods. 2 vyplatí príslušný členský štát na ročnom základe dodatočnú platbu poľnohospodárom v odvetví alebo v odvetviach, ktorých sa týka uvedené opatrenie. Dodatočná platba sa poskytuje pre zvláštne druhy poľnohospodárskej činnosti, ktoré sú dôležité na ochranu či zlepšenie životného prostredia alebo pre zlepšenie kvality a uvedenie poľnohospodárskych produktov na trh, za podmienok, ktoré Komisia stanoví postupom podľa článku 144 ods. 2. Oddiel 3 Nepovinné vylúčenie Článok 70 Nepovinné vylúčenie niektorých priamych platieb 1. Členský štát môže rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2004, že z režimu jednotnej platby vylúči: a) jednu alebo viac priamych platieb poskytnutých počas referenčného obdobia podľa: - článku 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1251/1999, - článku 3 nariadenia (ES) č. 2358/71, v tomto prípade sa články 64 a 65 použijú primerane; b) všetky ďalšie priame platby uvedené v prílohe VI, poskytnuté poľnohospodárom počas referenčného obdobia v francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a Madeire, na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori, a priame platby poskytnuté počas referenčného obdobia podľa: - článku 6 nariadenia (EHS) č. 2019/93, - článku 9 nariadenia (ES) č. 1452/2001, - článku 13 a článku 22 ods. 2 a 6 nariadenia (ES) č. 1453/2001, - článkov 5 a 6 nariadenia (ES) č. 1454/2001. 2. Bez toho aby boli dotknuté ustanovenia článku 6 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2019/93, článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1452/2001, článku 13 ods. 2 a článku 22 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1453/2001 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1454/2001, poskytujú členské štáty priame platby uvedené v odseku 1 tohto článku v rozsahu stropov stanovených v súlade s článkom 64 ods. 2 tohto nariadenia za podmienok stanovených v kapitolách 3, 6 a 7 až 13 hlavy IV tohto nariadenia, v článku 6 nariadenia (EHS) č. 2019/93, článku 9 nariadenia (ES) č. 1452/2001, článku 13 a článku 22 ods. 2 a 4 nariadenia (ES) č. 1453/2001 a článku 5 nariadenia (ES) č. 1454/2001 v uvedenom poradí. Celková výška stanovených stropov sa odpočíta od vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41 v súlade s postupom podľa článku 144 ods. 2. Oddiel 4 Nepovinná prechodná úprava Článok 71 Nepovinné prechodné obdobia 1. Ak na tomu zvláštne poľnohospodárske podmienky oprávňujú, môže členský štát rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2004, že bude používať režim jednotnej platby po prechodnom období, ktoré skončí buď 31. decembra 2005, alebo 31. decembra 2006. Ak príslušný členský štát rozhodne o používaní režimu jednotnej platby pred koncom prechodného obdobia, rozhodne o tom najneskôr do 1. augusta kalendárneho roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, pre ktorý sa bude režim jednotnej platby používať. 2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 70 ods. 2 tohto nariadenia, vykoná príslušný členský štát počas prechodného obdobia každú z priamych platieb uvedených v prílohe VI za podmienok stanovených v kapitolách 3, 6 a 7 až 13 hlavy IV tohto nariadenia, v článku 6 nariadenia (EHS) č. 2019/93, článku 9 nariadenia (ES) č. 1452/2001, článku 13 a článku 22 ods. 2 a 4 nariadenia (ES) č. 1453/2001 a článku 5 nariadenia (ES) č. 1454/2001 v uvedenom poradí v rozsahu rozpočtových stropov odpovedajúcich zložke, ktorú predstavujú uvedené priame platby vo vnútroštátnom strope uvedenom v článku 41, stanovenom Komisiou postupom podľa článku 144 ods. 2. Ak ide o platbu pre sušené krmivá, poskytujú členské štáty podporu za podmienok, ktoré sa majú stanoviť postupom podľa článku 144 ods. 2, vo výške uvedených rozpočtových rozsahov. 3. Režim jednotnej platby sa použije od 1. januára kalendárneho roku, ktorý nasleduje po kalendárnym roku, počas ktorého končí prechodné obdobie. V tomto prípade príslušný členský štát prijme rozhodnutie podľa článku 58 ods. 1, článku 63 ods. 3, článku 64 ods. 1 a článku 70 najneskôr do 1. augusta 2005 alebo 2006 podľa dňa stanoveného v odseku 1 tohto článku. 4. Komisia prijme postupom podľa článku 144 ods. 2 nevyhnutné opatrenia, ak použitie uvedeného prechodného obdobia vyvolá vážne narušenie hospodárskej súťaže na trhu spoločenstva, a aby dbala o dodržovanie medzinárodných záväzkov spoločenstva. HLAVA IV ĎALŠIE REŽIMY PODPORY KAPITOLA 1 ZVLÁŠTNE PRÉMIE NA KVALITU PRE TVRDÚ PŠENICU Článok 72 Oblasť pôsobnosti Podpora sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú tvrdú pšenicu kód KN 10011000, za podmienok stanovených v tejto kapitole. Článok 73 Čiastka a spôsobilosť na podporu 1. Podpora predstavuje 40 EUR na hektár. 2. Poskytnutie platby je podmienené použitím určitých množstiev certifikovaných osív uznaných odrôd vysokej kvality, v produkčnej oblasti, na výrobu semoliny alebo cestovín. Článok 74 Plochy 1. Podpora sa poskytuje na vnútroštátne základné plochy v tradičných produkčných oblastiach uvedených v prílohe X. Základné plochy sú stanovené takto: Grécko | 617000 ha | Španielsko | 594000 ha | Francúzsko | 208000 ha | Taliansko | 1646000 ha | Rakúsko | 7000 ha | Portugalsko | 118000 ha | 2. Členský štát môže svoju základnú plochu rozdeliť na základné čiastkové plochy. Článok 75 Prekročenie plochy 1. Ak plocha, pre ktorú sa žiada o podporu, je väčšia ako základné plocha, je plocha pre poľnohospodárov, na ktorú sa žiada o podporu, pomerne znížená pre príslušný rok. 2. Ak členský štát rozdelí svoju základnú plochu na základné čiastkové plochy, použije sa zníženie stanovené v odseku 1 len na poľnohospodárov na základných čiastkových plochách, kde sú limity prekročené. Také zníženie sa použije vtedy, ak v príslušnom členskom štáte boli plochy nachádzajúce sa v základných čiastkových plochách, kde sa nedosiahli stanovené limity, znovu rozdelené medzi základné čiastkové plochy, v ktorých boli tieto limity prekročené. KAPITOLA 2 PRÉMIE NA BIELKOVINOVÉ PLODINY Článok 76 Oblasť pôsobnosti Podpora sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú bielkovinové plodiny, v súlade s podmienkami stanovenými v tejto kapitole. Bielkovinové plodiny zahrňujú: - hrach kód KN 071310, - konský bôb kód KN 071350, - vlčí bôb kód KN ex12092950. Článok 77 Čiastka a spôsobilosť na podporu Podpora predstavuje 55,57 EUR na hektár bielkovinových plodín zberaných po štádiu mliečnej zrelosti. Avšak pre produkty pestované na plochách, ktoré sú celkom osiate a obrábané v súlade s miestnymi štandardami, ale ktoré nedosahujú štádia mliečnej zrelosti z dôvodu mimoriadnych klimatických podmienok uznaných príslušným členským štátom, možno naďalej poskytnúť podporu pod podmienkou, že príslušné plochy nie sú vyčlenené na iné využitie do uvedeného rastového štádia. Článok 78 Plocha 1. Stanovuje sa maximálna zaručená plocha 1400000 ha, na ktorú možno poskytnúť podporu. 2. Ak plocha, pre ktorú sa žiada o podporu, je väčšia ako maximálna zaručená plocha, je plocha pre poľnohospodárov, pre ktorú sa žiada o podporu, pomerne znížená pre príslušný rok postupom podľa článku 144 ods. 2. KAPITOLA 3 ZVLÁŠTNA PODPORA PRE RYŽU Článok 79 Oblasť pôsobnosti Podpora sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú ryžu kód KN 100610, v súlade s podmienkami stanovenými v tejto kapitole. Článok 80 Čiastka a spôsobilosť na podporu 1. Podpora sa poskytuje na hektár pôdy osiatej ryžou, kde sa plodina necháva aspoň do začiatku kvetu v bežných rastových podmienkach. Avšak pre produkty pestované na plochách, ktoré sú celkom osiate a obrábané v súlade s miestnymi štandardmi, ale ktoré nedosahujú štádia kvetu z dôvodu výnimočných klimatických podmienok uznaných príslušným členským štátom, možno naďalej poskytnúť podporu pod podmienkou, že príslušné plochy nie sú vyčlenené na iné využitie do uvedeného štádia rastu. 2. Podpora je stanovená následovne pomerne k výnosom v príslušných členských štátoch: | Hospodársky rok 2004/2005 a v prípade uplatnenia článku 71 (EUR/ha) | Hospodársky rok 2005/2006 a nasledujúce roky (EUR/ha) | Španielsko | 1123,95 | 476,25 | Francúzsko: —metropolitné územia | 971,73 | 411,75 | —Francúzska Guyana | 1329,27 | 563,25 | Grécko | 1323,96 | 561,00 | Taliansko | 1069,08 | 453,00 | Portugalsko | 1070,85 | 453,75. | Článok 81 Plochy Pre každý vyrábajúci členský štát sa tak stanoví vnútroštátna základná plocha. Pre Francúzsko sú však zriadené dve základné plochy. Základné plochy sú stanovené takto: Španielsko | 104973 ha | Francúzsko: —metropolitné územia | 19050 ha | —Francúzska Guyana | 4190 ha | Grécko | 20333 ha | Taliansko | 219588 ha | Portugalsko | 24667 ha | Členský štát môže svoju základnú plochu (alebo svoje základné plochy) rozdeliť na základné čiastkové plochy a pritom sa bude opierať o objektívne kritériá. Článok 82 Prekročenie plôch 1. Ak v členskom štáte plocha venovaná na ryžu počas daného roku prekročí základnú plochu uvedenú v článku 81, je plocha na poľnohospodárov, na ktorú sa žiada podpora, pomerne znížená pre príslušný rok. 2. Ak členský štát rozdelí svoju základnú plochu na základné čiastkové plochy, použije sa zníženie stanovené v odseku 1 len na poľnohospodárov na základných čiastkových plochách, kde sú limity prekročené. Také zníženie sa použije vtedy, ak v príslušnom členskom štáte boli plochy nachádzajúce sa v základných čiastkových plochách, kde neboli dosiahnuté stanovené limity, znovu rozdelené medzi základné čiastkové plochy, v ktorých boli tieto limity prekročené. KAPITOLA 4 PLATBA NA PLOCHU PRE ŠKRUPINOVÉ OVOCIE Článok 83 Podpora spoločenstva 1. Podpora spoločenstva sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí produkujú škrupinové ovocie, za podmienok stanovených v tejto kapitole. Škrupinové ovocie zahrnuje: - mandle kódov KN 080211 a 080212, - lieskové orechy kódov KN 080221 a 080222, - vlašské orechy kódov KN 080231 a 080232, - pistácie kód KN 080250, - svätojánsky chlieb kód 12121010. 2. Členské štáty môžu poskytnúť rozlíšené podpory buď podľa produktov, alebo zvýšením či znížením vnútroštátnych zaručených plôch (ďalej len "VZP") stanovených v súlade s článkom 84 ods. 3 V každom členskom štáte však celková výška podpory poskytnutej počas daného roku nepresiahne strop uvedený v článku 84 ods. 1. Článok 84 Plochy 1. Členský štát poskytne podporu spoločenstva v rozsahu stropu vypočítaného vynásobením počtu hektárov, ktorý odpovedá jeho vnútroštátne zaručenej ploche, ako je stanovené v odseku 3, priemernú čiastku 120,75 EUR. 2. Stanovuje sa maximálna zaručená plocha 800000 ha. 3. Maximálna zaručená plocha uvedená v odseku 2 sa rozdelí na vnútroštátne zaručené plochy nasledovne: Belgicko | 100 ha | Nemecko | 1500 ha | Francúzsko | 17300 ha | Grécko | 41100 ha | Taliansko | 130100 ha | Luxembursko | 100 ha | Holandsko | 100 ha | Rakúsko | 100 ha | Portugalsko | 41300 ha | Španielsko | 568200 ha | Spojené kráľovstvo | 100 ha. | 4. Členský štát môže svoju vnútroštátne zaručenú plochu rozdeliť na čiastkové plochy, najmä na regionálne úrovne alebo v závislosti na produkcii, podľa objektívnych podmienok. Článok 85 Prekročenie základných čiastkových plôch Ak členský štát rozdelí svoju vnútroštátne zaručenú plochu na základné čiastkové plochy a pokiaľ dôjde k prekročeniu v jednej alebo viacerých základných čiastkových plochách, je plocha pre poľnohospodárov, pre ktorú sa žiada o podporu spoločenstva, pomerne znížená pre príslušný rok, ak ide o poľnohospodárov na základných čiastkových plochách, kde sa limit prekročil. Také zníženie sa použije vtedy, ak v príslušnom členskom štáte boli plochy nachádzajúce sa v základných čiastkových plochách, kde sa