ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Členské štáty by mali stanoviť jasne určené, zrýchlené a čo najkratšie lehoty pre všetky kroky potrebné na udelenie povolení na výstavbu a prevádzku projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom by mali uviesť prípady, v ktorých sa tieto lehoty môžu predĺžiť a za akých okolností. Členské štáty by mali stanoviť záväzné maximálne lehoty pre všetky príslušné fázy postupu posudzovania vplyvov na životné prostredie. Postupy udeľovania povolení na inštaláciu solárnych zariadení v umelých konštrukciách by mali trvať maximálne tri mesiace.
(35)

Zahrnutie zjavne neopodstatnených alebo zneužívajúcich súdnych konaní proti verejnej účasti do učebných plánov v oblasti práva a žurnalistiky by poskytlo odborníkom pracujúcim v oblasti práva a novinárom lepšie vedomosti na to, aby vedeli rozpoznať takéto konania, a poskytlo by im to konkrétne vedomosti na to, aby vedeli náležite reagovať, pričom by to zároveň podporilo rozvoj odborných znalostí a odbornej spôsobilosti medzi prednášajúcimi. Takéto vedomosti by mohli poskytovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v rámci doplňujúcich kurzov alebo seminárov v posledných ročníkoch diplomových programov, napr. študentom práva a žurnalistiky.
2.

Členský štát by mal zaviesť vnútroštátny systém na uľahčenie výmeny hrivnových bankoviek za svoju národnú menu s týmito charakteristikami: a) vysídlená osoba, ktorá predloží dôkaz o tom, že má nárok na dočasnú ochranu, ako sa stanovuje v smernici 2001/55/ES, alebo na primeranú ochranu podľa vnútroštátneho práva v zmysle vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2022/382, ako sa uvádza v oznámení Komisie 2022/C 126 I/01 (3), by mala mať možnosť vymeniť hrivnové bankovky za menu hostiteľského členského štátu. V prípade vysídlených maloletých osôb bez sprievodu by mal takúto výmenu vykonať zástupca stanovený v článku 16 ods. 1 smernice 2001/55/ES; b) mali by sa stanoviť maximálne limity pre množstvo hrivien na vysídlenú osobu. Vzhľadom na vnútroštátne okolnosti by takéto maximálne limity mali byť na úrovni 10 000 hrivien na vysídlenú osobu alebo menej; c) výmena by sa mala povoliť bez poplatkov; d) uplatniteľným výmenným kurzom by mal byť oficiálny výmenný kurz uverejnený Národnou bankou Ukrajiny; e) vnútroštátne systémy by mali trvať najmenej tri mesiace.
12.

v rámci úzkej spolupráce s členskými štátmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, študentskými organizáciami a zainteresovanými stranami preskúmala možnosti a potrebné kroky smerujúce k zavedeniu možného spoločného diplomu na základe spoločného súboru spoločne vytvorených európskych kritérií. Tento diplom, ktorý sa má vydávať na dobrovoľnom základe na vnútroštátnej, regionálnej alebo inštitucionálnej úrovni, by mohol byť dôkazom vzdelávacích výstupov dosiahnutých v rámci nadnárodnej spolupráce „kombináciou štúdií vo viacerých krajinách EÚ“ (19), pričom by sa ponúkal napríklad v rámci „Európskych univerzít“. Malo by byť možné ho ľahko vydávať, uchovávať, zdieľať, potvrdzovať a overovať, pričom by sa mal uznávať v celej EÚ. Bude sa zakladať na vykonávaní nástrojov bolonského procesu v členských štátoch a podporovať ho: a) v roku 2022 v rámci programu Erasmus+ pilotne testovala rozvoj a vykonávanie európskych kritérií pre udelenie značky spoločný európsky diplom. Táto značka by sa vydávala ako doplnkové osvedčenie k získaným kvalifikáciám študentov, ktorí absolvovali spoločné programy realizované v rámci nadnárodnej spolupráce viacerých inštitúcii vysokoškolského vzdelávania; b) na základe výsledkov tejto prípravnej práce podávala Rade správy na účely ďalšieho rozhodnutia v každom kroku smerom k možnému spoločnému diplomu na základe spoločne vytvorených európskych kritérií v súlade s nástrojmi bolonského procesu;
(11)

Hoci nárast bankrotov je zatiaľ utlmený, kríza spôsobená pandémiou COVID-19 oslabila súvahy mnohých podnikov, čo by mohlo v blízkej budúcnosti obmedziť ich schopnosť financovať investičné projekty a ohroziť ich schopnosť splácať úvery. Po rozbehnutí obnovy by sa podpora mala postupne ukončovať a mala by byť čoraz cielenejšia. Nižšia miera využívania dlhových nástrojov by obmedzila podmienené záväzky a pomohla by zachovať investičnú kapacitu podnikov. Včasné zrušenie opatrení na podporu politiky predstavuje hľadanie rovnováhy, ktorá zahŕňa podporo investícií a zamestnanosti a predchádzanie zlyhaniam životaschopných podnikov, aby sa spomalil riadený zánik neživotaschopných podnikov v strednodobom horizonte. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zlepšiť prístup spoločností k financiám, posilniť súvahy firiem a zvýšiť kapacitu a efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť. Vnútroštátne režimy pre platobnú neschopnosť sa v rámci eurozóny výrazne líšia a na zefektívnenie účinnej správy a súdneho systému budú potrebné opatrenia na zvýšenie kapacity. Zlepšenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže takisto prispieť k zdravším súvahám v bankovom sektore, čo by malo pozitívny vplyv na ponuku úverov. Do 17. júla 2022 sa má do vnútroštátneho práva transponovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (6) o reštrukturalizácii a insolvencii, ktorej cieľom je zaviesť v členských štátoch minimálne štandardy týkajúce sa preventívnej reštrukturalizácie a oddlženia podnikateľov. Integrácia kapitálových trhov Únie má navyše zásadný význam pre poskytovanie alternatívnych zdrojov financovania spoločnostiam ako doplnku k bankovým úverom. Pokrok v únii kapitálových trhov môže zlepšiť prístup podnikov eurozóny k financovaniu, mobilizovať dlhodobé investície do zelených a nových technológií a infraštruktúry, podporovať kapitálové investície a odstraňovať cezhraničné prekážky investovania, a to aj harmonizáciou určitých aspektov hmotného práva v oblasti konkurzného konania.
(24)

Bulharsko má hospodárstvo s najvyššou uhlíkovou náročnosťou v Únii, pričom intenzita skleníkových plynov viac ako štvornásobne presahuje priemer Únie. Fosílne palivá sa na energetickom mixe Bulharska v súčasnosti podieľajú 61,5 %, pričom jadrová energia predstavuje 24 % a obnoviteľné zdroje 14,5 % (menej ako priemerný podiel obnoviteľných zdrojov energie v Únii, ktorý je 19 %). Pokiaľ ide o zemný plyn, krajina bola do apríla 2022 vo veľkej miere závislá od Ruska (18). V roku 2020 sa 75 % zemného plynu doviezlo z Ruska, čo je nad priemerom Únie, ktorý je 43,2 %. Jeho podiel na energetickom mixe však predstavoval len 13,9 %, čo je pod priemerom Únie na úrovni 24,4 %. Najväčším spotrebiteľom plynu zostáva priemysel so 40 % podielom vrátane neenergetických použití, zatiaľ čo podiel odvetvia energetiky sa od roku 2010 znížil z 30 % na 25 % v roku 2019. Diaľkové vykurovanie založené na zemnom plyne ponecháva len malý priestor na zlepšenie, keďže systémy diaľkového vykurovania nemožno nahradiť alternatívnymi zdrojmi. V pláne obnovy a odolnosti sa síce skúma potenciál geotermálnej energie na vykurovanie, ale mohli by sa naplánovať dodatočné investície na podporu inštalácie veľkých tepelných čerpadiel. Výrobu energie spaľovaním uhlia plne pokrýva domáca produkcia hnedého uhlia, pričom Bulharsko z Ruska dováža len obmedzené množstvá čierneho uhlia na priemyselné využitie (0,56 milióna ton, čo predstavuje 85 % celkového dovozu čierneho uhlia). Bulharsko na druhej strane závisí od Ruska, pokiaľ ide o ropu (63 % ropy dováža z Ruska (19), čo je výrazne viac ako priemer Únie na úrovni 26 %), a z Ruska dováža aj 22 % rafinovaných ropných produktov, čo je pod priemerom Únie na úrovni 35 %. V roku 2020 predstavoval podiel ropy na energetickom mixe 23,9 %, čo je pod priemerom Únie na úrovni 32,7 %. Bulharský plán obnovy a odolnosti zahŕňa prijatie plánu na dosiahnutie klimatickej neutrality. Zahŕňa kroky na zavŕšenie postupného vyradenia čierneho uhlia a hnedého uhlia najneskôr do roku 2038 a významné investície a reformy na urýchlené zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie, pričom na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a energetickej transformácie bude potrebné ďalšie úsilie. Pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie, Bulharsko sa zaviazalo pridať najmenej 3 500 MW novej kapacity z obnoviteľných zdrojov energie (veternej a slnečnej) a vytvoriť technické podmienky na začlenenie ďalších 4 500 MW do elektrizačnej sústavy do roku 2026. Plán okrem toho zahŕňa reformu na odstránenie kľúčových prekážok rozvoja technológií a hodnotových reťazcov v oblasti vodíka z obnoviteľných zdrojov, ako aj investície na podporu rozvoja pilotných projektov na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a udržateľného bioplynu. Plánujú sa aj opatrenia na pomoc domácnostiam pri inštalácii solárnych systémov na ohrev vody a solárnych fotovoltických systémov. V pláne sa vymedzí aj energetická chudoba. Je potrebné poznamenať, že na to, aby Bulharsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka Fit for 55, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
V roku 2020 predstavoval podiel obnoviteľných zdrojov energie na konečnej spotrebe energie v Rakúsku 37 %, čo je nad cieľom 34 % stanoveným pre daný rok. Reformou podpory obnoviteľných zdrojov energie z roku 2021 zahrnutou do plánu obnovy a odolnosti sa vytvoril potrebný rámec na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe elektrickej energie. Reforma umožní zvýšiť do roku 2030 ročnú kapacitu výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov o 27 TWh, čím prispeje k dosiahnutiu cieľa na úrovni 100 % do roku 2030 (zo súčasných 81 % v roku 2020). Investície do energie z obnoviteľných zdrojov sú však brzdené zdĺhavým priestorovým plánovaním a postupmi udeľovania povolení, čo je problém, ktorý je čiastočne spôsobený zložitým rozdelením právomocí medzi federálnou a regionálnou úrovňou verejnej správy a problémami s nedostatkom zamestnancov v správe. V rámci prípravy na plánované rozšírenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov by Rakúsko mohlo zvážiť výrazné zvýšenie investícií do infraštruktúry siete (napríklad do uskladňovania, distribúcie a prenosu) a zabezpečiť včasné zavedenie takejto infraštruktúry. Zvýšením ambícií v oblasti energetickej efektívnosti v stavebníctve a priemysle sa zníži závislosť od fosílnych palív. V rakúskej dlhodobej stratégii obnovy budov sa stanovujú jasné míľniky do roku 2050, pričom jej cieľom je dosiahnuť 80 % dekarbonizáciu fondu budov. Plán obnovy a odolnosti urýchli postupné vyraďovanie kotlov na fosílne palivá v stavebníctve a nahradí ich technológiou vykurovania pomocou energie z obnoviteľných zdrojov alebo diaľkovým vykurovaním. Ciele Rakúska v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 sú však málo ambiciózne; krajina by mohla urýchliť investície do hĺbkovej obnovy budov, nahradenia fosílnych palív vykurovaním pomocou energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj do lepšieho riadenia spotreby energie prostredníctvom digitalizácie služieb v oblasti úžitkovej energie (ako sú inteligentné meradlá a termostaty). Ďalšie úsilie o dekarbonizáciu priemyselných procesov, a to aj prostredníctvom obnoviteľných plynov, by zároveň pomohlo znížiť dopyt po plyne a ochrániť podniky pred cenovou volatilitou. Na to, aby Rakúsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.
(19)

Kríza COVID-19 mala menší vplyv na verejné financie ako v iných členských štátoch a príslušné ukazovatele sa podľa očakávaní majú v roku 2022 zlepšiť. Dosah demografických trendov na verejné výdavky sa však v nasledujúcich desaťročiach zintenzívni. Dôvodom je najmä to, že v dôsledku starnutia obyvateľstva a spomalenia čistých migračných tokov sa očakáva, že počet dôchodcov na pracovníka bude neustále rásť. V rámci scenára nezmenenej politiky bude Luxembursko z hľadiska podielu na HDP do roku 2070 čeliť jednému z najvýraznejších zvýšení výdavkov na dôchodky v Únii. To by viedlo k tomu, že výdavky na dôchodky by predstavovali približne 18 % HDP (v porovnaní s 9 % v roku 2019) a patrili by tak medzi najvyššie v Únii. V dôsledku toho sa výrazne zvýši verejný dlh, čo ohrozí dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku by malo najpriaznivejší makroekonomický vplyv, keďže tento faktor má najväčší potenciál znížiť výdavky na dôchodky. Vyššia miera zamestnanosti starších pracovníkov by zasa podporila aj hospodársky rast. V pláne obnovy a odolnosti sa nerieši dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému ani negatívne účinky systémov predčasného odchodu do dôchodku a finančné stimuly na skorší odchod z trhu práce, čo vysvetľuje nízku mieru zamestnanosti starších pracovníkov. Včasné začatie uskutočňovania reforiem, ktorých cieľom je obmedziť systémy predčasného odchodu do dôchodku a pozmeniť preferencie starších pracovníkov k dlhšiemu zotrvaniu v zamestnaní, by umožnilo postupné vykonávanie, čím by sa zvýšila medzigeneračná spravodlivosť.
Je nevyhnutné zintenzívniť úsilie o splnenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie stanovených v národnom energetickom a klimatickom pláne. Hoci má Švédsko najvyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie na hrubej domácej spotrebe energie v Únii (51,1 % v roku 2020), patrí medzi členské štáty s najvyššou spotrebou energie na osobu. Veľká časť švédskych emisií skleníkových plynov navyše pochádza z odvetvia dopravy, najmä z cestnej dopravy. Toto odvetvie zostáva vo veľkej miere závislé od ropy, ktorá predstavuje 17,7 % celkového energetického mixu. Okrem toho sa v roku 2021 naďalej zväčšovali obmedzenia kapacity elektrickej energie a sústavy, najmä na juhu Švédska, čo obmedzilo rozširovanie obchodných činností a ich umiestňovanie v krajine. Túto otázku ešte zhoršuje nedostatočná prenosová kapacita medzi severom a juhom. Na dosiahnutie národného cieľa 100 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov najneskôr do roku 2040 a na dosiahnutie nulovej bilancie emisií uhlíka najneskôr do roku 2045 sú potrebné ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, kapacity sústav a sietí a prepojenia medzi regiónmi krajiny. Ďalšie zefektívnenie povoľovacích postupov by znížilo zaťaženie spojené so zavádzaním energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie. Zníženie spotreby energie zvýšením energetickej efektívnosti je navyše nevyhnutné na zníženie emisií uhlíka a nákladov spotrebiteľov a podnikov na energiu. Zvýšenie investícií do obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikácie, odstránenie problémových miest v infraštruktúre, zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby fosílnych palív v doprave prispeje k zníženiu celkovej závislosti od fosílnych palív, a to aj od fosílnych palív z Ruska. Podiel fosílnych palív (2,6 % v prípade plynu, 3,2 % v prípade uhlia a 17,7 % v prípade ropy v roku 2020) vo švédskom energetickom mixe je podstatne nižší ako priemer Únie (24,4 % v prípade plynu, 10,8 % v prípade uhlia a 32,7 % v prípade ropy v roku 2020). Závislosť Švédska od ruských fosílnych palív však možno ešte znížiť. Platí to najmä o rope (20 % dovozu rafinovanej ropy a 8 % celkového dovozu ropy v roku 2020 pochádzalo z Ruska) a plyne (13 % celkového dovozu plynu v roku 2020 pochádzalo z Ruska).

Hoci je závislosť od plynu a ropy značná, je pod priemerom Únie, ktorý predstavuje 44 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz plynu, 23 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz ropy, a 35 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz rafinovanej ropy (19). Okrem toho by pokrok v projektoch prepojenia so susednými krajinami mohol vzhľadom na nedávne geopolitické udalosti zvýšiť bezpečnosť dodávok energie Švédska a schopnosť prispôsobiť sa regionálnym rozdielom. Je potrebné poznamenať, že na to, aby Švédsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka Fit for 55, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií, pokiaľ ide o znižovanie emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
Od roku 2015 pokrok v znižovaní čistých emisií skleníkových plynov do veľkej miery stagnuje. Slovenská ekonomika sa vyznačuje vysokou energetickou náročnosťou, čo je sčasti spôsobené výraznou závislosťou sektora priemyslu od dovozu fosílnych palív. Podľa údajov z roku 2020 je Slovensko obzvlášť závislé od Ruska, pokiaľ ide o zemný plyn (85 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 44 %) a ropu (100 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 26 %). V prípade čierneho uhlia je však závislosť od Ruska nižšia než priemer Únie (35 % v porovnaní s 54 %) (18). Podiel zemného plynu v energetickom mixe je mierne nad priemerom Únie (24,9 % v porovnaní s 24,4 % v Únii), čo platí aj pre tuhé fosílne palivá (14 % v porovnaní s 10,8 % v Únii), zatiaľ čo podiel ropy je nižší (21,9 % v porovnaní s 32,7 % v Únii). Podiel jadrovej energie v energetickom mixe v roku 2020 predstavoval 24,6 % (v porovnaní s 13,1 % v Únii). Rýchlejšie zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie by pomohlo znížiť závislosť Slovenska od dovozu fosílnych palív z Ruska a zmierniť riziko energetickej chudoby v dôsledku rastúcich cien energie. Na rok 2022 sú v pláne obnovy a odolnosti naplánované ďalšie reformy v oblasti koncepcie trhu a podpory obnoviteľných zdrojov energie. Zavádzanie energií z obnoviteľných zdrojov možno ešte viac urýchliť zvýšením prahových hodnôt pre výnimky zo stavebných povolení pre malé zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, zefektívnením administratívnych postupov a postupov udeľovania povolení na jednotnom kontaktnom mieste, znížením poplatkov za pripojenie do sústavy a zlepšením prístupu k dostupnej kapacite sústavy. V apríli 2021 sa na Slovensku skončil stop-stav na pripojenie nových obnoviteľných zdrojov energie do sústavy. Stále však treba zaviesť výhľadový mechanizmus, ktorý bude poskytovať transparentné a spoľahlivé informácie o kapacite na pripojenie nových nestálych obnoviteľných zdrojov energie do sústavy. V záujme zvýšenia objemu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov by Slovensko malo zmodernizovať prenosové a distribučné siete, vytvoriť nové zariadenia na uskladňovanie energie a dokončiť regulačný rámec týkajúci sa obnoviteľného vodíka.

Ďalšie investície do geotermálnej energie, staníc udržateľného biometánu a obnoviteľných riešení na báze vodíka v súlade s príslušnými kritériami udržateľnosti by prispeli k riešeniu vysokej domácej spotreby zemného plynu. Okrem toho existuje priestor na zvýšenie energetickej efektívnosti systémov diaľkového vykurovania, ako aj na urýchlené zavádzanie obnoviteľných zdrojov tepla, ktoré by nahradili zemný plyn. Úsilie o dekarbonizáciu možno zlepšiť aj na regionálnej úrovni, a to zriadením regionálnych centier udržateľnej energetiky.
(25)

Malta zaostáva pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami (ETS) a na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (19), o 19 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Záväzok Malty stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou si bude vyžadovať trvalé investície domácností, firiem, ako aj vlády. Vzhľadom na zvýšené ambície Únie v oblasti klímy zamerané na cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu musí Malta vyvinúť väčšie úsilie na ďalšie využívanie svojho solárneho a veterného potenciálu vrátane plávajúcich parkov na mori, keďže obnoviteľné zdroje energie tvoria len 8 % energetického mixu. Malta je vo veľkej miere závislá od ropy (48 %) a zemného plynu (44 %). Zemný plyn sa v roku 2020 použil na výrobu 86 % elektrickej energie Malty. Hoci Malta z Ruska nedováža žiadny plyn ani ropu (20), rýchle zvýšenie cien energie už má vplyv aj na ňu. Malta má v úmysle zabezpečiť lepšiu bezpečnosť dodávok energie vybudovaním druhého elektrického prepojovacieho vedenia. Zníženie závislosti od fosílnych palív by si vyžadovalo aj modernizáciu jej elektrizačných prenosových a distribučných sústav a investície do uskladňovania elektrickej energie s cieľom zabezpečiť spoľahlivé, flexibilné a rýchle dodávky energie. Zameranie sa na energetickú efektívnosť budov, najmä obytných budov, vrátane zavádzania tepelných čerpadiel a iných ekologických riešení, by pomohlo znížiť dopyt po energii. Na to, aby Malta dosiahla súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti. Okrem toho emisie z cestnej dopravy neustále rastú a tvoria najväčší zdroj emisií skleníkových plynov mimo ETS. Zníženie dopravného preťaženia by si vyžadovalo zlepšenie verejnej dopravy, zavádzanie inteligentných dopravných systémov a investície do infraštruktúry bezmotorovej mobility (ako sú chodníky a cyklistické jazdné pruhy) v záujme zaistenia bezpečnej alternatívy k používaniu osobných automobilov.
(27)

Taliansko je vo veľkej miere závislé od dovozu energie z Ruska, najmä od plynu, pričom 43 % plynu dováža z Ruska (mierne pod priemerom Únie 44 %) a podiel plynu v jeho energetickom mixe predstavuje 42 %. Pri rope je závislosť od Ruska nižšia, a to na úrovni 11 %, čo je menej než priemer Únie na úrovni 26 % (ropa predstavuje 32 % energetického mixu Talianska) (21). Hoci Taliansko v krátkodobom horizonte nečelí závažným problémom v oblasti bezpečnosti dodávok zemného plynu vzhľadom na svoju rozsiahlu skladovaciu kapacitu a plynovodné prepojenia so severnou Afrikou a Azerbajdžanom, invázia Ruska na Ukrajinu môže v strednodobom a dlhodobom horizonte predstavovať výzvu. Taliansko má priestor na prekonanie prekážok pri zvyšovaní kapacity prenosu energie v rámci krajiny, ako aj so susednými krajinami. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Taliansko v súčasnosti diverzifikuje svoj energetický mix zvyšovaním podielu energie z obnoviteľných zdrojov, najmä vďaka slnečnej, veternej a vodíkovej energii a energii z udržateľného biometánu. Aj vzhľadom na potenciálne výzvy vyplývajúce zo súčasnej geopolitickej situácie stále existuje priestor na urýchlenie a zintenzívnenie zavádzania obnoviteľných zdrojov energie stanovených v národnom energetickom a klimatickom pláne. Taliansko má priestor na to, aby pokračovalo v prijímaní opatrení na uľahčenie schvaľovania projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Ciele Talianska v oblasti energetickej efektívnosti navyše nemusia postačovať na riešenie týchto výziev ani na splnenie ambícií balíka „Fit for 55“. Stratégia energetickej efektívnosti pre stavebníctvo sa opiera hlavne o dočasné opatrenia a mala by ju dopĺňať strednodobá a dlhodobá stratégia vrátane prísnejších opatrení v oblasti energetickej efektívnosti v podnikoch, najmä v priemysle. Okrem toho treba zrýchliť dekarbonizáciu odvetvia dopravy, a to aj urýchlením rozširovania infraštruktúry nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá a napredovaním v kľúčových projektoch v oblasti železničnej, cyklistickej a verejnej dopravy. Na to, aby Taliansko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude treba ešte viac zvýšiť ambície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a zvyšovania energetickej efektívnosti.