Úradný vestník L 046 , 18/02/2000 S. 0001 - 0010



Nariadenie Rady (ES) č. 360/2000 zo 14. februára 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekanej (sintrovanej) magnézie pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1] a najmä na jeho články 9 a 11 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia (1) V decembri 1993 boli rozhodnutím Rady (ES) č. 3386/93 [2] uložené konečné antidumpingové opatrenia vo forme variabilného cla viazaného s minimálnou dovoznou cenou 120 ECU/tona na dovozy spekanej (sintrovanej) mangnézie (ďalej len "SM") pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky. Základné obdobie šetrenia sa týkalo obdobia od 1. júla 1990 do 30. júna 1991. 2. Žiadosť o preskúmanie (2) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa skončení platnosti antidumpingových opatrení na dovozy SM pochádzajúcej z Číny [3], Komisia v júni 1998 obdržala žiadosť o preskúmanie týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné nariadenie"). (3) Žiadosť predložila spoločnosť Eurometaux konajúca v mene výrobcov spoločenstva (ďalej len "žiadajúci výrobcovia"), ktorých spoločná výroba príslušného výrobku tvorí 62 % produkcie SM spoločenstva. (4) Táto žiadosť bola založená na dôvodoch, že skončenie opatrení by mohlo mať za následok opakovaný výskyt dumpingu a ujmy pre priemysel spoločenstva. Po porade s Poradným výborom sa zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie preskúmania a Komisia zahájila šetrenie [4] podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. 3. Šetrenie (5) Komisia oficiálne informovala o začatí preskúmania žiadajúcich výrobcov spoločenstva, vývozcov a vyvážajúcich výrobcov v Čínskej ľudovej republike (ďalej "čínski vývozcovia"), dovozcov, ako aj ich reprezentatívne združenia, o ktorých je známe, že sú zainteresované, a zástupcov vlády vyvážajúcej krajiny. Komisia poslala dotazníky všetkým týmto stranám a tým, ktorí sa predstavili v rámci časového limitu uvedeného v oznámení o začatí. Okrem toho sa oznámilo začatie preskúmania a dotazníky boli poslané aj trom známym výrobcom v Turecku, ktoré sa vybralo za porovnávaciu krajinu. Komisia poskytla tiež priamo zainteresovaným stranám možnosť, aby mohli písomne a/alebo osobne oznámiť svoje stanoviská. (6) Všetci požadujúci výrobcovia spoločenstva odpovedali na dotazníky. Na dotazníky neodpovedali ani čínski vývozcovia a vyvážajúci výrobcovia, ani dovozcovia. Jeden dovozca však písomne oznámil svoje stanovisko a ďalší poskytol určité informácie. Dvaja užívatelia odpovedali na dotazník a ďalší poskytol určité informácie. (7) Komisia zistila a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy a informácie, ktoré boli v záujme spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili vo všetkých prevádzkových priestoroch týchto spoločností: a) žiadajúci výrobcovia spoločenstva: - Grecian Magnesite SA, Atény, Grécko, - Magnesitas Navarras, Pamplona, Španielsko; b) výrobca v porovnávacej krajine: - Kümas AS, Kütahya, Turecko; c) užívatelia v spoločenstve: - Sambre et Dyle, Belgicko, - Bet-Ker Oy, Fínsko. (8) Šetrenie pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa týkalo obdobia od 1. januára 1998 do 31. decembra 1998 (ďalej len "OŠ"). Skúmanie pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 1994 do konca OŠ (ďalej len "OŠU"). B. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Posudzovaný výrobok (9) Posudzovaný výrobok je prírodná spekaná magnézia (SM), ktorá vzniká spracovaním magnezitu, ktorý sa v prírode vyskytuje ako uhličitan horečnatý. Na výrobu SM sa musí uhličitan horečnatý ťažiť, drviť, triediť a páliť v peci pri teplotách 1500 až 2000 °C. Vznikne tak SM s obsahom MgO (oxid horčíka) v rozmedzí 80 až 98 %. Hlavné nečistoty v SM sú SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO a B2O3 (oxid kremičitý, oxid železitý, oxid hlinitý, oxid vápenatý a oxid boritý). SM sa používa predovšetkým v priemysle žiaruvzdorných materiálov na výrobu formovaných a neformovaných žiaruvzdorných materiálov. Neexistujú závažné rozdiely v základných chemických a fyzikálnych vlastnostiach, zameniteľnosti a využití posudzovaného výrobku. Z tohto dôvodu by sa na účely tohto šetrenia mali, tak ako v predchádzajúcich šetreniach, posudzovať všetky kvalitatívne triedy ako jeden výrobok. 2. Podobný výrobok (10) Jeden užívateľ posudzovaného výrobku tvrdí, že SM z Čínskej ľudovej republiky nebol podobným výrobkom v porovnaní so SM vyrábanou a predávanou v spoločenstve. Tento užívateľ uviedol rozdiely v určitých vlastnostiach, ako je napr. kvalita. Príslušné šetrenie ukázalo, že magnezit sa ťaží a spracováva na SM podobnými spôsobmi; okrem toho sa používal na výrobu rovnakej rady žiaruvzdorných materiálov. Zatiaľ čo sa spôsoby ťažby, obsah MgO v hornine a výrobný proces môžu odlišovať, tieto rozdiely nemajú závažný vplyv na konečný výrobok a neoprávňujú tvrdenie, že SM pochádzajúca z Čínskej ľudovej republiky a SM vyrábaná v spoločenstve sú rozdielne, pokiaľ ide o chemické a fyzikálne vlastnosti. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že ako výrobcovia spoločenstva, tak aj čínski vývozcovia majú množstvo spoločných zákazníkov. (11) SM vyvážaná do spoločenstva z Čínskej ľudovej republiky a SM vyrábaná a predávaná žiadajúcim priemyslom spoločenstva v spoločenstve a SM vyrábaná a predávaná na domácom trhu v Turecku sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU 1. Predbežné poznámky (12) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia cieľom takéhoto typu preskúmania vzhľadom na prvky dumpingu je stanoviť, či by skončenie opatrení viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu. 2. Porovnávacia krajina (13) Pri stanovení normálnej hodnoty sa prihliadalo na skutočnosť, že pre toto šetrenie sa musí normálna hodnota dovozov z Čínskej ľudovej republiky zakladať na údajoch trhovej ekonomiky tretej krajiny. V tejto súvislosti sa počítalo s Tureckom v oznámení o začatí tohto preskúmania ako s vhodnou treťou krajinou, ktorá má trhovú ekonomiku. Jeden nezávislý dovozca vyhlásil, že Turecko nie je vhodné, pretože má zložitejší prístup k surovinám ako Čínska ľudová republika: magnezitové bane v Turecku nemajú také priaznivé prírodné podmienky ako v Čínskej ľudovej republike, takže za týchto podmienok sú náklady na ťažbu a spracovanie vyššie ako v čínskych baniach. Ten istý dovozca okrem toho tvrdil, že turecký domáci trh je príliš malý na to, aby bol reprezentatívny pre čínsky trh. Tento dovozca však nenavrhol žiadnu alternatívnu trhovú ekonomiku tretej krajiny. (14) Komisia preskúmala, či Turecko, ktoré už bolo použité ako trhová ekonomika tretej krajiny v predchádzajúcom šetrení, je ešte stále vhodne vybranou porovnávacou krajinou. Predovšetkým sa zistilo sa, že aspoň tri turecké spoločnosti vyrábajú a predávajú značné množstvá SM v Turecku v konkurenčnom prostredí medzi sebou a vývozcami z iných krajín. Otázka, rozdielneho prístupu k surovinám v Čínskej ľudovej republike a Turecku sa riešila v pôvodnom šetrení a nebol predložený žiadny nový dôkaz, ktorý by vyvrátil záver, že Turecko je vhodnou trhovou ekonomikou tretej krajiny. Pretože sa poukázalo, že takéto rozdiely existujú, mohli by sa zohľadniť tak, že sa urobia potrebné úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia (pozri úvodné ustanovenie 19). Vzhľadom na horeuvedené bola poslaná žiadosť o spoluprácu trom známym tureckým výrobcom, z ktorých jeden so spoluprácou súhlasil. 3. Normálna hodnota (15) Na stanovenie normálnej hodnoty sa najskôr zisťovalo, či v prípade jediného spolupracujúceho tureckého výrobcu je celkový objem domáceho predaja posudzovaného výrobku reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či tento predaj predstavuje 5 % objemu predaja príslušného výrobku, ktorý vyváža Čínska ľudová republika do spoločenstva. Zistilo sa, že príslušný domáci predaj je reprezentatívny. Potom sa zisťovalo, či domáci predaj posudzovaného výrobku prebiehal v dostatočnej miere bežným chodom obchodu v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. Keďže objem ziskových transakcií sa pohyboval v rozpätí 10 % – 80 % predaja, normálna hodnota sa stanovila na základe váženého priemeru cien skutočne zaplatených za ziskový predaj posudzovaného výrobku. 4. Vývozná cena (16) Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskych výrobcov sa vývozná cena musela stanoviť na základe dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na stanovenie vývoznej ceny sa ako vhodný základ vybrali údaje z Eurostatu. Priemerné cenové hladiny Eurostatu sa potvrdili na základe informácií získaných od jedného spolupracujúceho dovozcu. 5. Porovnanie (17) Vážený priemer normálnej hodnoty bol porovnaný s váženým priemerom vývoznej ceny SM v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, obidve za podmienky FOB prístav vyvážajúcej krajiny. (18) Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa zohľadnili odlišnosti faktorov ovplyvňujúcich porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa urobili úpravy vzhľadom na vnútrozemskú a zaoceánsku prepravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady a náklady na úver. (19) V predchádzajúcom šetrení sa uznalo, že prístup k surovinám je v Čínskej ľudovej republike jednoduchší ako v Turecku. Keďže neboli poskytnuté žiadne informácie uvádzajúce nejaké zmeny v tejto súvislosti, urobili sa úpravy na zohľadnenie rozdielov v ťažobných pomeroch medzi obidvomi krajinami. Rozhodlo sa, že sa normálna hodnota upraví rovnako ako v predchádzajúcom šetrení, t. j. zníženie normálnej hodnoty zodpovedajúce 20 % z nákladov na ťažbu stanovených podľa spolupracujúceho tureckého výrobcu. (20) Ďalej, tak ako v predchádzajúcom šetrení sa uvážilo, že surovina z Čínskej ľudovej republiky má vyššiu čistotu ako turecká, a preto sa urobila úprava na zohľadnenie tohto rozdielu. 6. Dumpingová marža (21) Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny potvrdilo výskyt dumpingu, dumpingová marža sa rovnala hodnote, o ktorú takto zistená normálna hodnota prevyšovala vývoznú cenu do spoločenstva. Zistená dumpingová marža vyjadrená ako % z čistej voľne ponúkanej CIF dovoznej ceny na hranici bola značná, až do 50 %. (22) Keďže sa v priebehu OŠ dumping uskutočňoval v značnej miere, usudzuje sa, že je veľmi pravdepodobné, že prinajmenšom v podobnej miere bude pokračovať v prípade zrušenia opatrení. D. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU (23) Vzhľadom na vysoké objemy dovozu s veľmi vysokou mierou dumpingu, sa nepovažuje za potrebné skúmať výskyt opakovaného dumpingu v prípade zrušenia opatrení. E. DEFINÍCIA PRIEMYSLU SPOLOČENSTVA (24) Počas OŠ boli v spoločenstve štyria výrobcovia SM. Šetrením sa zistilo, že dvaja žiadajúci výrobcovia spoločenstva zastupovali 62 % produkcie SM spoločenstva, a teda tvorili priemysel spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. (25) Malo by sa poznamenať, že dvaja zo štyroch výrobcov spoločenstva predstavujúcich priemysel spoločenstva v predchádzajúcom šetrení ukončili svoju činnosť v roku 1991, t. j. v priebehu predchádzajúceho šetrenia. Dvaja výrobcovia boli Magnomin SA, Solún, Grécko a Financial Mining, Industrial & Shipping Corporation (Fimisco), Atény, Grécko. Fimisco bolo zlikvidované v roku 1992 a jeho aktíva boli predané roku 1996 výrobcovi žiaruvzdorných materiálov Viomagn, Grécko. Aj keď sa Viomagn nezúčastnil tohto šetrenia, podporuje ho. Spoločnosť Magnomin definitívne ukončila činnosť v roku 1997, keď jej vypršala platnosť licencie na ťažbu. (26) Čo sa týka nespolupracujúceho (ale nestojaceho v opozícii) výrobcu Veitsch-Radex, Rakúsko, šetrenie potvrdilo, že ide o plne integrovaného druhotného výrobcu, ktorý využíva výrobu SM výlučne na internú spotrebu. F. ANALÝZA SITUÁCIE NA TRHU SPOLOČENSTVA 1. Spotreba na trhu spoločenstva (27) Možná spotreba SM spoločenstva sa stanovila na základe: - objemov predaja výrobcov spoločenstva v spoločenstve, - dovozov SM do spoločenstva z Čínskej ľudovej republiky, - dovozov SM do spoločenstva z ostatných tretích krajín. (28) Podľa tohto, počas OŠU poklesla spotreba o 2 % z približne 497000 ton v roku 1994 na približne 486000 ton v OŠ. Presnejšie, po maxime v roku 1995 (+ 20 % v porovnaní s rokom 1994) dopyt postupne klesal a dosiahol najnižšiu úroveň v roku 1997. Trh sa v značnej miere zotavil počas OŠ, keď spotreba v porovnaní s rokom 1997 vzrástla o 13 %. 2. Dovozy z príslušnej krajiny a) Objem dovozu a trhový podiel príslušných dovozov počas OŠU (29) Objem dovozu SM pochádzajúceho z Čínskej ľudovej republiky počas OŠU nebol v súlade s vývojom spotreby. Medzi rokom 1994 a OŠ vzrástli čínske dovozy asi o 10 % z približne 238000 ton na približne 261000 ton, zatiaľ čo spotreba spoločenstva poklesla o 2 %. Okrem toho medzi rokom 1997 a OŠ príslušné dovozy vzrástli o 30 %, zatiaľ čo spotreba vzrástla iba o 13 %. Treba poznamenať, že objem dovezený v priebehu OŠ (260967 ton) je značne vyšší ako zodpovedajúca úroveň dovozov, ktorá bola zistená v priebehu OŠ v predchádzajúcom šetrení (176000 ton). (30) Trhový podiel dovozov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky vzrástol zo 48 % v roku 1994 na 54 % v OŠ. Treba si povšimnúť, že počas OŠ v predchádzajúcom šetrení čínsky trhový podiel dosiahol úroveň zodpovedajúcu indexu 85 v porovnaní s úrovňou 100 v roku 1994. b) Cenový vývoj a správanie cien dovozov príslušného výrobku i) Vývoj cien príslušných dovozov (31) V dôsledku nedostatku spolupráce čínskych vývozcov sa cenový vývoj dovozov z Čínskej ľudovej republiky počas OŠU stanovil podľa údajov z Eurostatu na základe priemerných dovozných CIF cien. Tieto ceny vzrástli počas OŠU asi o 10 %. Predovšetkým medzi rokmi 1994 a 1995, t. j. okamžite po uložení konečných antidumpingových opatrení vzrástli ceny SM pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky približne o 16 %. Od roku 1996 však tieto ceny začali mierne, ale nepretržite každý rok klesať. Ceny počas OŠU boli vždy nad úrovňou minimálnej ceny. Malo by sa poznamenať, že priemerná dovozná CIF cena počas obdobia šetrenia v predchádzajúcom šetrení bola okolo 90 ECU/tona. (32) Cenový vývoj dovozov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky by sa mal posudzovať v súvislosti s dvomi hlavnými prvkami zistenými počas šetrenia. V prvom rade, údaje z Eurostatu sa nezdajú byť dostatočne presné. Dovozné ceny preverované počas šetrenia podľa skutočných transakcií boli vždy nižšie ako údaje z Eurostatu. Za predpokladu, že takto overené dovozy by sa však nedali považovať za reprezentatívne vzhľadom na objem a hodnotu, sa použili údaje z Eurostatu na stanovenie cenového vývoja čínskych dovozov. (33) Ďalej, produktový mix vyvážaný čínskymi vývozcami do spoločenstva sa počas OŠU zmenil v porovnaní z predchádzajúcim šetrením. Na základe údajov poskytnutých zainteresovanými stranami, ktoré spolupracovali, alebo poskytli službám Komisie informácie, sa zistilo, že po uložení opatrení príslušný výrobok predávaný čínskymi výrobcami v spoločenstve vždy obsahoval 90 % alebo viac MgO. Na porovnanie počas obdobia šetrenia v predchádzajúcom šetrení dovozy SM pochádzajúce z Čínskej ľudovej republiky s obsahom MgO nižším ako 90 % predstavovali viac ako 50 % všetkých dovozov, t. j. väčšiu časť predstavovala SM s nižšou kvalitou, a preto bola lacnejšia, pre výpočet minimálnej ceny sa následne brala do úvahy táto nižšia cena. Toto poukazuje na to, že zvýšenie ceny počas OŠU sa dá vysvetliť skutočnosťou, že čínski vývozcovia predávali väčšie množstvo SM vyššej kvality. (34) Malo by sa tiež poznamenať, že ceny SM pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky v spoločenstve počas OŠU boli vždy nižšie ako ceny oboch výrobcov zo spoločenstva (pozri úvodné ustanovenie 35) a ostatných tretích krajín (pozri úvodné ustanovenie 59). ii) Cenové správanie vývozcov (35) Na preskúmanie cenového správania čínskych vývozcov vo vzťahu k jednému z priemyslu spoločenstva počas OŠ a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskych výrobcov, služby Komisie použili dve metódy. Po prvé podľa Eurostatu bola vývozná CIF cena porovnaná s váženým priemerom ceny žiadajúcich výrobcov spoločenstva, upravená k EXW cene bez ohľadu na konkrétny obsah MgO. V tejto súvislosti sa zistilo, že ceny SM pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky sú nižšie ako ceny priemyslu spoločenstva. (36) Po druhé a vzhľadom na zmenu horeuvedeného produktového mixu (úvodné ustanovenie 33) sa na vytvorenie realistického obrazu trhového správania čínskych vývozcov zdá účelnejšie porovnať vývoznú CIF cenu s cenou SM požadujúcich výrobcov s 90 % alebo vyšším obsahom MgO. Predajné ceny čínskych vývozcov podľa tohto prístupu boli skutočne podstatne nižšie ako predajné ceny priemyslu spoločenstva. (37) Vývoj cien SM by sa mohol tiež posudzovať vzhľadom na tieto skutočnosti: podľa informácií, ktoré poskytol jeden nezávislý dovozca, ktorý v roku 1995 predstavoval 13 % a v roku 199611 % celkových dovozov z Čínskej ľudovej republiky do spoločenstva, sa ukázalo, že zistené zvýšenie ceny na približne polovicu dovezených objemov v porovnaní s pôvodným obdobím šetrenia je neprirodzené, ako to dokazuje nasledovné; tento dovozca nakúpil SM od čínskych vývozcov za cenu nižšiu, ako je minimálna cena 120 ECU/tona; v prípade veľkej väčšiny týchto dovozov colné konanie vybavili klienti nezávislého dovozcu (t. j. skutoční užívatelia výrobku) na základe ceny opätovného predaja zaplatenej nezávislému dovozcovi. Do tejto ceny opätovného predaja nezávislý dovozca zahrnul určitú maržu na pokrytie svojich nákladov, ktoré sa mu vyskytli v spoločenstve a na nadobudnutie zisku. Touto operáciou sa vyrovnal rozdiel medzi nákupnou cenou zaplatenou čínskemu vývozcovi a minimálnou cenou. Výsledkom tejto operácie bolo, že konečná cena, ktorú klient dovozcu uviedol colným orgánom, bola vyššia ako minimálna cena, ale spôsob akým vznikla táto konečná cena ukázal, že čínska SM by sa mohla predať v spoločenstve za cenu nižšiu ako 120 ECU/tonu. V tejto súvislosti je tiež treba zohľadniť, že pôvodná minimálna cena bola stanovená na úrovni nákupných cien dovozcov/obchodníkov, a nie na úrovni nákupných cien konečných užívateľov. Zdá sa, že týmto ovplyvňujú horeuvedené obchodné praktiky skutočný účinok opatrení. Tieto obchodné praktiky by mohli tiež vysvetľovať, prečo údaje z Eurostatu ukazovali vyššie ceny, ako boli skutočné ceny preverované počas šetrenia. 3. Ekonomická situácia v priemysle spoločenstva a) Výroba (38) Výroba SM odvetvia spoločenstva poklesla asi o 33 % od roku 1994 do OŠ. Malo by sa poznamenať, že pokles výroby bol obzvlášť veľký v rozmedzí rokov 1995 a 1996, čo súviselo so znížením spotreby SM na trhu spoločenstva. (39) Šetrením sa zistilo, že priemysel spoločenstva bol nútený v priebehu OŠU zmeniť svoj produktový mix a svoju výrobu viac zamerať na SM s nižšou kvalitou. Napriek tomu pokračoval vo výrobe značného množstva (okolo 20 %) SM s obsahom MgO 90 % alebo vyšším. b) Výrobná kapacita (40) V priebehu OŠU sa výrobná kapacita priemyslu spoločenstva udržala na stabilnej úrovni. c) Využitie kapacity (41) Medzi rokom 1994 a OŠ pokleslo využitie kapacity o 34 %. d) Objem predaja (42) Od roku 1994 do OŠ poklesol celkový objem predaja priemyslu spoločenstva asi o 36 %. Malo by sa zdôrazniť, že zatiaľ čo v roku 1995 po uložení opatrení priemysel spoločenstva dokázal ťažiť z narastajúceho dopytu (pri zväčšení objemu svojho predaja asi o 3 %), počas OŠ napriek narastajúcej spotrebe o 13 % (pozri úvodné ustanovenie 28) si nedokázal udržať tento trend a objem jeho predaja klesol približne o 23 %. e) Trhový podiel (43) V priebehu OŠU poklesol trhový podiel priemyslu spoločenstva na trhu spoločenstva o 37 %. V tejto súvislosti je treba poznamenať, že zatiaľ čo trhové podiely, ktoré priemysel spoločenstva dosiahol v predchádzajúcom šetrení, poklesli z 30 % v roku 1988 na 15 % počas obdobia predchádzajúceho šetrenia, negatívny vývoj sa spomalil po uložení antidumpingových opatrení, ktoré sa v súčasnosti skúmajú. f) Cenový vývoj (44) Šetrením sa ukázalo, že v priebehu celého OŠU vzrástla priemerná predajná EXW cena žiadajúcich výrobcov spoločenstva o 23 %. Napriek tomuto nárastu priemysel spoločenstva nemohol zvýšiť svoje ceny na ziskovú úroveň, ako je uvedené nižšie (úvodné ustanovenie 46) a vyrábal so stratou. (45) Cenový vývoj sa musel vzhľadom na horeuvedenú zmenu produktového mixu, ktorá sa uskutočnila v priebehu OŠU analyzovať (pozri úvodné ustanovenie 39). Priemysel spoločenstva skutočne postupne sústredil svoju výrobu a predaj na SM s nižšou kvalitou, ktorá sa dala vyrábať lacnejšie, a preto sa mohla predávať s nižšou cenou v neprospech SM s vyššou kvalitou, ktorá mohla byť ziskovejšia, ale s ktorou priemysel spoločenstva nemohol konkurovať čínskemu cenovému tlaku. Napriek tomu, že sa celkove ceny zvyšovali, priemysel spoločenstva nemohol z tohto dôvodu dosiahnuť uspokojivú cenovú úroveň. g) Ziskovosť (46) Ziskovosť priemyslu spoločenstva vyjadrená ako percento čistého predaja, napriek zvyšujúcim sa absolútnym číslam od (– 100) v roku 1994 na (– 28) v OŠ na indexovanom základe, zostala negatívna takmer počas celého OŠU. h) Zamestnanosť (47) V priebehu obdobia šetrenia poklesla zamestnanosť v priemysle spoločenstva o 31 %. i) Investície (48) Žiadajúci výrobcovia spoločenstva zvýšili počas OŠU podiel svojich investícií o približne 78 %. Aj keď tieto hodnoty sa výlučne nevzťahujú na príslušný výrobok, pretože nebolo možné priradiť investície iba na SM, zistilo sa, že investície smerovali väčšinou na ďalšiu racionalizáciu výrobného procesu SM. j) Záver (49) Po uložení antidumpingových opatrení v roku 1993 a počas celého OŠU sa situácia v priemysle spoločenstva, pokiaľ ide o niektoré skúmané ekonomické ukazovatele, zlepšovala. Predovšetkým sa zvýšila priemerná predajná cena a znížili sa straty. Pokračovalo úsilie o racionalizáciu výrobného procesu a uskutočnili sa nové investície, čo poukazuje na to, že priemysel je životaschopný a odhodlaný pokračovať v činnosti. (50) Ďalšie ekonomické ukazovatele sa však počas OŠU nevyvíjali tak priaznivo. Priemysel spoločenstva v skutočnosti nedokázal zvýšiť výrobu, využitie kapacity, objemy predaja, trhové podiely a zamestnanosť na uspokojivú úroveň. (51) Z tohoto dôvodu sa usudzuje, že priemysel spoločenstva je ešte stále v zložitej situácii. 4. Vplyv príslušných dovozov (52) Vývoj trhu po uložení opatrení ukazuje, že minimálna cena stanovená v predchádzajúcom šetrení nebola taká, aby odradila čínskych vývozcov predávať na trhu spoločenstva. Trhové podiely čínskych vývozcov v skutočnosti vzrástli v priebehu OŠU a zaujali celkove stabilnejšiu prítomnosť na trhu spoločenstva ako v predchádzajúcom období šetrenia. Okrem toho by sa malo poznamenať, že priemysel spoločenstva stratil asi taký veľký trhový podiel, aký Čínska ľudová republika získala. (53) V súvislosti s uloženými opatreniami čínske vývozné ceny vzrástli v priebehu OŠU a cenová situácia priemyslu spoločenstva sa, ako sa zdá, tiež vyvíja pozitívnejšie. Ako je vyššie vysvetlené, nemalo by sa však toto zvýšenie cien príliš zdôrazňovať. Tento vývoj cien by sa však mohol posudzovať v prvom rade aj vzhľadom na prechod od nižších kvalitatívnych tried k drahším výrobkom s vyšším obsahom MgO, ktorý realizovali čínski vývozcovia (pozri úvodné ustanovenie 33). V druhom rade by sa malo pamätať na to, že táto zmena produktového mixu nútila odvetvie spoločenstva postupne znižovať objemy predaja a výrobu vyšších kvalitatívnych tried SM. Ako je vysvetlené v úvodnom ustanovení 36, cenový tlak príslušných dovozov doliehal najmä na SM s vyššou kvalitou, čomu priemysel spoločenstva nedokázal konkurovať (pozri tiež úvodné ustanovenia 45). (54) Ďalej by sa mal uviesť vplyv systému vydávania licencií v Číne zavedený v roku 1994, ktorý pravdepodobne najviac prispel k zvýšeniu čínskych cien na celom svete (podrobnejšie pozri úvodné ustanovenia 73, 74 a 75). (55) Šetrením sa ďalej zistilo, že počas OŠ boli zaplatené antidumpingové clá v prípade minimálne 7 % celkových čínskych dovozov príslušného produktu, čo znamená, že sa tieto vývozy uskutočnili s nižšími cenami ako minimálna cena. 5. Objemy dovozu a dovozné ceny z iných tretích krajín a) Objem dovozu a trhový podiel (56) Objem dovozu SM z ostatných tretích krajín poklesol v OŠU z približne 178500 ton v roku 1994 na asi 166500 ton v OŠ. To je rovné asi 7 % poklesu. (57) Trhové podiely dovozov z ostatných tretích krajín poklesli o dve percentá od roku 1994 a OŠ. Tento pokles je ešte zjavnejší medzi rokom 1995 a OŠ, aj keď predtým v rozmedzí rokov 1994 a 1995 nastal nárast, ktorý bol vyšší ako vývoj spotreby spoločenstva (ak by dovozy boli v súlade so spotrebou spoločenstva, zostali by trhové podiely nezmenené). (58) Z uvedeného vyplýva, že v priebehu OŠU dokázali čínski vývozcovia konsolidovať svoju pozíciu v spoločenstve na úkor ujmy nielen priemyslu spoločenstva (pozri úvodné ustanovenie 42), ale aj iných tretích krajín. b) Predajné ceny dovozov z tretích krajín (59) Podľa údajov z Eurostatu poklesla priemerná predajná cena dovozov z ostatných tretích krajín o 9 % v OŠU. Jednotková cena však bola stále v priemere vyššia ako v prípade dovozov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky tak aj predaja priemyslu spoločenstva. (60) Z uvedeného vyplýva, že dovozy príslušného výrobku z ostatných tretích krajín nemali závažný vplyv na ekonomickú situáciu priemyslu spoločenstva. 6. Záver (61) Priemysel spoločenstva sa, napriek platným opatreniam, kvôli pokračujúcemu tlaku cien spôsobeným čínskymi vývozcami nachádzal v zložitej ekonomickej situácii. Tento tlak cien bránil priemyslu spoločenstva, aby sa zotavil z dopadu predchádzajúcich a súčasných dumpingových praktík. V tejto súvislosti je treba poznamenať, že už dvaja zo štyroch výrobcov spoločenstva reprezentujúcich priemysel spoločenstva v predchádzajúcom šetrení ukončili svoju činnosť počas predchádzajúceho šetrenia, čo malo za následok významnú stratu pracovných miest. Napriek tomu šetrením sa zistilo, že ako vyplýva z ich investícií, zvyšný priemysel spoločenstva je stále životaschopný a nemá v pláne opustiť tento segment výroby. G. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY 1. Analýza situácie v Čínskej ľudovej republike (62) S cieľom vyhodnotenia pravdepodobného účinku skončenia platnosti platných opatrení a pri zohľadnení skutočnosti, že priemysel spoločenstva je stále v zložitej ekonomickej situácii, sa posudzovali tieto prvky: a) Zásoby nerastných surovín, výrobná kapacita, využitie kapacity a zásob (63) Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskych vývozcov sa analýza opierala o informácie uvedené v sťažnosti, ako aj o údaje zo špecializovaných časopisov a štúdií prieskumov trhov. (64) Podľa horeuvedených zdrojov je Čínska ľudová republika so 17,3 % celosvetových zásob magnezitu krajina s najväčším náleziskom na svete. (65) Podľa rovnakých zdrojov bola výrobná kapacita v Čínskej ľudovej republike v priebehu posledných rokov približne 2500000 ton/rok, z čoho bolo 1700000 ton SM. To znamená, že Čínska ľudová republika tvorí 28 % celosvetovej výrobnej kapacity SM. (66) Pokiaľ ide o využitie kapacity a zásob, vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskych zainteresovaných strán sa nepodarilo získať spoľahlivé údaje. (67) Podľa dostupných špecializovaných publikácií a časopisov a vzhľadom na rozsiahle náleziská surovín a výrobnú kapacitu sa usudzuje, že čínski vývozcovia majú veľký potenciál na to, aby v budúcnosti zvýšili produkcie a objem svojho vývozu do spoločenstva. b) Čínsky vývoz do tretích krajín (68) Služby Komisie analyzovali tiež na základe údajov Oddelenia pre obchodnú štatistiku USA vývozy SM pochádzajúce z Čínskej ľudovej republiky do Spojených štátov amerických, ktoré sú jedným z najvýznamnejších vývozných trhov pre Čínsku ľudovú republiku. V roku 1988 tvorili tieto dovozy 77 % celosvetových dovozov SM do Spojených štátov amerických. (69) Celkový objem vývozov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky do Spojených štátov amerických vzrástol z približne 263000 ton v roku 1994 na asi 292000 ton v roku 1998, čo bol nárast o 11 %, a maximum viac ako 320000 ton dosiahol v roku 1995. Čo sa týka cien, CIF predajné ceny sa zvýšili z 88 ECU/tona v roku 1994 na 117 ECU/tona v OŠ, t. j. zvýšenie o 33 %. (70) Šetrením sa zistila analógia medzi správaním čínskych vývozcov v Spojených štátoch amerických a v spoločenstve. Na oboch trhoch patrili počas celého OŠU čínske ceny vo všeobecnosti medzi najnižšie v porovnaní s dovozmi z ostatných tretích krajín. (71) Uvedená cena 117 ECU/tona v OŠ je o 23 % nižšia ako čínska cena účtovaná v spoločenstve počas rovnakého obdobia a 2,5 % pod minimálnou cenou stanovenou pre spoločenstvo v predchádzajúcom konaní. (72) Z tohoto sa dá usúdiť, že v prípade nezavedenia opatrení, by mohli čínske ceny klesnúť prinajmenšom na úroveň porovnateľnú s cenami dovozov do Spojených štátov amerických. c) Čínsky licenčný systém (73) V apríli 1994 MOFTEC (Ministerstvo zahraničného obchodu a ekonomickej spolupráce) a CCCMMC (Čínska obchodná komora dovozcov a vývozcov kovov, nerastných látok a chemikálií) zaviedli systém vývozných licencií na všetky vývozy určitých nerastných látok, ktorý zodpovedá systému vývozných kvót a zdaňovania. Tento licenčný systém sa vzťahuje na všetky druhy magnézie vrátane SM. V roku 1997 dostalo 18 čínskych spoločností licenciu na vývoz magnézie v množstve maximálne 2 milióny ton v rámci ročnej licencie a povoleného množstva. V roku 1997 bol poplatok za licenciu 30 USD/tona (26,5 ECU/tona) a v roku 1998 sa zvýšil na 40 USD/tona (36,6 ECU/tona) v roku 1998. Z toho vyplýva, že pri splnení minimálnej ceny 120 ECU/tona by skutočná vývozná cena SM do spoločenstva bez licenčného poplatku bola 83,4/tona. Podľa informácií z Eurometaux, sa v provincii Liaoning, kde sa nachádza najviac výrobcov, zaviedla v roku 1995 miestna vývozná daň, ktorá v roku 1997 dosiahla hodnotu 15,7 USD/tona (14,4 ECU/tona). Takto by skutočná predajná cena v spoločenstve po odrátaní aj miestnej dane klesla na 69,4 ECU/tona. Eurometaux tvrdí, že je možné, že sa čínsky licenčný systém pre magnezit, a tým aj pre SM čoskoro zruší a tvrdil, že by sa v dôsledku zrušenia mohli zvýšiť objemy vývozu SM pochádzajúceho z Čínskej ľudovej republiky a spôsobili by podstatné zníženie cien v prípade, ak by antidumpingové opatrenia nepokračovali. (74) V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že vykonaná analýza licenčného systému vzhľadom na značnú výšku licenčných poplatkov potvrdzuje fakt, že by čínski vývozcovia mohli predávať SM v spoločenstve za veľmi nízke ceny. (75) Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že horeuvedený systém je riadený nezávisle vládou vyvážajúcej krajiny, sa usudzuje, že jeho existencia alebo zrušenie nemôže ovplyvniť rozhodnutie inštitúcií spoločenstva o tom, či sa bude opakovať dumping spôsobujúci ujmu v prípade zrušenia opatrení. 2. Posúdenie opakovaného výskytu ujmy (76) Vzhľadom na horeuvedené skutočnosti a najmä na tieto faktory: - napriek platným opatreniam je priemysel spoločenstva ešte stále v zložitej ekonomickej situácii, - čínske dovozy ešte stále zaujímajú mimoriadnu silnú pozíciu na trhu spoločenstva a uskutočňujú sa s dumpingovými a nízkymi cenami, - ceny, ktoré by mohli čínski vývozcovia účtovať v prípade zrušenia antidumpingových opatrení, by boli veľmi nízke, pri posúdení cien bez licenčných poplatkov v rámci čínskeho licenčného systému na jednej strane a na druhej strane správania sa čínskych vývozcov na trhu v Spojených štátoch amerických, ktoré boli vždy nižšie ako v spoločenstve, - veľké zásoby nerastných surovín v Číne a veľké kapacity na ťažbu surovín poukazujú na to, že čínski vývozcovia majú potenciál na zvýšenie svojej produkcie a/alebo objemov vývozu, - napriek platnej minimálnej cene sa niektoré transakcie uskutočnili s nižšou cenou, ako bola minimálna cena, čo potvrdzuje skutočnosť, že čínski vývozcovia sú schopní znížiť svoje ceny. Na základe tohto sa usudzuje, že ak by sa opatrenia zrušili, existuje tu pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Úvod (77) V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by predĺženie platnosti súčasných antidumpingových opatrení odporovalo záujmu spoločenstva ako celku. Záujem spoločenstva sa určil na základe vyhodnotenia všetkých príslušných záujmov, t. j. priemyslu spoločenstva, dovozcov a obchodníkov, ako aj užívateľov príslušného výrobku. (78) S cieľom vyhodnotenia pravdepodobného vplyvu pokračovania alebo nepokračovania opatrení Komisia požiadala informácie od všetkých horeuvedených zainteresovaných strán. Komisia poslala dotazníky dvanástim dovozcom a sedemdesiatim ôsmim užívateľom posudzovaného výrobku. Ani jeden z dovozcov neodpovedal na dotazník, aj keď dvaja poskytli nejaké informácie. Čo sa týka užívateľov, dvaja odpovedali na dotazníky a údaje boli overené. (79) Malo by sa pripomenúť, že v predchádzajúcom šetrení sa neposudzovalo, že by prijatie opatrení odporovalo záujmu spoločenstva. Ďalej by sa malo poznamenať, že toto šetrenie je prieskumom, v ktorom sa analyzuje situácia, v ktorej už platia antidumpingové opatrenia. Ďalej načasovanie a povaha tohto šetrenia umožňujú zistiť akýkoľvek negatívny vplyv súčasných antidumpingových opatrení na príslušné strany, ktorý sa mohol vyskytnúť v minulosti. (80) Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pokračovaní a opakovanom výskyte dumpingu spôsobujúceho ujmu, existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme spoločenstva zachovať opatrenia. 2. Záujmy priemyslu spoločenstva (81) Usudzuje sa, že by sa bez zachovania antidumpingových opatrení stanovených v predchádzajúcom šetrení, by sa dumping spôsobujúci ujmu pravdepodobne opakoval a že by sa situácia v priemysle spoločenstva, ktorý je ešte stále zraniteľný, zhoršila. (82) Ako je vyššie uvedené, v priebehu OŠU dovozy SM s nízkymi cenami pochádzajúce z Čínskej ľudovej republiky nepriaznivo pôsobili na priemysel spoločenstva. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že sa v plnej miere nedosiahol zámer skúmaných antidumpingových opatrení, ktoré mali znovu nastoliť spravodlivú súťaž na trhu v spoločenstve medzi priemyslom spoločenstva a čínskymi výrobcami. (83) Ak keď v posledných rokoch priemysel spoločenstva vynaložil značné úsilie na zlepšenie svojej produktivity, zníženie svojich výrobných nákladov a posilnenie svojej konkurencieschopnosti, nepodarilo sa mu zvýšiť počas OŠU svoj zisk na primeranú úroveň a naviac prudko klesla zamestnanosť. Okrem toho dvaja výrobcovia spoločenstva v Grécku, ktorí sa zúčastnili na predchádzajúcom šetrení ukončili svoju činnosť. (84) Šetrením sa však tiež zistilo, že priemysel spoločenstva je životaschopný, čo sa potvrdilo najmä výraznou mierou investícií počas OŠU. Okrem toho vynaložené úsilie o racionalizáciu výrobného procesu ukazuje, že odvetvie spoločenstva je odhodlaný neopustiť tento segment výroby. (85) Vzhľadom na horeuvedené skutočnosti sa javí ako potrebné predĺžiť platnosť súčasných opatrení, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom dumpingových dovozov, ktoré by mohli ohroziť existenciu priemyslu spoločenstva a následne aj veľkého počtu pracovných miest. Treba si aj uvedomiť, že ak priemysel spoločenstva prestane existovať, bude to mať negatívny vplyv aj na druhotný priemysel, pretože bude mať značne zúžený výber dodávateľov. 3. Záujmy dovozcov (86) Ani jeden z nezávislých dovozcov neodpovedal na dotazník, ktorý poslala Komisia. Nedostatočná spolupráca je sama o sebe ukazovateľom, že tento sektor nepociťuje následkom opatrení podstatný negatívny vplyv na svoju ekonomickú situáciu. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že dovozcovia pokračovali v obchodovaní s príslušným výrobkom aj pri stúpajúcom objeme dovozu v priebehu OŠU. (87) Z tohto dôvodu sa usudzuje, že uloženie v súčasnosti platných antidumpingových opatrení negatívne neovplyvnilo ekonomickú situáciu dovozcov príslušného výrobku. Je preto nepravdepodobné, že by pokračovanie opatrení viedlo v budúcnosti k poškodeniu ich ekonomickej situácie. 4. Záujmy užívateľov (88) Užívateľmi posudzovaného výrobku t. j. druhotným priemyslom sú výrobcovia žiaruvzdorných materiálov. Odpovedali iba dvaja zo sedemdesiatich ôsmich užívateľov, ktorým Komisia poslala dotazník. Rovnako ako v prípade dovozcov malá miera spolupráce je sama o sebe ukazovateľom, že tento sektor nepociťuje následkom opatrení podstatný negatívny vplyv na svoju ekonomickú situáciu. Aj keď reprezentatívnosť dvoch spolupracujúcich spoločností za druhotný priemysel je obmedzená, pretože jeden nakúpil iba okolo 2 % z celkového množstva SM dovezenej z Čínskej ľudovej republiky počas OŠU a druhý nakúpil začiatkom roku 1997 menej ako 1 %, vplyv platných opatrení na ich situáciu bol vyhodnotený. (89) V tejto súvislosti sa zistilo, že užívatelia pokračovali a v jednom prípade dokonca začali dovážať SM pochádzajúcu s Čínskej ľudovej republiky aj napriek platným opatreniam. Tieto opatrenia preto neodradili výrobcov žiaruvzdorných materiálov, ktoré by ich nútilo zmeniť svoje dodávateľské zdroje. Zatiaľ čo SM tvorí značnú časť nákladov žiaruvzdorných materiálov, zvýšenie čínskej dovoznej ceny nebolo zjavne také vysoké, aby spôsobilo problémy. (90) Treba si povšimnúť, že dovozná cena SM užívateľa so sídlom vo Fínsku sa takmer zdvojnásobila po pristúpení Fínska k Európskemu spoločenstvu. Napriek tomu pokračoval v nákupe SM pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky. Z tohto vyplývajú dva závery: a) opatrenia boli účinné kvôli zvýšeniu cien dovozov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky; b) výsledná cena v porovnaní s cenou účtovanou vo zvyšnej časti spoločenstva zostala konkurencieschopná. (91) Na základe horeuvedených skutočností sa dá vylúčiť, že by antidumpingové opatrenia mali akýkoľvek závažný negatívny vplyv na náklady a ziskovosť užívateľov posudzovaného výrobku. (92) Ako je uvedené vyššie (úvodné ustanovenia 29 a 30) výsledkom platných antidumpingových opatrení nebolo uzavrieť trh spoločenstva pred dovozmi, ale skôr potlačiť nekalé obchodné praktiky a do určitej miery napraviť vplyvy spôsobujúce ujmu v prípade dumpingových dovozov. Ako je uvedené vyššie, dovozy z Čínskej ľudovej republiky skutočne vzrástli o 10 % v priebehu OŠU. Keďže sa opatrenia uskutočňovali počas určitého obdobia a mali by sa zachovať v rovnakej miere, dá sa usudzovať, že by toto nemalo spôsobiť žiadne zhoršenie situácie užívateľov. 5. Posúdenie záujmu spoločenstva (93) Na jednej strane pokračovanie platných antidumpingových opatrení má pravdepodobne za následok stabilnú cenu za SM na trhu spoločenstva. Ponechať priemysel spoločenstva bez akejkoľvek ochrany proti vplyvu dumpingových dovozov by nielen oslabilo jeho pozíciu, ale dokonca by viedlo k jeho zániku. Na jednej strane sa zdá, že v minulosti platné opatrenia nemali žiadny výrazne negatívny vplyv na ekonomickú situáciu užívateľov a dovozcov. Akékoľvek zvýšenie ceny pre užívateľov, ak vôbec nastalo v dôsledku uloženia antidumpingových opatrení, sa na základe informácii zhromaždených v priebehu tohto šetrenia nezdá byť neprimerané v porovnaní s prospechom pre priemysel spoločenstva, ktorý bol dosiahnutý odstránením deformácie pri obchodovaní spôsobenej dumpingovými dovozmi. (94) Preto sa usudzuje, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti predĺženiu platnosti antidumpingových opatrení. I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (95) Všetky zúčastnené strany boli oboznámené so základnými skutočnosťami a úvahami, na základe ktorých sa zakladá zachovanie súčasných opatrení. Poskytlo sa im obdobie, v rámci ktorého mali vyjadriť svoje postoje. Nezískali sa žiadne vyjadrenia. (96) Z horeuvedeného vyplýva, že ako je ustanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia variabilné antidumpingové clá v kombinácii s minimálnou cenou 120 ECU/tona za dovozy SM pochádzajúce z Čínskej ľudovej republiky uložené opatrením (ES) č. 3386/93 by sa mali zachovať, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Konečné antidumpingové clo sa týmto ukladá na dovozy spekanej magnézie, ktorej prislúcha kód KN 25199030 pochádzajúcej z Čínskej ľudovej republiky. 2. Výška cla bude rozdiel medzi 120 EUR/tona a čistou voľne ponúkanou cenou na hranici pred colným konaním, ak je táto nižšia. 3. Pokiaľ nie je inde ustanovené inak, platia platné ustanovenia týkajúce sa ciel a iných colných praktík. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 14. februára 2000 Za Radu predseda J. Gama [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30.4.1998, s. 18). [2] Ú. v. ES L 306, 11.12.1993, s. 16. [3] Ú. v. ES C 177, 10.6.1998, s. 5. [4] Ú. v. ES C 385, 11.12.1998, s. 7. --------------------------------------------------