PRÍLOHA II

VYKAZOVANIE ÚPRAV A ODVODZOVANIE TRANSAKCIÍ V SÚVISLOSTI SO ŠTATISTIKOU INVESTIČNÝCH FONDOV, POISŤOVACÍCH KORPORÁCIÍ, PENZIJNÝCH FONDOV A FINANČNÝCH SPOLOČNOSTÍ OSOBITNÉHO ÚČELU

ČASŤ 1

Všeobecný opis postupu odvodzovania transakcií

1. Finančné transakcie sú čistým prírastkom finančných aktív alebo čistým vznikom pasív pre každý typ finančného nástroja, t. j. suma všetkých finančných transakcií, ktoré boli vykonané počas príslušného referenčného obdobia. Rámec pre odvodzovanie transakcií pre štatistiku aktív a pasív investičných fondov, poisťovacích korporácií, penzijných fondov a finančných spoločností osobitného účelu je založený na Európskom systéme národných a regionálnych účtov uverejnenom ako príloha A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 ( 1 ) (ďalej len „ESA 2010“). Odchýlky od tohto medzinárodného štandardu týkajúce sa tak obsahu údajov, ako aj denominácie štatistických veličín, sú v prípade potreby uvedené v tejto prílohe. Táto príloha sa vykladá v súlade s ESA 2010, pokiaľ nariadenie (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), nariadenie (EÚ) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), nariadenie (EÚ) č. 1374/2014 (ECB/2014/50), nariadenie (EÚ) 2018/231 (ECB/2018/2) alebo toto usmernenie neustanovujú inak.

2. Pokiaľ ide o štatistiku investičných fondov, poisťovacích korporácií a penzijných fondov ECB vypočítava transakcie tak, že pre každé aktívum alebo pasívum sa použije rozdiel medzi zostatkami k dátumom ku koncu vykazovacieho obdobia a potom sa odpočíta vplyv vývoja, ktorý nie je výsledkom transakcií („úpravy“). Tieto sú rozdelené do dvoch kategórií „úpravy vyplývajúce z reklasifikácie“ a „úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov ( 2 ) “. Národné centrálne banky vykazujú ECB tieto dve kategórie tak, že sa na tieto netransakčné účinky nemusí prihliadať pri výpočte transakcií.

3. V súvislosti so štatistikou finančných spoločností osobitného účelu vykazujú národné centrálne banky priamo ECB transakcie namiesto úprav. Výpočet transakcií (buď priamo spravodajskými jednotkami, alebo národnými centrálnymi bankami) musí byť v súlade so všeobecným prístupom k úpravám vyplývajúcim z reklasifikácie a úpravám vyplývajúcim z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov ustanoveným v tejto prílohe.

4. Transakcie sa vo všeobecnosti vypočítajú v čistom vyjadrení, t. j. nepožaduje sa zisťovanie finančných transakcií v hrubom vyjadrení ani zisťovanie obratu. Výnimkou je štatistika investičných fondov, v súvislosti s ktorou nariadenie (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) požaduje osobitné vykazovanie nových emisií a splatení akcií/podielových listov investičných fondov počas referenčného obdobia.

5. Finančné transakcie sa vo všeobecnosti merajú v ich transakčnej hodnote – v hodnote, za ktorú sa aktíva nadobudli alebo predali, alebo v hodnote, v ktorej sa pasíva vytvorili, zlikvidovali alebo vymenili.– ktorá nemusí byť nevyhnutne tá istá ako cena kótovaná na trhu alebo objektívna hodnota aktíva v čase transakcie. Transakčná hodnota nezahŕňa náklady na služby, poplatky, provízie alebo podobné platby za poskytované služby.

6. Táto príloha stanovuje metodiku odvodzovania transakcií. Časť 2 sa zameriava na požiadavky národných centrálnych bánk na vykazovanie úprav. Časť 3 sa zaoberá osobitnými úpravami uskutočňovanými pri zostavovaní štatistiky investičných fondov, poisťovacích korporácií, penzijných fondov a finančných spoločností osobitného účelu.

ČASŤ 2

Vykazovanie úprav

7. Pokiaľ ide o štatistiku investičných fondov, poisťovacích korporácií a penzijných fondov, národné centrálne banky sú povinné vykazovať ECB „úpravy vyplývajúce z reklasifikácie“ a „úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a výmenných kurzov“

8. Oddiel 1 opisuje vykazovanie úprav vyplývajúcich z reklasifikácie a uvádza príklady prípadov úprav vyplývajúcich z reklasifikácie. Oddiel 2 opisuje vykazovanie úprav vyplývajúcich z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov.

9. Na úpravy sa uplatňuje rovnaký systém podvojného účtovníctva ako na zostatky. Vo všetkých prípadoch majú úpravy protipoložku, ktorá závisí od operácie alebo vnútroštátnych účtovných pravidiel.

Oddiel 1: Úpravy vyplývajúce z reklasifikácie

Oddiel 1.1. Všeobecný opis

1. „Úpravy vyplývajúce z reklasifikácie“ pozostávajú z akýchkoľvek zmien v bilancii referenčného sektora, ktoré sú dôsledkom zmien v zložení a štruktúre spravodajskej skupiny, zmien v klasifikácii finančných nástrojov a protistrán, zmien v štatistických pojmoch a (čiastočne) v oprave chýb pri vykazovaní, čo súhrnne spôsobuje chýbajúce údaje v sériách údajov, a tým ovplyvňuje porovnateľnosť dvoch po sebe nasledujúcich zostatkov na konci obdobia. Rozširovanie eurozóny možno vnímať ako osobitný prípad reklasifikácie.

2. Národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie o úpravách vyplývajúcich z reklasifikácie, ako je to vymedzené v tomto usmernení, s použitím štatistických informácií priamo vykázaných spravodajskou skupinou, informácií z dohľadu, kontrol hodnovernosti, ad hoc prieskumov (napr. v súvislosti s extrémnymi hodnotami), národných požiadaviek na štatistické vykazovanie, informácií o tých, ktorí do spravodajskej skupiny pribudli alebo ju opustili, a akéhokoľvek iného dostupného zdroja. Národné centrálne banky identifikujú zmeny v zostatkoch, ktoré sú spôsobené reklasifikáciami a vykazujú hodnotu v čistom vyjadrení. Čisté zvýšenie zostatkov spôsobené reklasifikáciami sa zaznamenáva s kladným znamienkom a čisté zníženie zostatkov so záporným znamienkom.

3. Národné centrálne banky môžu urobiť odhady úprav vyplývajúcich z reklasifikácie, najmä ak tieto štatistické informácie nie sú ľahko dostupné alebo sú nízkej kvality. Od ECB sa neočakáva, že by robila úpravy ex post, pokiaľ národné centrálne banky nezistia výrazné zmeny spôsobené reklasifikáciou konečných štatistických informácií, ktoré národná centrálna banka nemôže včas zmeniť. V takomto prípade môže ECB uskutočniť úpravy ex post po dohode s príslušnou národnou centrálnou bankou.

4. Národné centrálne banky sú povinné zaslať prinajmenšom úpravy vyplývajúce z reklasifikácie vyššie ako 50 miliónov EUR. Táto hraničná hodnota pomáha národným centrálnym bankám pri rozhodovaní, či zostavovať úpravy. Keď sa však zabezpečuje zber relatívne podrobných informácií bez ohľadu na hraničnú hodnotu, pokus o uplatňovanie takejto hraničnej hodnoty by mohol byť pre národné centrálne banky kontraproduktívny. Touto flexibilitou nie je dotknutá požiadavka na konzistentnosť medzi vykázanými štatistickými informáciami za referenčné obdobie a medzi rôznymi frekvenciami vykazovania (t. j. medzi mesačnými a štvrťročnými štatistickými informáciami v prípade investičných fondov).

5. Národné centrálne banky sú povinné v hraniciach vymedzených v článku 3 ods. 11, článku 6 ods. 6, článku 9 ods. 5, článku 12 ods. 5, článku 15 ods. 5 a článku 17 ods. 4 opraviť chyby vo vykazovaní údajov o zostatkoch čo najskôr po ich identifikovaní. V ideálnom prípade opravy úplne odstránia chyby z údajov o zostatkoch, najmä ak chyba ovplyvňuje len jedno obdobie, alebo len určité obmedzené časové obdobie. Za týchto okolností nie je séria prerušená. Ak však chyba ovplyvňuje historické údaje a neurobí sa žiadna oprava starých údajov, alebo sa opravia údaje len za určité obmedzené obdobie, je séria prerušená medzi prvým obdobím s opraveným číselným údajom a posledným obdobím obsahujúcim neopravený číselný údaj. Národné centrálne banky v takom prípade musia identifikovať veľkosť prerušenia a úpravu zaznamenajú do položky „úpravy vyplývajúce z reklasifikácie“. To platí aj pre zmeny štatistických pojmov, ktoré ovplyvňujú vykazované údaje a pre chýbajúce údaje, ktoré mohli vzniknúť kvôli zavedeniu, zmene alebo zrušeniu dopĺňania údajov na 100 % pokrytie.

Oddiel 1.2. Prípady úprav vyplývajúcich z reklasifikácie

Zmeny v zložení spravodajskej skupiny

6. Zmeny v zložení spravodajskej skupiny môžu mať za následok prevod obchodnej činnosti cez hranice ekonomických sektorov. Takéto prevody nepredstavujú transakcie a preto sa považujú za úpravu v „reklasifikáciách a ostatných úpravách“.

7. Inštitúcia, ktorá vstupuje do vykazujúceho sektora, môže previesť svoju obchodnú činnosť do spravodajskej skupiny, zatiaľ čo inštitúcia, ktorá opúšťa vykazujúci sektor, môže previesť obchodnú činnosť mimo tohto sektora. Rozsah, v akom prichádzajúca inštitúcia začína svoju obchodnú činnosť ex novo po vstupe do vykazujúceho sektora, však predstavuje finančnú transakciu, ktorá nie je zo štatistických informácií vyňatá. Podobne aj v prípadoch, keď opúšťajúca inštitúcia utlmí svoju obchodnú činnosť ešte pred opustením vykazujúceho sektora, zaznamená sa to v štatistických informáciách ako transakcia.

8. Čistý vplyv týchto vstupujúcich alebo odchádzajúcich inštitúcií na agregované aktíva a pasíva vykazujúceho sektora sa vypočítava agregovaním počiatočných aktív a pasív vykázaných novými vstupujúcimi inštitúciami a záverečných aktív a pasív vykázaných inštitúciami opúšťajúcimi vykazujúci sektor a pre každú položku vypočítaním rozdielu týchto dvoch údajov. Tento údaj sa zaznamená v čistom vyjadrení do položky „úpravy vyplývajúce z reklasifikácie“. Za určitých okolností sa môže prejaviť vplyv na vykazovanie protistrán, ktorý sa musí tiež zahrnúť do úprav ako zmena v sektore.

Zmeny v štruktúre vykazujúceho sektora

9. Zmeny v štruktúre vykazujúceho sektora vznikajú v súvislosti s reorganizáciami alebo zlúčeniami alebo splynutiami, prevzatiami a rozdeleniami v rámci skupiny. Tieto reštrukturalizácie podnikov zvyčajne vedú k zmenám v oceňovaní finančných aktív a pasív; úpravy vyplývajúce z precenenia sa zaznamenávajú, aby tieto zmeny zohľadnili, a tak sa umožní, aby boli transakcie správne odvodené. Navyše, dôsledkom operácií je často prevod finančných aktív a pasív z bilancie jednej inštitucionálnej jednotky do inej (zmena vlastníctva). Hranice pre určenie prevodu aktív ako transakcií je vymedzená existenciou dvoch samostatných inštitucionálnych jednotiek, ktoré konajú na základe vzájomnej dohody. Ak sa však prevody uskutočnia v dôsledku vytvorenia alebo zrušenia inštitucionálnej jednotky, musia sa považovať za úpravy vyplývajúce z reklasifikácie. Najmä ak zlúčenie alebo splynutie alebo prevzatie vedie k zrušeniu jednej alebo viacerých inštitucionálnych jednotiek, všetky krížové pozície, ktoré existovali medzi inštitúciami, ktoré sú predmetom zlúčenia alebo splynutia, a ktoré sa započítavajú v čase, keď jednotky prestávajú existovať, zmiznú zo systému a úpravy vyplývajúce z reklasifikácie sa musia v súlade s tým zaznamenať. Uvedené sa vzťahuje na rozdelenie podnikov rovnako.

Iné prípady úprav vyplývajúcich z reklasifikácie

10. Zmeny v klasifikácii sektora alebo rezidentskej príslušnosti klientov odôvodňujú reklasifikáciu aktív/pasív voči týmto protistranám. Takéto zmeny v klasifikácií sa vyskytujú z rôznych dôvodov, napr. preto, že vládny subjekt zmení ekonomický sektor po privatizácii alebo preto, že zlúčenia alebo splynutia/rozdelenia zmenia hlavnú činnosť korporácií. Podobne, klasifikácia nástrojov aktív a pasív sa môže meniť, napríklad keď sa úvery stanú obchodovateľnými a vzhľadom na to sa považujú na štatistické účely za dlhové cenné papiere. Keďže tieto reklasifikácie vedú k zmenám vo vykazovaných zostatkoch, ale nepredstavujú transakciu, musí sa zaviesť úprava s cieľom odstrániť ich vplyv zo štatistiky.

Osobitný prípad štatistiky investičných fondov – zmeny investičnej politiky

11. Zmeny vo vykazujúcom sektore investičných fondov v dôsledku zmien investičnej politiky (napr. zmena akciového fondu na zmiešaný fond) sa zaznamenávajú ako finančné transakcie a nie ako reklasifikácia. Vyplýva to zo skutočnosti, že každú zmenu investičnej politiky musia pred zmenou schváliť investori, a preto sa považuje za aktívne investičné rozhodnutie. Národná centrálna banka sa môže odchýliť od tohto prístupu a vykázať úpravy vyplývajúce z reklasifikácie len vtedy, ak má informácie ex ante o tom, že zmena politiky nebola spôsobená vedomým rozhodnutím investorov.

12. Toto zaobchádzanie sa uplatňuje aj na spravodajské jednotky, ktoré sa po zmenách investičnej politiky presúvajú z vykazujúceho sektora fondov peňažného trhu do vykazujúceho sektora investičných fondov a naopak.

Oddiel 2: Úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov

Oddiel 2.1. Všeobecný opis

13. „Úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov“ vykazované v súvislosti so štatistikou investičných fondov, poisťovacích korporácií a penzijných fondov zahŕňajú i) úpravy v súvislosti s odpismi/znížením hodnoty úverov, ii) úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a iii) úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny výmenných kurzov.

14. Úprava v súvislosti s „odpismi/znížením hodnoty“ sa týka vplyvu zmien hodnôt úverov zaznamenaných v bilancii, ktoré sú spôsobené uplatňovaním odpisov/znížení hodnoty úverov.

15. Úprava v súvislosti s precenením aktív a pasív sa týka pohybov pri oceňovaní aktív a pasív, ktoré vyplývajú zo zmien cien, v ktorých sú aktíva a pasíva zaznamenané alebo obchodované. Táto úprava zahŕňa zmeny, ku ktorým dôjde časom v hodnote zostatkov ku koncu obdobia z dôvodu zmien referenčnej hodnoty, v ktorej sú zaznamenané, t. j. zisky/straty z držby. Môže tiež zahŕňať zmeny v ocenení, ktoré vyplývajú z transakcií s aktívami/pasívami, t. j. realizované zisky/straty, pričom sa zohľadní rozdielna vnútroštátna prax.

16. Pohyby výmenného kurzu voči euru, ku ktorým dochádza medzi dátumami konca vykazovacích období, majú za následok zmeny hodnoty aktív a pasív v cudzích menách, ak sú vyjadrené v eurách. Pretože tieto zmeny predstavujú zisky/straty z držby a nie sú finančnými transakciami, je potrebné identifikovať účinky ocenenia tak, aby mohli byť vylúčené z transakcií. Úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny výmenných kurzov môžu tiež obsahovať zmeny v ocenení, ktoré vzniknú z transakcií s aktívami/pasívami, t. j. realizované zisky/straty, pričom sa zohľadní rozdielna vnútroštátna prax.

17. Na účely zasielania štatistických informácií ECB musia národné centrálne banky zabezpečiť, aby sa aktíva a pasíva denominované v cudzích menách prepočítali na euro použitím trhového výmenného kurzu platného v deň, ktorého sa údaje týkajú. Musia sa použiť referenčné výmenné kurzy ECB ( 3 )

Oddiel 2.2. Vykazovanie úprav vyplývajúcich z precenenia národnými centrálnymi bankami

18. Nariadenie (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), nariadenie (EÚ) č. 1374/2014 (ECB/2014/50) a nariadenie (EÚ) 2018/231 (ECB/2018/2) umožňujú flexibilitu, pokiaľ ide o typ štatistických informácií potrebných na vypočítanie úprav vyplývajúcich z precenenia aktív a pasív a pokiaľ ide o formu, v akej sa zber týchto údajov zabezpečuje a údaje zostavujú. Rozhodnutie o metóde sa ponecháva na národné centrálne banky.

19. Z toho vyplýva, že na splnenie požiadaviek týkajúcich sa investičných fondov, poisťovacích korporácií a penzijných fondov v súvislosti s „úpravami vyplývajúcimi z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov“ uvedenými v článku 3 ods. 4, článku 6 ods. 3 a článku 9 ods. 2 tohto usmernenia môže byť potrebné, aby národné centrálne banky odvodili úpravy zo štatistických informácií vykazovaných spravodajskou skupinou podľa jednotlivých cenných papierov alebo jednotlivých položiek alebo zo štatistických informácií vykazovaných priamo o transakciách. Môže byť tiež potrebné, aby národné centrálne banky odhadli úpravy v súvislosti s niektorými členeniami nevykazovanými spravodajskou skupinou, pretože sa nepovažujú za „minimálne požiadavky“, t. j. v súvislosti s členeniami v tabuľke 3 v časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a v tabuľkách 3a a 3b v časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1374/2014 (ECB/2014/50).

Štatistické informácie vykazované podľa jednotlivých cenných papierov/jednotlivých položiek

20. Na odvodenie úprav vyplývajúcich z precenenia v zmysle článku 3 ods.6, článku 6 ods. 4 a článku 9 ods. 3 pre cenné papiere zbierané podľa jednotlivých cenných papierov existujú nasledujúce dve možnosti. Možnosť 1: spravodajské jednotky vykazujú národným centrálnym bankám štatistické informácie podľa jednotlivých cenných papierov, ktoré umožňujú národným centrálnym bankám odvodiť úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov: — Investičné fondy vykazujú štatistické informácie podľa jednotlivých cenných papierov požadované odsekmi 1, 2 a 4 tabuľky 2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). — Poisťovacie korporácie vykazujú štatistické informácie podľa jednotlivých cenných papierov požadované odsekmi 1, 2 a 4 tabuliek 2.1 a 2.2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1374/2014 (ECB/2014/50). — Penzijné fondy vykazujú štatistické informácie podľa jednotlivých cenných papierov požadované odsekmi 1, 2 a 4 tabuliek 2.1 a 2.2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/231 (ECB/2018/2). Tieto informácie umožňujú národným centrálnym bankám získať presné informácie o „úpravách vyplývajúcich z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov“, ktoré sa majú zasielať ECB. Usmernenia o tom, ako odvodiť približné údaje v súlade s článkom 3 ods. 7, článkom 6 ods. 4 a článkom 9 ods. 3 tohto usmernenia, sú k dispozícii v dokumente „Manual on investment funds statistics“ uverejnenom na webovom sídle ECB. Možnosť 2: spravodajské jednotky vykazujú národným centrálnym bankám transakcie (t. j. kumulované sumy nákupov a predajov cenných papierov, ktoré sa uskutočnili počas referenčného obdobia) podľa jednotlivých cenných papierov takto: — investičné fondy vykazujú v súlade s odsekmi 1 a 3 tabuľky 2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38); — poisťovacie korporácie vykazujú v súlade s odsekmi 1, a 3 tabuliek 2.1 a 2.2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1374/2014 (ECB/2014/50); — penzijné fondy vykazujú v súlade s odsekmi 1 a 3 tabuliek 2.1 a 2.2 časti 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/231 (ECB/2018/2). Národné centrálne banky vypočítajú úpravy vyplývajúce z precenenia tak, že použijú rozdiel medzi zostatkami ku koncu obdobia a odstránia transakcie a prípadné úpravy vyplývajúce z reklasifikácie v zmysle časti 2 oddielu 1 tejto prílohy. Národné centrálne banky predkladajú ECB úpravy vyplývajúce z precenenia v súlade s týmto usmernením.

21. Národné centrálne banky môžu postupovať obdobne v prípade aktív, ktoré nie sú cennými papiermi, ak zbierajú štatistické informácie v členení podľa jednotlivých položiek.

Štatistické informácie vykazované na agregovanom základe

22. Vo vzťahu k aktívam a pasívam zbieraným na agregovanom základe existujú pre odvodenie úprav vyplývajúcich z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov tieto tri možnosti: Možnosť 1: spravodajské jednotky vykazujú agregované úpravy vyplývajúce z precenenia (4). Národné centrálne banky, ktoré si vyberú túto metódu, agregujú úpravy vyplývajúce z precenenia vykazované spravodajskými jednotkami za účelom zasielania údajov ECB. Možnosť 2: spravodajské jednotky vykazujú agregované transakcie. Spravodajské jednotky akumulujú transakcie v priebehu referenčného obdobia a predkladajú hodnotu nadobudnutí a predajov národnej centrálnej banke. Národné centrálne banky, ktoré získajú údaje o transakciách, vypočítajú úpravy vyplývajúce z precenenia tak, že použijú rozdiel medzi zostatkami ku koncu obdobia a odstránia transakcie a prípadné úpravy vyplývajúce z reklasifikácie v zmysle časti 2 oddielu 1 tejto prílohy. Národné centrálne banky predkladajú ECB úpravy vyplývajúce z precenenia v súlade s týmto usmernením. Možnosť 3: Národné centrálne banky odvodzujú približné údaje na základe údajov poskytnutých spravodajskými jednotkami.

ČASŤ 3

Osobitné pravidlá a úpravy

23. Úroky z vkladov, úverov a dlhových cenných papierov vydaných a v držbe sa zaznamenávajú na akumulovanom základe a až do splatenia sa zaznamenávajú ako transakcie. Usmernenie týkajúce sa nástroja, s ktorým sa naakumulovaný úrok zaznamenáva v štatistických informáciách predkladaných národnými centrálnymi bankami ECB, sa však v prípade štatistiky investičných fondov, poisťovacích korporácií, penzijných fondov a finančných spoločností osobitného účelu líši.

24. Pri štatistike investičných fondov sa naakumulovaný úrok z vkladov alebo úverov zodpovedajúcim spôsobom zaznamená v položke „ostatné aktíva“ alebo v položke „ostatné pasíva“. Naakumulovaný úrok z dlhových cenných papierov v držbe sa zaznamenáva spolu s príslušným nástrojom. Vydané dlhové cenné papiere sa nezaznamenávajú ako samostatná položka a sú zahrnuté do položky ostatné pasíva.

25. Pri štatistike poisťovacích korporácií sa naakumulovaný úrok v každom prípade zaznamená spolu s dotknutým nástrojom.

26. Pri štatistike penzijných fondov sa naakumulovaný úrok v každom prípade na základe kvalifikovaného odhadu zaznamená spolu s dotknutým nástrojom.

27. Pri štatistike finančných spoločností osobitného účelu sa naakumulovaný úrok v každom prípade zodpovedajúcim spôsobom zaznamená v položke „ostatné aktíva“ alebo v položke „ostatné pasíva“.

SLOVNÍK POJMOV

Akciovými fondmi (Equity funds) sa rozumejú investičné fondy, ktoré investujú predovšetkým do akcií a iných majetkových podielov. Kritériá pre klasifikáciu investičných fondov ako akciových fondov vychádzajú z prospektov pre verejnosť, pravidiel fondov, zakladajúcich dokumentov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov, alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami.

Dcérskymi spoločnosťami (Subsidiaries) sa rozumejú samostatné subjekty zapísané v obchodnom registri, v ktorých má iný subjekt majoritnú účasť alebo sú v jeho úplnom vlastníctve.

Dlhopisovými fondmi (Bond funds) sa rozumejú investičné fondy, ktoré investujú predovšetkým do dlhových cenných papierov. Kritériá pre klasifikáciu investičných fondov ako akciových fondov vychádzajú z prospektov pre verejnosť, pravidiel fondov, zakladajúcich dokumentov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov, alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami.

Finančným lízingom (Financial leases) sa rozumie zmluva, na základe ktorej zákonný vlastník tovaru dlhodobej spotreby (ďalej len „prenajímateľ“) požičiava tovar tretej osobe (ďalej len „nájomca“) na celé obdobie ekonomickej životnosti tovaru alebo väčšinu tohto obdobia výmenou za splátky zahŕňajúce náklady na tento tovar navýšené o vypočítaný úrok. Má sa za to, že nájomca v skutočnosti prijíma všetky úžitky odvodené od používania tovaru a preberá na seba náklady a riziká spojené s vlastníctvom.

Finančnými korporáciami poskytujúcimi úvery [Financial corporations engaged in lending (FCLs)], ktoré sú klasifikované ako ostatní finanční sprostredkovatelia, sa rozumejú finančné korporácie, ktoré sa špecializujú najmä na financovanie aktív pre domácnosti a nefinančné korporácie. Do tejto kategórie sa zaraďujú spoločnosti, ktoré sa špecializujú na finančný lízing, faktoring, poskytovanie hypotekárnych úverov a poskytovanie spotrebiteľských úverov. Tieto finančné spoločnosti môžu vykonávať svoju činnosť v právnej forme stavebnej sporiteľne, obecnej úverovej inštitúcie atď.

Fondmi fondov (Funds of funds): sa rozumejú investičné fondy, ktoré investujú predovšetkým do akcií alebo podielových listov iných investičných fondov. Kritériá pre klasifikáciu investičných fondov ako fondy fondov vychádzajú z prospektov pre verejnosť, pravidiel fondov, zakladajúcich dokumentov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov, alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami.

Fondmi obchodovanými na burze [Exchange traded funds (ETFs)] sú „UCITS ETF“, ako sú vymedzené v odseku 3 pododseku 4 usmernenia ESMA (ESMA/2012/832) z 18. decembra 2012 o fondoch obchodovaných na burze a iných otázkach súvisiacich s UCITS. ESMA vymedzuje fond UCITS ETF ako UCITS, ktorého minimálne jeden podiel alebo trieda akcií je počas obchodného dňa v rámci aspoň jedného regulovaného trhu alebo multilaterálneho obchodného systému obchodovaná nepretržite, s minimálne jedným tvorcom trhu, ktorý koná s cieľom zabezpečiť, aby sa trhová hodnota jeho podielových listov alebo akcií na burze významne nelíšila od čistej hodnoty jeho aktív, prípadne od indikatívnej čistej hodnoty aktív. Na účely tohto usmernenia by sem mali patriť aj fondy iné ako UCITS, ktoré spĺňajú pojem ETF vymedzený ESMA.

Fondmi súkromného kapitálu [Private equity funds (PEFs)] sa rozumejú investičné fondy, ktoré nevyužívajú pákový efekt a ktoré investujú do kapitálových nástrojov a nástrojov, ktoré sú podobné ako kapitálové nástroje vydané spoločnosťami nekótovanými na burze. Podkategóriou fondov súkromného kapitálu sú fondy rizikového kapitálu, ktoré investujú do startupov. Fondy súkromného kapitálu (vrátane fondov rizikového kapitálu) sa zvyčajne zriaďujú ako uzavreté fondy alebo ako spoločnosti s ručením obmedzeným spravované spoločnosťou súkromného kapitálu alebo spoločnosťou rizikového kapitálu v prípade fondov rizikového kapitálu. Zatiaľ, čo fondy súkromného kapitálu (vrátane fondov rizikového kapitálu) sa klasifikujú ako investičné fondy v súlade s článkom 1 nariadenia (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), spoločnosti súkromného kapitálu a spoločnosti rizikového kapitálu sa klasifikujú ako finančné pomocné inštitúcie (ESA 2010, kategória S.126), ak spravujú výlučne aktíva fondov súkromného kapitálu a fondov rizikového kapitálu, a ako ostatní finanční sprostredkovatelia (ESA 2010, kategória S.125), ak investujú na svoj vlastný účet do súkromného kapitálu.

Hedžovými fondmi (Hedge funds) sa na účely tohto usmernenia rozumejú všetky spoločnosti kolektívneho investovania bez ohľadu na ich právnu štruktúru podľa vnútroštátneho práva, ktoré uplatňujú relatívne neobmedzené investičné stratégie na dosiahnutie kladných absolútnych návratov a ktorých vedúci pracovníci sú okrem manažérskych platov odmeňovaní na základe výkonnosti fondu. Z tohto dôvodu majú hedžové fondy len málo obmedzení, pokiaľ ide o finančné nástroje, do ktorých môžu investovať a môžu preto flexibilne uplatniť široké spektrum finančných techník vrátane pákového efektu (leverage), krátkych predajov (short-selling) a akýchkoľvek iných techník. Toto vymedzenie tiež zahŕňa fondy, ktoré investujú, v plnom rozsahu alebo čiastočne, do iných hedžových fondov, ak v ostatných aspektoch spĺňajú vymedzenie pojmu. Tieto kritériá na identifikáciu hedžových fondov je potrebné posudzovať na základe prospektov pre verejnosť ako aj pravidiel fondov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami v súvislosti s fondom.

Korporáciami neživotného poistenia (Non-life insurance corporations) sa rozumejú poisťovacie korporácie, ktorým bolo udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho neživotného poistenia, ale nebolo im udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho životného poistenia. Korporáciám neživotného poistenia môže byť tiež udelené povolenie vykonávať zaisťovacie činnosti (činnosti životného a/alebo neživotného zaistenia v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov).

Korporáciami univerzálneho poistenia (Composite insurance corporations) sa rozumejú poisťovacie korporácie, ktorým bolo udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho životného aj priameho neživotného poistenia. V prípade poisťovacích korporácií, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (5), sem patria poisťovacie korporácie, na ktoré sa vzťahuje článok 73 ods. 2 a 5 smernice 2009/138/ES. Korporáciám univerzálneho poistenia môže byť okrem toho udelené povolenie vykonávať zaisťovacie činnosti (činnosti životného a/alebo neživotného zaistenia v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov).

Korporáciami životného poistenia (Life insurance corporations) sa rozumejú poisťovacie korporácie, ktorým bolo udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho životného poistenia, ale nebolo im udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho neživotného poistenia. Korporáciám životného poistenia môže byť okrem toho udelené povolenie vykonávať zaisťovacie činnosti (činnosti životného a/alebo neživotného zaistenia v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov).

Obchodníkmi s cennými papiermi a derivátmi

a) obchodovaním na ich vlastný účet a/alebo riziko, ako „obchodníci s cennými papiermi a derivátmi“ s novými finančnými nástrojmi alebo finančnými nástrojmi v obehu prostredníctvom nákupu a predaja týchto finančných nástrojov výlučne na účely získania prospechu z marže medzi nadobúdacou a predajnou cenou. Uvedené tiež zahŕňa vykonávanie trhovej činnosti;

b) upisovaním finančných nástrojov a/alebo umiestňovaním finančných nástrojov na základe pevného záväzku;

c) pomáhaním spoločnostiam pri emisii nových finančných nástrojov formou umiestňovania nových finančných nástrojov zahŕňajúcich buď upisovanie na základe pevného záväzku, alebo bez pevného záväzku daného emitentom nových emisií.

[Security and derivative dealers (SDDs)] klasifikovanými ako ostatní finanční sprostredkovatelia sa rozumejú finančné korporácie, ktoré sú oprávnené poskytovať investičné služby tretím osobám formou investovania do finančných nástrojov ako podnikaním na ich vlastný účet a ktoré sa zaoberajú predovšetkým týmito činnosťami finančného sprostredkovania:

Ostatnými fondmi (Other funds) sa rozumejú investičné fondy iné ako dlhopisové fondy, akciové fondy, zmiešané fondy, realitné fondy alebo hedžové fondy.

Otvorenými investičnými fondmi (Open-end investment funds) sa rozumejú investičné fondy, ktorých podielové listy alebo akcie sú na žiadosť držiteľa priamo alebo nepriamo spätne odkúpené alebo vyplatené z aktív podniku.

Pobočkami (Branches) sa rozumejú subjekty nezapísané v registri bez samostatnej právnej subjektivity v úplnom vlastníctve materskej spoločnosti.

Podnikmi kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov [Undertakings for Collective Investments in Transferable Securities (UCITS)] sa rozumejú investičné fondy, ktoré boli zriadené v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (6).

Prijaté zaistenie (Accepted reinsurance) predstavuje výšku kapitálu, ktorý poisťovacia korporácia drží za účelom uspokojenia budúcich nárokov z jej záväzkov vyplývajúcich zo životného zaistenia.

Realitnými fondmi (Real estate funds) sa rozumejú investičné fondy, ktoré investujú predovšetkým do nehnuteľností. Kritériá pre klasifikáciu investičných fondov ako realitných fondov vychádzajú z prospektov pre verejnosť, pravidiel fondov, zakladajúcich dokumentov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov, alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami.

Rezervy z precenenia (Reconciliation reserves) sú rezervy (ako napríklad nerozdelené zisky), ako sú vymedzené v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/2450 (7). Vyplýva to predovšetkým z rozdielov medzi účtovným oceňovaním a oceňovaním uvedeným v článku 75 smernice 2009/138/ES.

Sekuritizáciami spojenými s poistením (Insurance-linked securitisations) sa rozumejú sekuritizácie, ktoré spočívajú v prevode poistenia získaného buď prevodom vlastníckeho práva alebo záujmu, z ktorého plynie prospech, na finančnú spoločnosť osobitného účelu, alebo v prevode poistného rizika z poisťovne alebo zaisťovne na finančnú spoločnosť osobitného účelu, ktorá v plnej miere financuje svoje vystavenie sa takýmto rizikám prostredníctvom emisie finančných nástrojov a práva investorov, ktorí investovali do týchto finančných nástrojov, na splatenie, sú podriadené zaistným záväzkom finančnej spoločnosti osobitného účelu.

Syntetickou sekuritizáciou (Synthetic securitisations) sa rozumejú sekuritizácie, keď sa presúva len kreditné riziko týkajúce sa aktív alebo fondu aktív použitím kreditných derivátov, záruk alebo akýchkoľvek podobných mechanizmov.

Špecializovanou finančnou korporáciou (Specialised financial corporations) (podskupina podsektora S.125) sa rozumie „špecializovaná finančná korporácia“, ako je vymedzená v odseku 2.93 prílohy A k nariadeniu (EÚ) č. 549/2013.

Tradičnou sekuritizáciou (Traditional securitisations) sa rozumejú sekuritizácie, keď sa presúva kreditné riziko týkajúce sa aktív alebo fondu aktív buď prevodom vlastníckeho práva alebo záujmu, z ktorého plynie prospech, k sekuritizovanému aktívu, alebo rozdelením tohto rizika.

Ústrednou štátnou správou (Central government) sa rozumie ústredná štátna správa (podsektorov S.1311), ako je vymedzená v odseku 2.114 prílohy A k nariadeniu (EÚ) č. 549/2013.

Uzavretými investičnými fondmi (Closed-end investment funds) sa rozumejú investičné fondy s pevne stanoveným počtom vydaných akcií, ktorých akcionári sú povinní kúpiť alebo predať existujúce akcie na to, aby do fondu vstúpili alebo z neho vystúpili.

Zaisťovacími korporáciami (Reinsurance corporations) sa rozumejú poisťovacie korporácie, ktorým bolo udelené povolenie na uskutočňovanie činností zastenia, ale nebolo im udelené povolenie na uskutočňovanie činností priameho poistenia. Zaisťovacie činnosti môžu zahŕňať činnosť životného zaistenia, neživotného zaistenia alebo kombináciu činností životného a neživotného zaistenia.

Zmiešanými fondmi (Mixed funds) sa rozumejú investičné fondy, ktoré investujú tak do majetkových účastí, ako aj do dlhopisov, pričom neprevláda ani jeden ani druhý finančný nástroj. Kritériá pre klasifikáciu investičných fondov ako zmiešaných fondov vychádzajú z prospektov pre verejnosť, pravidiel fondov, zakladajúcich dokumentov, prijatých štatútov alebo stanov, upisovacích listín alebo investičných zmlúv, marketingových materiálov, alebo akýchkoľvek iných vyhlásení s podobnými účinkami.

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

(2) Kategória „úpravy vyplývajúce z precenenia vzhľadom na zmeny cien a zmeny výmenných kurzov“ zahŕňa odpisy/zníženia hodnoty úverov.

(3) Pozri tlačovú správu ECB z 8. júla 1998„Setting-up of common market standards“, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na: www.ecb.europa.eu.

(4) Pri štatistike investičných fondov a v súlade s prílohou III k nariadeniu (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) zabezpečujú národné centrálne banky buď zber údajov o preceneniach vzhľadom na zmeny cien a výmenných kurzov od investičných fondov, alebo zber údajov od investičných fondov o preceneniach vzhľadom na zmeny cien a nevyhnutné údaje, ktoré zahŕňajú aspoň členenie podľa meny na britské libry, americké doláre, japonské jeny a švajčiarske franky, aby odvodili precenenia vzhľadom na zmeny výmenných kurzov.

(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

(7) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2450 z 2. decembra 2015, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vzory na predkladanie informácií orgánom dohľadu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (Ú. v. EÚ L 347, 31.12.2015, s. 1).