Úradný vestník C 288 , 09/10/1999 S. 0002 - 0018



Usmernenia spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Oznámenie členským štátom, vrátane návrhov primeraných opatrení) (1999/C 288/02) (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD (1) Komisia prijala svoje pôvodné usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach [1] v roku 1994. Ich platnosť bola predĺžená až do 31. decembra 1999 [2]. V roku 1997 Komisia prijala špecifické pravidlá pre pôdohospodárstvo [3]. (2) Je želaním Komisie vykonať prostredníctvom tejto verzie usmernení, pri ktorých sa vychádzalo z predchádzajúcich verzií, určité zmeny a objasnenia vyvolané množstvom faktorov. Po prvé, zavŕšenie vnútorného trhu si vyžaduje, aby bola štátna pomoc pozornejšie sledovaná. Šiesty a siedmy prehľad o štátnej pomoci v rámci Európskej únie vo výrobnom a v niektorých iných sektoroch [4] odhalil nárast objemu pomoci ad hoc, najmä na záchranu a reštrukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach, bez toho, aby sa brala do úvahy pomoc poskytnutá v nových nemeckých Länder (krajinách) zo strany Treuhandanstalt alebo Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben. Zavedenie spoločnej meny taktiež urýchli trend k zvýšeniu obchodu vo vnútri spoločenstva, čo bude mať za následok, že dopad záchrannej a reštrukturalizačnej pomoci na konkurenčné podmienky v rámci spoločenstva sa bude pociťovať stále viac intenzívnejšie. Okrem toho, Komisia sa sama zaviazala, v rámci svojho Akčného plánu pre jednotný trh [5], ďalej pritvrdzovať pravidlá pre poskytovanie záchrannej a reštrukturalizačnej pomoci, pričom bude brať do úvahy úlohu primeranej úrovne pomoci pri utlmovaní sociálnych následkov reštrukturalizácie. Komisia sa preto snažila vyjasniť pravidlá aplikovateľné na záchranu a reštrukturalizačnú pomoc a o striktnejšie formulovanie smerníc, na základe ktorých bude takúto pomoc preskúmavať. (3) Štátna pomoc na záchranu firiem v ťažkostiach pred konkurzom a pomáhajúca im v reštrukturalizácii sa môže považovať za legitímnu záležitosť iba za určitých podmienok. Môže byť zdôvodnená napr. úvahami o sociálnej a regionálnej politike, potrebou vziať do úvahy blahodarnú úlohu, ktorú zohrávajú malé a stredne veľké podniky (SME) v ekonomike alebo výnimočne aj snahou zachovať súťaživú štruktúru trhu v situácii, kedy by zánik firiem mohol viesť k monopolu alebo k pevnej oligopolistickej situácii. 2. DEFINÍCIE A ROZSAH USMERNENÍ A PREPOJENIE S INÝMI TEXTAMI O ŠTÁTNEJ POMOCI 2.1. POJEM "FIRMA V ŤAŽKOSTIACH" (4) Neexistuje žiadna definícia spoločenstva o tom, čo to vlastne znamená "firma v ťažkostiach". Pravda, na účely týchto smerníc Komisia považuje určitú firmu za firmu v ťažkostiach vtedy, keď je táto neschopná, či už prostredníctvom svojich vlastných zdrojov, alebo prostredníctvom prostriedkov, ktoré je táto schopná získať od svojich majiteľov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť straty, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie zo strany štátnych orgánov takmer s určitosťou odsúdili k stiahnutiu sa z podnikania v krátkom alebo v strednodobom časovom horizonte. (5) Firma v každom prípade a bez ohľadu na jej veľkosť sa považuje za nachádzajúcu sa v ťažkostiach na účely týchto smerníc najmä v týchto prípadoch: a) v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným [6], kde viac ako polovica jej základného imania sa prekryla stratou [7] a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov alebo; b) v prípade spoločnosti s ručením neobmedzeným [8], kde viac ako polovica jej kapitálu vykazovaného v účtoch spoločnosti sa prekryla a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov alebo; c) bez ohľadu na typ danej spoločnosti, keď spĺňa kritériá v súlade s tuzemským zákonodarstvom preto, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti. (6) Obvyklými príznakmi firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce poplatky za úroky a klesajúca alebo nulová hodnota čistých aktív. V akútnych prípadoch spoločnosť sa už mohla stať insolventnou alebo môže byť predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti začatej podľa domáceho práva. V posledne menovanom prípade sa tieto usmernenia aplikujú na akúkoľvek pomoc poskytnutú v kontexte takéhoto konania, ktorá vedie ktomu, že firma pokračuje v obchodnej činnosti. Každopádne firma nachádzajúca sa v ťažkostiach je spôsobilá iba vtedy, ak sa preukázateľne nemôže zotaviť prostredníctvom svojich vlastných zdrojov alebo prostriedkov, ktoré získa od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov. (7) Na účely týchto smerníc nie je novovytvorená firma [9] spôsobilá pre záchrannú alebo reštrukturalizačnú pomoc, a to dokonca ani vtedy, keď jej východisková finančná pozícia je neistá. Takýto prípad nastáva napr. v situácii, keď nová firma vzíde z likvidácie predchádzajúcej firmy alebo keď jednoducho iba prevezme aktíva takejto firmy [10]. (8) Spoločnosť patriaca do väčšej obchodnej skupiny nie je bežne vhodná na záchrannú a reštrukturalizačnú pomoc, s výnimkou prípadov, keď sa dá preukázať, že ťažkosti spoločnosti sú jej vlastné a nevznikli v dôsledku svojvoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny a vtedy, keď sú ťažkosti príliš závažné nato, aby sa nimi mohla zaoberať len samotná skupina. 2.2. DEFINÍCIA ZÁCHRANNEJ A REŠTRUKTURALIZAČNEJ POMOCI (9) Záchranná a reštrukturalizačná pomoc je pokrytá tým istým súborom smerníc, pretože v obidvoch prípadoch majú štátne orgány dočinenia sfirmou v ťažkostiach a záchrana a reštrukturalizácia predstavujú často dve časti jednej operácie, a to dokonca aj vtedy, keď sú spojené s rôznymi procesmi. (10) Záchranná pomoc predstavuje už svojím charakterom len dočasnú pomoc. Jej úlohou je umožniť udržať chorú firmu nad hladinou na obdobie potrebné na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie a/alebo na obdobie, ktoré Komisia potrebuje na to, aby dospela k rozhodnutiu o takomto pláne. (11) Reštrukturalizácia, na druhej strane, bude založená na realizovateľnom, koherentnom a ďalekosiahlom pláne obnovy dlhodobej životaschopnosti firmy. Reštrukturalizácia obvykle obsahuje v sebe jeden alebo viacero z nasledovných prvkov; reorganizáciu a racionalizáciu aktivít firmy na efektívnejšom základe, kde je typickým zanechanie stratových činnosti, reštrukturalizáciu tých existujúcich činností, kde sa dá opäť dosiahnuť ich konkurencieschopnosť a prípadne aj diverzifikácia nasmerovaná na nové a životaschopné činnosti. Finančná reštrukturalizácia (kapitálové injekcie, zníženie dlhov) musí byť obvykle sprevádzaná fyzickou rekonštrukciou. Reštrukturalizačné operácie v rámci rozsahu týchto smerníc však nemôžu byť obmedzené na finančnú pomoc určenú na úhradu minulých strát bez toho, aby sme sa zaoberali dôvodmi takýchto strát. 2.3. ROZSAH (12) Tieto sa týkajú firiem vo všetkých sektoroch (s výnimkou tých, ktoré sú pokryté zmluvou o ESUO, bez ohľadu na špecifické pravidlá týkajúce sa firiem v ťažkostiach v danom sektore [11]. V kapitole 5 sú zapracované špecifické pravidlá pre pôdohospodárstvo, ktoré boli prijaté v roku 1997. 2.4 POUŽITEĽNOSŤ ČLÁNKU 87 ODS. (1) ZMLUVY O EURÓPSKOM SPOLOČENSTVE (13) Štátna pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach bude mať už svojím samotným charakterom tendenciu deformovať hospodársku súťaž. Pokiaľ ide o ovplyvňovanie obchodu medzi členskými štátmi, tak toto spadá do rozsahu článku 87 ods. (1) Zmluvy o Európskom spoločenstve. (14) Pomoc na reštrukturalizáciu môže nadobudnúť rôzne formy, ako sú kapitálové injekcie, odpisy dlhov, pôžičky, úľavy na daniach alebo príspevkoch na sociálne zabezpečenie, alebo záruky na pôžičky. V prípade záchrany však pomoc musí byť, pokiaľ nie je výslovne ustanovené inak v niektorých iných textoch spoločenstva o štátnej pomoci, obmedzená na pôžičky alebo záruky na pôžičky (pozri body 23 - 27). (15) Zdroj pomoci môže byť na akejkoľvek vládnej [12], centrálnej, regionálnej alebo miestnej úrovni a na úrovni verejného podniku tak, ako je to definované v článku 2 smernice Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transparentnosti finančnýchvzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi [13]. Takto môže napr. pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu prísť od štátnych holdingových spoločností alebo verejných investičných spoločností [14]. (16) Na určenie toho, či injekcie nového kapitálu zo strany verejných orgánov do spoločností, ktoré vlastnia, predstavujú prvky pomoci, sa aplikuje kritérium princípu "súkromného investora v trhovej ekonomike" [15]. Toto zabezpečí prípad za podmienok, kedy by racionálne chovajúci sa súkromný investor operujúci v trhovej ekonomike uvoľnil financie, ak by sa takéto opatrenia alebo záruka financovania pre danú spoločnosť nepovažovala za spojenú s pomocou. (17) Tam, kde financie pre podnik nachádzajúci sa vo finančných ťažkostiach poskytuje alebo garantuje štát, sa musí považovať za nanajvýš pravdepodobné, že finančné transfery obsahujú aj štátnu pomoc. Preto sa takéto finančné transakcie musia oznámiť Komisii v predstihu tam, kde je to vhodné formou oznámenia všeobecnej schémy v súlade s článkom 88 ods. (3) zmluvy [16]. Predpoklad pomoci je silnejší v prípadoch, kde existuje v rámci spoločenstva alebo v rámci EHP štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity na trhu, na ktorom je prijímajúca firma činná, alebo kde sa v ťažkostiach nachádza priemysel ako celok. (18) Stanovenie pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu nesmie byť ovplyvnené zmenami vo vlastníctve podniku, ktorému sa poskytuje pomoc. 2.5 KOMPATIBILITA SO SPOLOČNÝM TRHOM (19) Článok 87 ods. (2) a ods. (3) zmluvy upravujú možnosť pomoci spadajúcej do rámca článku 87 ods. (1), ktorá sa považuje za kompatibilnú so spoločným trhom. Odhliadnuc od prípadov pomoci určenej na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo výnimočnými okolnosťami [článok 87 ods. (2) b)], ktoré nie sú pokryté týmto článkom, jediný podklad, na základe ktorého možno pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach považovať za kompatibilnú predstavuje článok 87 ods. (3) c). Na základe tohto ustanovenia má Komisia právomoc povoľovať "pomoc na umožnenie rozvoja určitých ekonomických aktivít (…) tam, kde takáto pomoc neovplyvňuje negatívnym spôsobom obchodné podmienky v takom rozsahu, ktorý by už bol v protiklade s verejným záujmom". (20) Komisia je toho názoru, že pomoc na záchranu a na reštrukturalizáciu môže prispieť k rozvoju ekonomických aktivít bez toho, aby negatívne ovplyvnila obchod v rozsahu, ktorý by bol v protiklade so záujmami spoločenstva a vtedy, keď sa splnia podmienky ustanovené v týchto usmerneniach. Pokiaľ sa firmy, ktoré majú byť zachránené alebo reštrukturalizované, nachádzajú v dotovaných oblastiach, potom Komisia zoberie do úvahy regionálne hľadiská uvádzané v článku 87 ods. (3) a) a c) tak, ako sú popísané v bodoch 53 a 54. 2.6. OSTATNÉ ZÁKONNÉ USTANOVENIA SPOLOČENSTVA (21) Treba zdôrazniť, že Komisia nemôže povoľovať pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem tam, kde okolnosti a podmienky pomoci porušujú ustanovenia zmluvy okrem článkov 87 a 88 alebo sekundárnej legislatívy. 3. VŠEOBECNÉ PODMIENKY PRE SCHVAĽOVANIE POMOCI NA ZÁCHRANU A/ALEBO REŠTRUKTURALIZÁCIU OHLASOVANÚ KOMISII INDIVIDUÁLNE (22) Táto kapitola pojednáva výlučne o opatreniach zameraných na pomoc, ktoré sa Komisii oznamujú individuálne. Za určitých podmienok Komisia môže schváliť schémy pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu; tieto podmienky sú uvedené v kapitole 4. 3.1. POMOC NA ZÁCHRANU (23) Na to, aby pomoc mohla byť schválená Komisiou ako pomoc na záchranu tak, ako je definovaná v bode 12, musí: a) pozostávať z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo poskytovanie pôžičiek [17]. V oboch prípadoch pôžička musí byť poskytnutá pri úrokovej sadzbe minimálne porovnateľnej so sadzbami uplatňovanými na pôžičky zdravým firmám, a najmä s porovnateľnými referenčnými sadzbami prijatými Komisiou; b) byť spojená s pôžičkami, ktoré sa musia splácať v časovom horizonte neprekračujúcom obdobie 12 mesiacov po čerpaní poslednej splátky firme [18]; c) byť preukázaná na základe závažných sociálnych ťažkostí a nesmie mať nevhodné negatívne a prenesené účinky na iné členské štáty; d) byť doložená hlásením podniku zo strany príslušného členského štátu Komisii, najneskôr šesť mesiacov po tom, ako bolo opatrenie na záchrannú pomoc schválené, tento podnik oznámi plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie alebo dôkaz o tom, že pôžička bola splatená v plnej výške a/alebo že záruka bola ukončená; e) byť obmedzená na čiastku potrebnú na udržanie firmy v podnikaní na obdobie, na ktoré bola pomoc schválená (napr. pokrytie nákladov na platy a mzdy alebo pravidelné dodávky). (24) Pomoc na záchranu sa najprv schváli na dobu maximálne šiestich mesiacov alebo, v prípade, že príslušný členský štát predložil plán reštrukturalizácie v rámci tohto obdobia, dovtedy kým Komisia nedospeje k rozhodnutiu o tomto pláne. Za náležite zdôvodnených výnimočných okolností a na žiadosť príslušného členského štátu Komisia môže pôvodnú šesťmesačnú dobu predĺžiť. (25) Pomoc na záchranu predstavuje jednorazovú operáciu navrhnutú na udržanie spoločnosti v podnikaní na obmedzený čas, za ktorý bude možné odhadnúť jej budúcnosť. Na druhej strane, opakované záchrany, ktoré by udržiavali status quo, iba odsúvajú a súčasne presúvajú sprievodné ekonomické a sociálne problémy na iných efektívnejších výrobcov alebo iné členské štáty, čo sa nemôže pripustiť. (26) Pokiaľ členský štát neoznámi informácie dohodnuté v písm. d) bodu 23 pred uplynutím 6-mesačnej lehoty a nepodá riadne zdôvodnenú žiadosť o predĺženie tejto lehoty, Komisia potom začne konanie v súlade s článkom 88 ods. (2). (27) Schválenie pomoci na záchranu neznamená nevyhnutne, že pomoc v rámci plánu reštrukturalizácie bude následne aj schválená; takáto pomoc sa bude musieť schváliť na základe jej vlastných prínosov. 3.2. POMOC NA REŠTRUKTURALIZÁCIU 3.2.1. Základné princípy (28) Pomoc na reštrukturalizáciu vyvoláva špecifické obavy, čo sa týka hospodárskej súťaže, pretože môže presunúť nespravodlivý podiel bremena štrukturálneho prispôsobenia sa a sprievodné sociálne a ekonomické problémy na iných výrobcov, ktorí pracujú bez pomoci a na iné členské štáty. Všeobecným princípom musí teda byť, že pomoc na reštrukturalizáciu sa povolí iba za okolností, za ktorých sa dá preukázať, že nie sú v protiklade so záujmami spoločenstva. Toto bude možné iba vtedy, ak sa budú dodržiavať prísne kritériá a keď bude istota, že akékoľvek narušenia hospodárskej súťaže budú kompenzované výhodami plynúcimi z prežitia firmy (najmä tam, kde je jasné, že čistý efekt nadbytku rezultujúci z vystúpenia firmy z obchodnej činnosti kombinovaný s vplyvmi na jej dodávateľov by aktivoval lokálne, regionálne alebo národné problémy so zamestnanosťou alebo výnimočne tam, kde by zánik firmy mal za následok vznik monopolu alebo pevnej oligopolistickej situácie) a keď existujú adekvátne kompenzačné opatrenia v prospech konkurentov. 3.2.2. Podmienky na schválenie pomoci (29) S výhradou špecifických ustanovení pre dotované oblasti malé a stredne veľké podniky a sektor pôdohospodárstva (pozri body 53, 54 a 55 a kapitolu 5) Komisia schváli pomoc iba za nasledovných podmienok: a) Spôsobilosť firmy (30) Firma musí byť kvalifikovaná ako firma nachádzajúca sa v ťažkostiach v rámci znenia týchto smerníc (pozri body 4 až 8). b) Obnovenie životaschopnosti (31) Poskytnutie pomoci je podmienené vykonaním plánu reštrukturalizácie, ktorý musí schváliť Komisia v prípade všetkých individuálnych podporných opatrení. (32) Plán reštrukturalizácie, ktorého doba trvania musí byť čo najkratšia, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci rozumného časového horizontu a na základe realistických predpokladov, pokiaľ ide o prevádzkové podmienky v budúcnosti. Pomoc na reštrukturalizáciu musí byť spojená s realizovateľným plánom reštrukturalizácie, ku ktorému sa príslušný členský štát musí zaviazať. Tento plán sa musí predložiť so všetkými relevantnými detailami Komisii a musíobsahovať predovšetkým prehľad o trhu [19]. Zlepšenie životaschopnosti sa musí odvíjať najmä z interných opatrení obsiahnutých v pláne reštrukturalizácie a môže byť založené na vonkajších faktoroch ako sú zmeny cien a dopytu, na ktoré spoločnosť nemá žiadny veľký vplyv, ak sú vypracované všeobecne uznávané trhové predpoklady. Reštrukturalizácia musí v sebe zahŕňať zanechanie aktivít, ktoré by zostali štrukturálne stratové dokonca aj po reštrukturalizácii. (33) V pláne reštrukturalizácie by mali byť popísané okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam v spoločnosti, čím sa vytvorí báza na posúdenie vhodnosti navrhovaných opatrení. Mal by sa brať do úvahy, okrem iného, aj súčasný stav a perspektívy zásobovania a dopytu na trhu príslušných produktov so scenármi, ktoré budú hodnotiť predpoklady v najlepšom prípade, v najhoršom prípade a v priemere a budú hodnotiť konkrétne silné a slabé stránky firmy. Malo by sa umožniť firme napredovať smerom k novej štruktúre, ktorá jej ponúkne perspektívu dlhodobej životaschopnosti a umožní jej stáť na vlastných nohách. (34) Plán by mal zabezpečiť zvrat, ktorý umožní spoločnosti po ukončení reštrukturalizácie uhrádzať všetky svoje náklady, vrátane odpisov a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu by mala byť dostačujúca nato, aby umožnila reštrukturalizovanej firme súťažiť v prostredí trhu na základe svojej vlastných predností. c) Vyhnutie sa nevhodným narušeniam hospodárskej súťaže (35) Musia sa prijať také opatrenia, aby sa čo možno najviac zmiernili negatívne účinky pomoci na konkurentov. V opačnom prípade treba pomoc považovať za pomoc "v protiklade so spoločným záujmom", a teda nekompatibilnú so spoločným trhom. (36) Táto podmienka má obvykle formu obmedzenia na prítomnosť, ktorú spoločnosť môže očakávať na svojom trhu alebo trhoch po ukončení obdobia reštrukturalizácie. Pokiaľ je veľkosť daného trhu (trhov) [20] zanedbateľná z pohľadu spoločenstva alebo EHP alebo je podiel firmy na danom trhu (trhoch) zanedbateľný, tak to treba chápať tak, že neexistuje žiadne nenáležité narušenie hospodárskej súťaže. Túto podmienku treba príslušne k uvedenému považovať za takú, ktorá sa bežne neaplikuje na malé a stredne veľké podniky, pokiaľ nie je inak uvedené v pravidlách o štátnej pomoci pre určitý sektor. (37) Povinné obmedzenie alebo zníženie účasti danej spoločnosti na relevantnom trhu (trhoch) predstavuje kompenzačný faktor v prospech jej konkurentov. Toto musí byť proporcionálne k deformačným efektom pomoci a najmä relatívnej dôležitosti firmy na svojom trhu (trhoch). Komisia stanoví rozsah takéhoto obmedzenia alebo zníženia na základe prehľadu o trhu pripojenému k plánu reštrukturalizácie a pokiaľ sa už začalo konanie na základe informácií dodaných zainteresovanými stranami. Zníženie účasti firmy na trhu sa musí realizovať cez plán reštrukturalizácie a podmienky, ktoré sú jeho súčasťou. (38) O zmiernení potreby kompenzačných opatrení možno uvažovať, ak je pravdepodobné, že takéto zníženie alebo obmedzenie spôsobí výrazné zhoršenie štruktúry trhu, napr. tým, že bude mať nepriamy účinok na vytvorenie monopolu alebo nezvratnej oligopolistickej situácie. (39) Kompenzačné opatrenia môžu mať rôzne formy podľa toho, či firma operuje, alebo neoperuje na trhu, na ktorom existuje nadbytok kapacity. Pri určovaní toho, či existuje, alebo neexistuje nadbytočná kapacita na danom trhu môže Komisia brať do úvahy všetky relevantné údaje, ktoré má k dispozícii: i) tam, kde existuje v rámci spoločenstva alebo EHP štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity na trhu "obsluhovanom" príjemcom, plán reštrukturalizácie musí byť prínosom – proporcionálne k výške získanej pomoci a jej dopadu na trh –k zlepšeniu trhových podmienok tým, že nezvratne zníži trhovú kapacitu. Zníženie kapacity bude nezvratné vtedy, keď sú relevantné aktíva permanentne neschopné dosiahnuť predchádzajúcu výkonnosť, alebo keď sa permanentne transformujú na iné ciele. Predaj kapacity konkurentom nie je v takomto prípade dostatočný, iba ak bude závod predaný na využívanie na geografickom trhu, na ktorom jeho trvalé prevádzkovanie nebude mať významné účinky na konkurenčný stav v rámci spoločenstva. Požiadavky na zníženie kapacity musia prispieť k zníženiu účasti firmy príjemcu na trhu spoločenstva (trhoch); ii) tam, kde na druhej strane neexistuje na úrovni spoločenstva alebo EHP žiadny štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity na trhu "obsluhovanom" príjemcom, Komisia tak či onak prešetrí, či by sa nemali požadovať kompenzačné opatrenia. Tam, kde akékoľvek takéto kompenzačné opatrenia obsahujú v sebe zníženie kapacity príslušnej firmy, potrebné zníženie by sa mohlo dosiahnuť osamostatnením aktív alebo filiálok. Komisia bude musieť prešetriť kompenzačné opatrenia navrhované príslušným členským štátom – bez ohľadu na ich formu – a stanoviť, či sú čo do rozsahu dostatočné nato, aby zmiernili potenciálne deformačné účinky pomoci na konkurenciu. Pri prešetrovaní nevyhnutných kompenzačných opatrení Komisia bude brať do úvahy stav na trhu, a najmä úroveň jeho rastu a rozsah uspokojenia dopytu. d) Pomoc obmedzená na minimum (40) Rozsah a intenzita pomoci sa musí obmedziť na striktné minimum nevyhnutné na realizáciu reštrukturalizácie vo svetle existujúcich finančných zdrojov spoločnosti, jej akcionárov alebo obchodnej skupiny, do ktorej patrí. Očakáva sa, že príjemcovia pomoci budú predstavovať významný príspevok k plánu reštrukturalizácie zo svojich vlastných zdrojov, vrátane predaja aktív, ktoré nie sú podstatné pre prežitie firmy alebo z externého financovania za trhových podmienkach. Ak sa má obmedziť deformačný účinok, výška pomoci alebo forma, v akej sa táto pomoc poskytuje, musí byť taká, aby sa zabránilo tomu, že spoločnosti sa poskytne nadbytočná hotovosť, ktorá by sa mohla použiť na agresívne, trh deformujúce aktivity nesúvisiace s procesom reštrukturalizácie. Komisia patrične prešetrí úroveň pasív firmy po reštrukturalizácii, vrátane situácie po akomkoľvek odklade alebo znížení dlhov, a to najmä v kontexte jej pokračovania v obchodnej činnosti po zavedení konania o kolektívnej insolventnosti vedenom proti nej podľa národného zákonodarstva [21]. Taktiež by sa žiadna pomoc nemala použiť na financovanie nových investícií, ktoré nie sú podstatné pre obnovenie životaschopnosti firmy. (41) V každom prípade treba Komisii preukázať, že pomoc bude použitá iba na účely obnovenia životaschopnosti firmy a že neumožní príjemcovi počas realizácie plánu reštrukturalizácie rozširovať výrobnú kapacitu, s výnimkou takej miery, do akej je to podstatné pre obnovenie životaschopnosti bez toho, aby to nevhodne deformovalo hospodársku súťaž. e) Špecifické podmienky, ktoré sú súčasťou schválenia pomoci (42) Navyše ku kompenzačným opatreniam popísaným v bodoch 35 až 39 a v prípade, že takéto ustanovenia neboli prijaté zo strany príslušného členského štátu, Komisia môže uložiť akékoľvek podmienky a záväzky, ktoré považuje za nevyhnutné nato, aby sa zabezpečilo, že pomoc nebude deformovať hospodársku súťaž do takej miery, ktorá by už bola v protiklade so spoločným záujmom. Napríklad sa môže od členského štátu požadovať, aby: i) prijal určité opatrenia sám pre seba (napr. otvoril určité trhy aj ostatným operátorom spoločenstva); ii) uložil určité záväzky na firmu príjemcu (napr. upustiť od toho, že si bude počínať ako cenový vodca na určitých trhoch); iii) upustil od poskytovania iných druhov pomoci firmy príjemcu počas obdobia reštrukturalizácie. f) Plná implementácia plánu reštrukturalizácie a dodržiavanie podmienok (43) Spoločnosť musí úplne zrealizovať plán reštrukturalizácie, ktorý bol prijatý Komisiou a musí splniť všetky ostatné záväzky uvedené v rozhodnutí Komisie. Komisia bude považovať akékoľvek nerešpektovanie implementovania plánu alebo splnenia ostatných záväzkov za zneužitie pomoci. (44) Keď operácie spojené s reštrukturalizáciou pokrývajú obdobie niekoľkých rokov a sú spojené s významným rozsahom pomoci, Komisia môže požadovať, aby vyplatenie pomoci na reštrukturalizáciu bolo rozložené do niekoľkých splátok a môže podmieniť realizovanie každej splátky: i) potvrdeniu, pred každou výplatou, o uspokojivej implementácii každej etapy plánu reštrukturalizácie v súlade s plánovaným časovým harmonogramom alebo; ii) jej odsúhlaseniu pred každou výplatou a po overení, či sa plán uspokojivo realizuje. g) Monitorovanie a výročná správa (45) Komisia musí byť v takom postavení, aby mohla zabezpečiť riadnu implementáciu plánov reštrukturalizácie prostredníctvom detailných pravidelných správ predkladaných zo strany príslušného členského štátu. (46) V prípade pomoci veľkým firmám prvá z týchto správ bude musieť byť predložená Komisii najneskôr do 6 mesiacov po schválení pomoci. Správy sa budú musieť následne posielať Komisii najmenej jedenkrát ročne k presne stanovenému dátumu, až kým sa nebudú dať ciele plánu reštrukturalizácie považovať za dosiahnuté. Musia obsahovať všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje nato, aby bola schopná monitorovať implementáciu programu reštrukturalizácie, harmonogram platieb spoločnosti a jej finančnú situáciu a dodržiavanie všetkých podmienok a záväzkov uvedených v rozhodnutí o schválení pomoci. Musia v nich byť najmä obsiahnuté všetky príslušné informácie o akejkoľvek pomoci na akékoľvek účely, ktorú spoločnosť získala – či už na individuálnej báze, alebo na základe všeobecnej schémy – počas obdobia reštrukturalizácie (pozri body 90 až 93). Tam, kde Komisia potrebuje v danom čase potvrdenie určitých kľúčových položiek informácií, napr. o zatvoreniach alebo zníženiach kapacity, bude Komisia požadovať správy častejšie. (47) V prípade pomoci malým alebo stredne veľkým podnikom bude za normálnych okolností dostačujúce každý rok zaslať kópie výkazov súvahy, výkazu o strate a zisku, s výnimkou prípadov, keď boli v rozhodnutí o schválení pomoci uvedené prísnejšie podmienky. 3.2.3. Podmienka "jedenkrát a naposledy" Aby sa zabránilo firmám získať nespravodlivú pomoc, pomoc na reštrukturalizáciu by sa mala poskytovať iba jedenkrát. Keď sa plánovaná pomoc na reštrukturalizáciu oznamuje Komisii, členský štát musí konkretizovať, či príslušná firma v minulosti už získala pomoc na reštrukturalizáciu, vrátane pomoci poskytnutej predtým, ako tieto usmernenia nadobudli účinnosť a taktiež vrátane akejkoľvek nehlásenej pomoci [22]. Ak je tomu tak a keď uplynulo menej ako 10 rokov od ukončenia doby reštrukturalizácie [23] alebo implementácia plánu bola pozastavená, potom Komisia bežne [24] povoľuje ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu iba za výnimočných a nepredvídateľných okolností, za ktoré spoločnosť nie je zodpovedná [25]. Za nepredvídateľnú okolnosť sa považuje taká, ktorá sa v žiadnom prípade nedala predpokladať počas koncipovania plánu reštrukturalizácie. (49) Aplikovanie tohto pravidla nebude v žiadnom prípade ovplyvnené nijakými zmenami vo vlastníctve prijímacej firmy po poskytnutí pomoci aani žiadnym súdnym alebo administratívnym konaním, ktoré by malo vplyv na uvedenie jej účtovej súvahy na zdravší základ, na zníženie jej pasív alebo na splatenie jej predchádzajúcich dlhov vtedy, ak ide o tú istú firmu, ktorá pokračuje v obchodnej činnosti. (50) Keď firma prevezme aktíva inej firmy a najmä takej, ktorá bola predmetom konaní uvedených v bode 49 alebo konania o vyhlásení kolektívnej insolventnosti vedeného podľa národného zákonodarstva a už sama získala pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, kupujúci vtedy nepodlieha požiadavke "jedenkrát a naposledy" za predpokladu, že budú splnené nasledovné 3 podmienky: a) kupujúci je jasne oddelený od starej firmy; b) kupujúci nadobudol aktíva starej firmy za trhové ceny (čím sa zabránilo akémukoľvek presunu pomoci vyplatenej starej firme); c) likvidácia alebo súdom dozorované konanie a kúpa starej spoločnosti nie sú iba nástrojmi ako sa vyhnúť aplikovaniu princípu "jedenkrát a naposledy" (Komisia by mohla stanoviť, že ide o takýto prípad, napr. vtedy, ked "ťažkosti, s ktorými sa stretáva kupujúci, boli jasne predvídateľné už vtedy, ked" sa preberali aktíva starej spoločnosti). (51) Na tomto mieste však treba zdôrazniť, že toto predstavuje pomoc pre počiatočné investície, a tým pomoc na kúpu aktív nemôže byť schválená na základe týchto smerníc (pozri taktiež bod 7). 3.2.4. Novelizácia plánu reštrukturalizácie (52) Tam, kde bola pomoc na reštrukturalizáciu schválená, príslušný členský štát môže v priebehu obdobia reštrukturalizácie požiadať Komisiu, aby dala súhlas na vykonanie zmien v pláne reštrukturalizácie a vo výške pomoci. Komisia môže povoliť takéto zmeny, pokiaľ spĺňajú nasledujúce podmienky: a) revidovaný plán musí ešte stále preukazovať návrat k životaschopnosti v rámci rozumného časového horyzontu; b) pokiaľ dôjde k zvýšenému rozsahu pomoci, všetky požadované kompenzačné opatrenia musia byť rozsiahlejšie v porovnaní s pôvodne uloženými; c) pokiaľ navrhované kompenzačné opatrenia budúmenšie vporovnaní s pôvodne plánovanými, rozsah pomoci bude musieť byť patrične znížený; d) nový časový harmonogram implementácie kompenzačných opatrení sa môže oneskorovať vzhľadom na pôvodne prijatý časový harmonogram aj výlučne z dôvodov, na ktoré nemá dosah ani spoločnosť, ani členský štát. Pokiaľ tomu tak nie je, rozsah pomoci sa musí príslušne znížiť. 3.2.5. Pomoc na reštrukturalizáciu v dotovaných oblastiach (53) Keďže ekonomická a sociálna súdržnosť je prioritným cieľom spoločenstva podľa článku 158 Zmluvy o ES, a keďže sa vyžadujú mnohé politické riešenia, ktoré by podporili tento cieľ podľa článku 159 [26], Komisia musí pri určovaní pomoci na reštrukturalizáciu v dotovaných oblastiach brať do úvahy potreby regionálneho rozvoja. Skutočnosť, že "chorľavá" firma sa nachádza v dotovanej oblasti, však neospravedlňuje zhovievavý prístup k pomoci na reštrukturalizáciu; v strednodobom alebo dlhodobom horizonte to totiž regiónu nepomôže, ak sa budú spoločnosti umele podporovať. Ďalej vychádzajúc z obmedzených zdrojov, ktoré sú k dispozícii na podporu regionálneho rozvoja, je to vo vlastnom záujme regiónu, aby použil tieto nedostatkové zdroje nato, aby rozvíjal čo možno najrýchlejšie alternatívne aktivity, ktoré sú životaschopné a udržateľné. V konečnom dôsledku narušenia v hospodárskej súťaži sa musia minimalizovať, a to dokonca aj v prípade pomoci firmám v dotovaných oblastiach. (54) Kritériá uvedené v bodoch 29 až 52 sú takto rovnako použiteľné aj v dotovaných oblastiach, a to dokonca aj vtedy, keď sa zvažujú potreby regionálneho rozvoja. V dotovaných oblastiach – pokiaľ nie je inak uvedené v pravidlách o štátnej pomoci pre daný sektor – môžu byť však podmienky na schvaľovanie pomoci menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení. Pokiaľ to bude opodstatnené na základe potrieb regionálneho rozvoja, požadované zníženie kapacity bude menšie v dotovaných oblastiach než v nedotovaných oblastiach a treba rozlišovať medzi oblasťami oprávnenými na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. (3) a) zmluvy a medzi oblasťami oprávnenými podľa článku 87 ods. (3) c) a tým vziať do úvahy väčšiu naliehavosť regionálnych problémov v dotovaných oblastiach, ktoré spadajú do článku 87 ods. (3) a). 3.2.6. Pomoc na reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov (55) Pomoc firmám malej a stredne veľkej kategórie [27] má tendenciu ovplyvňovať obchodné podmienky menej ako pomoc, ktorá sa poskytuje veľkým firmám. Toto sa týka taktiež pomoci určenej na reštrukturalizáciu, takže podmienky stanovené v bodoch 29 až 47 sa aplikujú menej striktne; poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov sa nebude zvyčajne spájať s kompenzačnými opatreniami (pozri body 35 až 39), pokiaľ toto nie je ustanovené inak v pravidlách o štátnej pomoci pre daný sektor; požiadavky týkajúce sa obsahu správ budú menej prísne (pozri body 45, 46 a 47). Na druhej strane, princíp "jedenkrát a naposledy" (body 48 až 51) sa bude aplikovať na malé a stredne veľké podniky v plnom rozsahu. 3.2.7. Pomoc určená na pokrytie sociálnych nákladov na reštrukturalizáciu (56) Plány reštrukturalizácie majú bežne za následok zníženie alebo úplné zanechanie dotknutých činností. Takéto obmedzenia sú často nevyhnutné v záujme racionalizácie a efektívnosti, úplne odhliadnuc od akýchkoľvek znížení kapacity, ktoré sa môžuvyžadovať ako podmienka pre poskytnutie pomoci (najmä v prípadoch, kde existuje na úrovni spoločenstva alebo EHP štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity – pozri body 35 až 39). Nech by to už malo akýkoľvek dôvod, takéto opatrenia budú vo všeobecnosti viesť ku zníženiu stavu pracovníkov v spoločnosti. (57) Pracovná legislatíva členských štátov môže obsahovať všeobecné schémy sociálneho zabezpečenia, na základe ktorých sa dávky pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a penzie z dôvodu skoršieho odchodu do dôchodku vyplácajú priamo nadbytočným zamestnancom. Takéto schémy sa nesmú považovať za štátnu pomoc spadajúcu do rámca článku 87 ods. (1) do tej miery, ako jedná štát priamo so zamestnancami a spoločnosť nie je v tom angažovaná. (58) Okrem priamych dávok pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a provízií pre zamestnancov pri skoršom odchode do dôchodku všeobecné schémy sociálnej podpory často predpisujú vláde uhrádzať náklady na dávky, ktoré spoločnosť poskytuje nadbytočným pracovníkom a ktoré idú nad rámec jej zákonných alebo zmluvných záväzkov. Tam, kde sú takéto schémy všeobecne k dispozícii, bez obmedzení na sektor, pre pracovníkov spĺňajúcich vopred definované a automaticky uplatniteľné podmienky, tieto sa nepovažujú za také, ktoré by v sebe obsahovali pomoc pre firmy vykonávajúce reštrukturalizáciu podľa článku 87 ods. (1). Na druhej strane, ak sa takéto schémy používajú na podporu reštrukturalizácie v určitých priemyselných odvetviach, môžu sa dobre aplikovať aj tu, vzhľadom na selektívny spôsob používania pomoci [28]. (59) Záväzky, ktoré spoločnosť samotná znáša na základe zamestnaneckej legislatívy alebo kolektívnych zmlúv s odbormi, poskytovať dávky pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a/alebo penzie z dôvodu skoršieho odchodu do dôchodku, sú súčasťou normálnych obchodných nákladov, ktoré firma musí hradiť zo svojich vlastných zdrojov. Vzhľadom na tento fakt, akýkoľvek príspevok štátu na tieto náklady sa bude musieť považovať za pomoc. Toto je pravda bez ohľadu na to, či sa takéto platby realizujú priamo vo firme alebo či sa vykonávajú cez vládnu agentúru zamestnancom. (60) Komisia má k takejto pomoci kladný prístup, pretože prináša ekonomické výhody nad a za rámec záujmov príslušnej firmy; uľahčuje štrukturálne zmeny, znižuje tvrdosti a často slúži iba na vyrovnanie rozdielov v záväzkov predpísaných spoločnostiam národnou legislatívou. (61) Okrem hradenia výdavkov na platby pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a skoršieho odchodu do dôchodku sa pomoc bežne poskytuje v spojení s daným prípadom reštrukturalizácie aj na preškoľovanie, poradenstvo a praktickú pomoc pri hľadaní alternatívneho zamestnania, na pomoc pri preložení a na odborné zaškolenie a pomoc pre tých zamestnancov, ktorí si želajú začať znovu. Komisia má zásadne pozitívny názor na tento druh pomoci. (62) Druh pomoci popísanej v bodoch 56 až 61 musí byť v pláne reštrukturalizácie jasne identifikovaný, pretože pomoc pre sociálne opatrenia výlučne na dávky pre nadbytočných zamestnancov sa neberie do úvahy na účely stanovenia rozsahu kompenzačných opatrení uvádzaných v bodoch 35 až 39. (63) Komisia zabezpečí v spoločnom záujme v kontexte plánu reštrukturalizácie, aby sociálne účinky reštrukturalizácie v členských štátoch, ktoré poskytujú viac než jednu pomoc, táto držala na minimálnej úrovni. 4. SCHÉMY POMOCI PRE MALÉ A STREDNE VEĽKÉ PODNIKY 4.1. VŠEOBECNÉ PRINCÍPY (64) Komisia schváli schémy pomoci nazáchranu a/alebo reštrukturalizáciu malých alebo stredne veľkých podnikov nachádzajúcich sa v ťažkostiach iba vtedy, keď príslušné firmy zodpovedajú definícii malých a stredne veľkých podnikov podľa názoru spoločenstva.Vzhľadom na nasledujúce špecifické ustanovenia sa bude kompatibilita takýchto schém posudzovať vo svetle podmienok uvedených v kapitolách 2 a 3. Akákoľvek pomoc poskytovaná podľa tejto schémy, ak nespĺňa jednu z týchto podmienok, sa musí Komisii individuálne oznámiť a musí byť ňou vopred schválená. 4.2. OPRÁVNENOSŤ (65) Pokiaľ nie je v pravidlách o štátnej pomoci pre určitý sektor ustanovené inak, potom priznávanie pomoci, podľa schém schválených odteraz, malým a stredne veľkým podnikom, tieto budú vyňaté z individuálneho oznamovania iba vtedy, keď príslušný podnik spĺňa aspoň jedno z 3 kritérií uvedených v bode 5. Pomoc podnikom, ktoré nespĺňajú žiadne z týchto 3 kritérií, sa musí Komisii oznamovaťindividuálne tak, aby Komisia mohla stanoviť, či ich možno kvalifikovať ako firmy nachádzajúce sa v ťažkostiach. 4.3. PODMIENKY PRE SCHVÁLENIE SCHÉM POMOCI NA ZÁCHRANU (66) Ak majú byť schválené Komisiou, schémy pomoci na záchranu musia spĺňať podmienky ustanovené v a), b), c) a e) bodu 23. Podmienka d) uvedená v bode 23 sa na účely tejto kapitoly nahrádza nasledovnou podmienkou: d) Pomoc na záchranu sa môže poskytnúť na dobu nepresahujúcu 6 mesiacov, pričom počas tejto doby sa musí vypracovať analýza postavenia firmy. Pred ukončením tejto doby členský štát musí schváliť buď plán reštrukturalizácie, alebo plán likvidácie alebo požadovať od príjemcu splatenie pôžičky a pomoc zodpovedajúcej rizikovej prirážke. Každá pomoc poskytovaná na dobu dlhšiu ako 6 mesiacov sa musí individuálne oznamovať Komisii. 4.4. PODMIENKY PRE SCHVÁLENIE SCHÉM POMOCI NA REŠTRUKTURALIZÁCIU (67) Komisia schváli schémy pomoci na reštrukturalizácia iba vtedy, ak poskytnutie pomoci bude podmienené tým, že príjemca bude v plnom rozsahu implementovať plán reštrukturalizácie, ktorý schválil príslušný členský štát a ktorý spĺňa nasledovné podmienky: Obnovenie životaschopnosti : uplatňujú sa kritériá uvedené v bodoch 31 až 34. Zabránenie nenáležitým narušeniam hospodárskej súťaže : pretože pomoc malým a stredne veľkým podnikom má tendenciu deformovať hospodársku súťaž v menšej miere, zásady uvedené v bodoch 35 až 39 – totiž, že prítomnosť firmy príjemcu na relevantnom trhu (trhoch) sa bude musieť znížiť – sa neuplatňujú, pokiaľ nie je v pravidlách o štátnej pomoci pre určitý sektor uvedené inak. Schémy musia však tak či onak zabezpečiť, že firmy príjemcu nezvýšia svoju kapacitu počas trvania plánu reštrukturalizácie. Pomoc limitovaná na nevyhnutné minimum : platia zásady uvedené v bodoch 40 a 41. Princíp "jedenkrát a naposledy" i) za výnimočných a nepredvítateľných okolností, za ktoré spoločnosť nie je zodpovedná; ii) keď niektorá firma prevezme aktíva inej firmy, ktorá sama už prijala pomoc na záchranu alebo na reštrukturalizáciu. Zmena plánu reštrukturalizácie : akékoľvek zmeny plánu musia vyhovovať pravidlám ustanoveným v bode 52. 4.5. SPOLOČNÉ PODMIENKY PRE SCHVAĽOVANIE SCHÉM POMOCI NA ZÁCHRANU A/ALEBO REŠTRUKTURALIZÁCIU (68) V schémach musí byť špecifikovaná výška pomoci, ktorá môže byť poskytnutá každej firme ako súčasť operácie na záchranu alebo reštrukturalizáciu, vrátane situácie, kedy bol plán modifikovaný. Akákoľvek pomoc, presahujúca túto výšku, musí byť individuálne hlásená Komisii. Maximálna výška pomoci nesmie prekročiť hodnotu 10 miliónov eur, vrátane akejkoľvek pomoci z iných zdrojov alebo na základe iných schém. 4.6. MONITOROVANIE A VÝROČNÉ SPRÁVY (69) Body 45, 46 a 47 sa neaplikujú na schémy pomoci. Pravda, podmienkou schválenia bude predloženie správ o realizácii schémy, obvykle na ročnom základe, ktoré budú obsahovať informácie špecifikované v pokynoch Komisie pre vypracovávanie štandardizovaných správ [29]. Správy musia taktiež obsahovať zoznam všetkých recipientských firiem, pričom pre každú z nich bude uvedené: a) názov spoločnosti; b) jej sektorový kód s použitím dvojciferných sektorových klasifikačných kódov podľa NACE [30]; c) počet zamestnancov; d) ročný obrat a hodnota účtovnej súvahy; e) garantovaná výška pomoci; f) tam, kde je to vhodné, akákoľvek pomoc na reštrukturalizáciu alebo iná podpora, s ktorou sa nakladalo ako s pomocou, ktorá sa prijala v minulosti; g) či takáto spoločnosť príjemcu bola, alebo nebola v likvidácii alebo bola predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti pred ukončením doby reštrukturalizácie. 5. USTANOVENIA APLIKOVATEĽNÉ PRE POMOC NA REŠTRUKTURALIZÁCIU V SEKTORE PÔDOHOSPODÁRSTVA [31] 5.1. ZNÍŽENIE KAPACITY (70) Body 35 až 39 a 55 a 67 b) stanovujú, že požiadavka na kompenzačné opatrenia sa obvykle neuplatňuje v prípade malých a stredne veľkých podnikov, pokiaľ nie je v pravidlách o sektorovo-špecifickej štátnej pomoci uvedené inak. V sektore pôdohospodárstva Komisia bude obvykle vyžadovať v súlade so zásadami stanovenými v bodoch 35 až 39, aby kompenzačné opatrenia vykonali všetci príjemcovia pomoci na reštrukturalizáciu bez ohľadu na svoju veľkosť. Členské štáty však môžu alternatívne uplatňovať na pôdohospodárstvo špeciálne pravidlá stanovené v bodoch 73 až 82. 5.2. DEFINÍCIA NADBYTOČNEJ KAPACITY (71) V sektore pôdohospodárstva a na účely týchto smerníc štrukturálnu nadbytočnú kapacitu definuje Komisia z prípadu na prípad, pričom berie do úvahy najmä: a) rozsah a trendy pre kategóriu relevantného produktu v priebehu predchádzajúcich 3 rokov uplatňovania opatrení na stabilizáciu trhu, najmä refundovanie a stiahnutie vývozu z trhu, vývoj cien na svetových trhoch a prítomnosť sektorových obmedzení v legislatíve spoločenstva. Primárne produkty podliehajúce produkčným kvótam sa budú považovať za také, ktoré nemajú nadbytočnú kapacitu; b) pokiaľ ide o rybolov a pestovanie kultúr vo vode, špecifické charakteristiky sektora a pravidlá spoločenstva, ktorými sa tento sektor riadi, a to najmä usmernenia na prešetrovanie štátnej pomoci pre rybolov a pestovanie kultúr vo vode [32] a nariadenie Rady (ES) č. 2468/98 [33]. 5.3. OPRÁVNENOSŤ PRE SCHÉMY POMOCI NA ZÁCHRANU A REŠTRUKTURALIZÁCIU (72) Bod 65 týkajúci sa oprávnenosti pre schémy pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu pre malé a stredne veľké podniky a konkrétne oslobodenie od požiadavky individuálne oznamovať akékoľvek poskytnutie takejto pomoci sa netýka sektoru pôdohospodárstva (výroba, spracovanie a odbyt). V tomto sektore a na základe schém pomoci schvaľovaných odteraz poskytnutie pomoci malým a stredne veľkým podnikom, ktoré nespĺňajú podmienky ustanovené v tomto bode, môžu byť aj tak oslobodené od povinnosti individuálneho hlásenia. 5.4. ZNÍŽENIE KAPACITY (73) Komisia na žiadosť príslušného členského štátu, ako alternatívu k všeobecným ustanoveniam týchto smerníc týkajúcich sa zníženia kapacity, bude uplatňovať na operátorov v sektore pôdohospodárstva nasledovné ustanovenia. a) Všeobecný prípad (74) Tam, kde existuje štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity, sa uplatňuje požiadavka na nevratné zníženie alebo uzatvorenie kapacity uvedená v bodoch 35 až 39. Pravda, v prípade základnej pôdohospodárskej produkcie je táto požiadavka nahradená požiadavkou, aby takéto zníženie alebo uzatvorenie kapacity pokračovalo po dobu najmenej 5 rokov s tým, že: i) v prípade opatrení zameraných na určité produkty alebo operátorov musí obvykle zníženie výrobnej kapacity dosiahnuť 16 % [34] z toho, na čo sa skutočne poskytuje pomoc na reštrukturalizáciu; ii) v prípade iných opatrení, ktoré nie sú takto zamerané, musí vyššie uvedené zníženie kapacity obvykle dosiahnuť 8 % [35] hodnoty výroby produktov so štrukturálnym nadbytkom, na ktoré sa efektívne poskytuje pomoc na reštrukturalizáciu. (75) Pri určovaní oprávnenosti pomoci na reštrukturalizáciu a jej výšky sa nebude brať ohľad na bremená zhodnosti s kvótami spoločenstva a na príbuzné ustanovenia aplikovateľné na úrovni individuálnych operátorov. b) Špeciálny prípad malých pôdohospodárskych podnikov (MPP) (76) Na účely týchto smerníc sú MPP (malé pôdohospodárske podniky) definované ako takí operátori v sektore pôdohospodárstva, ktorí nemajú viac ako 10 ročných pracovných jednotiek. (77) V prípade malých pôdohospodárskych podnikov (MPP) požiadavka na nezvratné zníženie alebo uzatvorenie kapacity sa môže považovať za dosiahnutú na úrovni relevantného trhu (nemusí nevyhnutne zahŕňať výlučne, ba dokonca ani jedného príjemcov pomoci na reštrukturalizáciu). Vzhľadom na zhodnosť s ustanoveniami Spoločnej poľnohospodárskej politiky je na členských štátoch, aby si zgolili, aký systém zníženia kapacity budú aplikovať na MPP. V takýchto prípadoch členské štáty musia – ako všeobecné pravidlo – preukázať, že: i) v prípade opatrení zameraných na jednotlivé produkty alebo operátorov systém v príslušnom členskom štáte zníži výrobnú kapacitu produktu (produktov) so štrukturálnym nadbytkom o 10 % [36] z toho, na čo sa pomoc na reštrukturalizáciu efektívne poskytuje; ii) v prípade iných opatrení nezameraných týmto smerom, takéto zníženie kapacity musí dosiahnuť 5 % [37] z hodnoty výroby produktov so štrukturálnym nadbytkom, na ktoré sa pomoc na reštrukturalizáciu skutočne poskytuje. Toto zníženia sa môže dotýkať buď produktov, ktoré skutočne profitujú z tejto pomoci na reštrukturalizáciu, alebo akýchkoľvek iných produktov so štrukturálnym nadbytkom, uvedených v prílohe I. Členské štáty musia taktiež preukázať, že zníženie kapacity bude naviac k akémukoľvek takému zníženiu, ktoré by sa aplikovalo v prípade absencie pomoci na reštrukturalizáciu. (78) Tam, kde sa neusilujeme o zníženie kapacity na úrovni príjemcu pomoci, opatrenia na dosiahnutie zníženia musia byť implementované najneskôr do dvoch rokov po tom, ako sa dosiahol prah stanovený v bodoch 79, 80 a 81. c) Zvláštne okolnosti pre všetkých operátorov v sektore pôdohospodárstva (79) V rámci tohto sektora dokonca aj veľmi malé rozsahy pomoci sú schopné spĺňať podmienky článku 87 ods. (1) zmluvy. Pravda, pri uznávaní praktických problémov spojených so znížením kapacity na úrovni základnej pôdohospodárskej výroby (a nepriamo pri spracovaní a uvádzaní produktov podľa prílohy I zmluvy na trh), dokonca pri uznávaní spoločného záujmu za oprávňujúci na výnimku podľa článku 87 ods. (3) c), Komisia – na základe dodržiavania všetkých ostatných podmienok – sa zriekne požiadaviek na zníženie kapacity v nasledovných situáciách: i) pri opatreniach zameraných na akúkoľvek špeciálnu kategóriu produktov alebo operátorov, kde súhrn rozhodnutí prijatých v prospech všetkých príjemcov počas akéhokoľvek následného (nadväzného) dvanásťmesačného obdobia nebude obsahovať také množstvo produktu, ktoré by presahovalo 3 % celkovej ročnej produkcie takýchto produktov v danej krajine; ii) pri opatreniach nezameraných takýmto smerom, kde súhrn rozhodnutí prijatých v prospech všetkých príjemcov počas akéhokoľvek nepretržitého dvanásťmesačného obdobia nebude obsahovať hodnotu produktu, ktorý presahuje 1,5 % celkovej ročnej hodnoty pôdohospodárskej produkcie v danej krajine. (80) Na žiadosť príslušného členského štátu geografické hľadiská podľa i) a ii) bodu 79 môžu byť pre akékoľvek opatrenie určené na regionálnej úrovni. Vo všetkých prípadoch meranie produkcie určitej krajiny (alebo určitého regiónu) sa bude opierať o bežné úrovne výroby (vo všeobecnosti to bude priemer za posledné tri roky) a – pokiaľ ide o množstvo alebo hodnotu produkcie príjemcov – bude predstavovať produkciu ich podnikov pred rozhodnutím o poskytnutí pomoci. (81) Upustenie od požiadavky na zníženie kapacity nebude v žiadnom prípade implikovať toleranciu investičnej pomoci týkajúcu sa aktivít podliehajúcich sektorovým limitom. (82) V prípadoch, keď sú limity na výnimku zo zníženia kapacity na základe bodov 79, 80 a 81 prekročené: i) zníženie kapacity, ktoré sa má dosiahnuť, bude stanovené na základe celkovej podporovanej kapacity a nie iba tej časti, ktorá prekračuje dané prahové hodnoty; ii) pokiaľ ide o príjemcov iných ako sú MPP, ktoré už boli akceptované pre poskytnutie pomoci skôr než sa dosiahli prahové hodnoty, zníženie kapacity sa dá dosiahnuť opatreniami analogickými s opatreniami pre (MPP) malé pôdohospodárske podniky podľa bodov 76, 77 a 78. 5.5. PODMIENKA "JEDENKRÁT A NAPOSLEDY" (83) Zásada, že pomoc na reštrukturalizáciu sa má poskytovať iba jedenkrát, sa aplikuje aj v sektore pôdohospodárstva. Pravda, derogáciou bodov 48 až 51 a 67, pokiaľ sa týka individuálnych poskytnutí pomoci a schém na záchranu a reštrukturalizáciu týkajúcich sa základnej pôdohospodárskej výroby, obdobie, počas ktorého sa nesmie poskytnúť žiadna ďalšia pomoc s výnimkou mimoriadnych a nepredvídateľných okolností, za ktoré spoločnosť nie je zodpovedná, sa skracuje na 5 rokov. Derogácie tejto zásady nie je treba individuálne hlásiť Komisii, za predpokladu, že budú vykonané v súlade s podmienkami stanovenými v schéme a schválené Komisiou. Zmeny v schémach na záchranu a reštrukturalizáciu, ktoré mali brať do úvahy vývoj na trhu, ktorý nebol predvídateľný v čase, keď tieto schémy schvaľovala Komisia, sa prešetria spôsobom z prípadu na prípad. 5.6. MONITOROVANIE A VÝROČNÉ SPRÁVY (84) Pravidlá stanovené v kapitolách 3 a 4 sa týkajú monitorovania a výročných správ v sektore pôdohospodárstva, až na povinnosť dodať zoznam všetkých príjemcov pomoci a určité informácie o každom z nich [body 69 a) až g)]. Posledne menovaná povinnosť sa netýka schém pre malé pôdohospodárske podniky. (85) Tam, kde sa použili ustanovenia bodov 73 až 82, správy musia obsahovať aj údaje preukazujúce buď: a) množstvo (alebo hodnotu) produkcie, ktorá efektívne profitovala z pomoci na reštrukturalizáciu a údaje o znížení kapacity dosiahnuté na základe týchto bodov; alebo b) že podmienky na oslobodenie od zníženej kapacity v súlade s bodmi 79, 80 a 81 boli splnené. 5.7. DEFINÍCIA "DOTOVANÝCH OBLASTÍ" (86) Na účely týchto smerníc "dotované oblasti" (pozri body 53 a 54) musia zahŕňať taktiež, v prípade operátorov v sektore pôdohospodárstva, aj menej preferované oblasti definované v nariadení Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podporovaní rozvoja vidieku zo strany Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a pozmeňujúce a rušiace niektoré nariadenia [38]. 6. PRIMERANÉ OPATRENIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. (1) (87) Komisia navrhuje podľa článku 88 ods. (1) zmluvy, aby členské štáty prijali príslušné opatrenia ustanovené v ďalšom texte so zreteľom na ich schémy pomoci. Komisia podmieni schválenie akejkoľvek budúcej schémy súladom s nižšie uvedenými opatreniami. 6.1. INDIVIDUÁLNE OHLASOVANIE AKEJKOĽVEK POMOCI NA HMOTNÉ INVESTÍCIE POČAS OBDOBIA REŠTRUKTURALIZÁCIE (88) Ak veľký podnik dostane pomoc na účely reštrukturalizácie preskúmavanej podľa týchto smerníc, potom poskytnutie akejkoľvek inej investičnej pomoci počas obdobia reštrukturalizácie – a to dokonca aj v súlade so schémou, ktorá už bola schválená – má tendenciu ovplyvňovať hodnotenie Komisie o rozsahu požadovaných kompenzačných opatrení. (89) Počas obdobia reštrukturalizácie takéhoto podniku každá pomoc plánovaná na podporu hmotných investícií (či už je určená na podporu regionálneho rozvoja, ochrany životného prostredia, alebo akýchkoľvek iných cieľov) a udelená po 30. júni 2000, sa musí individuálne hlásiť, pokiaľ nie je krytá pravidlom de minimis [39]. 6.2. NUTNOSŤ INFORMOVAŤ KOMISIU O AKEJKOĽVEK POMOCI POSKYTNUTEJ FIRME PRÍJEMCU (90) Ak veľký podnik získa pomoc na reštrukturalizáciu preverenú v zmysle týchto smerníc, monitorovanie uspokojivej implementácie rozhodnutí Komisie o takejto pomoci si vyžaduje vysokú mieru transparentnosti s ohľadom na akúkoľvek pomoc, ktorú by daná firma mohla získať, a to dokonca aj v súlade so schémou, ktorá už bola schválená a dokonca aj v prípade, kde takáto pomoc nepodlieha individuálnemu oznamovaniu podľa bodov 88 a 89. (91) S účinnosťou od 30. júna 2000 hlásenia o pomoci na reštrukturalizáciu veľkého podniku musia uvádzať, kvôli informovanosti aj inú pomoc akéhokoľvek druhu, ktorej poskytnutie príjemcovej firme sa plánuje počas obdobia reštrukturalizácie, pokiaľ to nie je zabezpečené pravidlom de minimis. (92) Obdobne správy, ktoré sa musia predkladať v súlade s bodmi 45, 46 a 47 týchto smerníc, musia uvádzať inú pomoc poskytnutú príjemcovej firme počas daného obdobia a akúkoľvek inú pomoc, ktorej poskytnutie sa plánuje príjemcovej firme počas obdobia reštrukturalizácie, pokiaľ to nespadá do pravidla de minimis. (93) Komisia si vyhradzuje právo začať konanie podľa článku 88 ods. (2) zmluvy voči každej pomoci danej firme, pokiaľ poskytnutie takejto pomoci v zmysle schválených schém môže mať tendenciu obchádzať požiadavky týchto smerníc. 6.3. PRISPÔSOBENIE EXISTUJÚCICH SCHÉM ZÁCHRANY A REŠTRUKTURALIZÁCIE V DUCHU TÝCHTO USMERNENÍ (94) Členské štáty musia prispôsobiť svoje existujúce schémy pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, ktoré majú zostať v platnosti po 30. júni 2000 tak, aby ich zosúladili s týmito usmerneniami, najmä s požiadavkami kapitoly 4 a po tomto dátume. (95) Aby sa Komisii umožnilo monitorovať proces prispôsobovania, členské štáty jej musia poskytnúť zoznam všetkých takýchto schém pred 31. decembrom 1999. Následne jej musia – v každom prípade pred 30. júnom 2000 – poskytnúť dostatočné informácie, ktoré jej umožnia skontrolovať, či tieto schémy boli skutočne zmenené v súlade s týmito usmerneniami. 7. NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI, DOBA TRVANIA A REVÍZIA TÝCHTO USMERNENÍ 7.1. NOVELIZÁCIA USMERNENÍ REGIONÁLNEJ POMOCI (96) Bod 4.4 týchto usmernení o národnej regionálnej pomoci [40] sa týmto mení vymazaním textu od slova "pokiaľ" až do konca tohto bodu. Tento text vylúčil z rozsahu "pôvodné investície" kúpu zariadenia od firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach a v tom prípade ju vylúčil z oprávnenia na regionálnu pomoc. Preto už takéto vylúčenie naďalej neplatí. V prípade, že sa prevádzka kupuje od firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach, musí byť preukázané najmä to, že podmienka stanovená v bode 4.5 – totiž, že transakcia prebehne za trhových podmienok - bola splnená. 7.2. NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI A DĹŽKA TRVANIA (97) S výhradou na ustanovenia uvedené v ďalšom texte, tieto usmernenia nadobudnú účinnosť dňom ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Zostanú v platnosti, pokiaľ nebude ustanovené inak v žiadnom novom rozhodnutí, po dobu 5 rokov. 7.3. POMOC MALÝM A STREDNE VEĽKÝM PODNIKOM (98) Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov oznámená pred 30. aprílom 2000 (individuálne alebo v schémach) bude vyhodnocovaná v zmysle usmernení platných pred prijatím tohto textu. Predĺženie účinnosti takýchto usmernení, ktoré bolo oznámené členským štátom a zverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev 10. marca 1999 (pozri poznámku pod čiarou 2), je preto pre takúto pomoc obnovená. (99) Každá schéma je však predmetom príslušných opatrení, na ktoré sa odvolávame v bodoch 94 a 95, pokiaľ sa počíta s tým, že schéma zostane v realizácii po 30. júni 2000. 7.4. POMOC VEĽKÝM PODNIKOM (100) Vzhľadom na ustanovenia uvedené v ďalšom texte Komisia zhodnotí kompatibilitu so spoločným trhom akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu veľkých podnikov na základe týchto usmernení, akonáhle budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Oznámenia zaregistrované Komisiou pred týmto dátumom budú preverené v svetle kritérií platných v čase oznámenia. 7.5. NEOZNAMOVANÁ POMOC (101) Komisia prešetrí kompatibilitu so spoločným trhom pri každej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu poskytovanej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 88 ods. (3) zmluvy: a) na základe týchto usmernení, pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev; b) na základe usmernení platných v čase poskytovania pomoci vo všetkých ostatných prípadoch. [1] Ú. v. ES C 368, 23.12.1994, s. 12. [2] Ú. v. ES C 67, 10.3.1999, s. 11. [3] Ú. v. ES C 283, 19.9.1997, s. 2, pozri poznámku pod čiarou vzťahujúcu sa na heslo v kapitole 5. [4] COM(1998) 417 konečný; COM(1999) 148 konečný. [5] CSE(97) 1 konečný. [6] Toto sa týka najmä typov spoločností uvedených v prvom pododseku článku 1 ods. (1) smernice Rady 78/660/EHS (Ú. v. ES L 222, 14.8.1978, s. 11), zmenené a doplnené najmä smernicou 90/605/EHS (Ú. v. ES L 317, 16.11.1990, s. 60). [7] Analogicky s ustanoveniami smernice Rady 77/91/EHS (Ú. v. ES L 26, 30.1.1977, s. 1). [8] Toto sa týka najmä typov spoločností uvedených v prvom pododseku článku 1 smernice 90/605/EHS. [9] Vytvorenie spoločnosťou nejakej filiálky iba ako nástroja na získanie jej aktív a prípadne aj jej pasív sa nepovažuje za vytvorenie novej firmy. [10] Jedinú výnimku z tohto pravidla tvoria všetky prípady, ktorými sa zaoberá Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben v kontexte svojich privatizačných aktivít a iných podobných prípadov v nových Länder (spolkových krajinách), vrátane spoločností, ktoré vnikajú z likvidácie alebo prevzatia aktív až do 31. decembra 1999. [11] Špecifické pravidlá takéhoto charakteru existujú pre oblasť stavby lodí [nariadenie (ES) č. 1540/98, Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1), pre automobilový priemysel (Ú. v. ES C 279, 15.9.1997, s. 1) a pre letecký sektor (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5)]. [12] Vrátane prípadu pomoci spolufinancovanej z fondov spoločenstva. [13] Ú. v. ES L 195, 29.7.1980, s. 35, zmenené a doplnené smernicou 93/84/EHS (Ú. v. ES L 254, 12.10.1993, s. 16). [14] Pozri rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 1977 v kauze 78/76 Steinike und Weinling vs. Nemecko (1977) Zb. súd. rozh. ESD 595; Crédit Lyonnais/Usinor-Sacilor, vyhlásenie Komisie pre tlač IP(91) 1045. [15] Pozri Vyhlásenie o verejných podnikoch vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3). [16] Pozri najmä bod 27 Oznámenia o verejných podnikoch vo výrobnom sektore. [17] Výnimku je možné urobiť v prípade záchrannej pomoci v bankovom sektore tak, aby sa umožnilo danej úverovej inštitúcii dočasne pokračovať vo vykonávaní jej bankových operácii v súlade s platnou finančnou legislatívou (smernica Rady 89/647/EHS z 18. decembra 1989 o ukazovateľoch platobnej a úverovej schopnosti pre úverové inštitúcie, Ú. v. ES L 386, 30.12.1989, s. 14). Každá pomoc poskytnutá v inej forme, ako je forma popísaná v pododseku b), napr. kapitálová injekcia alebo podriadená pôžička, sa bude brať do úvahy, keď sa budú prešetrovať akékoľvek kompenzačné opatrenia na základe plánu reštrukturalizácie v súlade s bodmi 35 až 39. [18] Úhrada pôžičky spojenej s pomocou na záchranu sa môže poskytnúť na reštrukturalizáciu, ale až následne po schválení Komisiou. [19] Informačné položky dát, ktoré Komisia potrebuje na to, aby mohla uspokojivo prešetriť pomoc, sa uvádzajú v prílohe I. [20] Ako bolo definované v bode 7.6 viacsektorového rámca o regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (Ú. v. ES C 107, 7.4.1998, s. 7): "relevantný trh (trhy) výrobkov na stanovenie trhového podielu obsahuje v sebe tie výrobky, s ktorými počítal investičný projekt a kde je to vhodné ich náhrady, za ktoré ich považuje spotrebiteľ (z dôvodu charakteristík výrobkov, ich cien a ich predpokladaného používania) alebo výrobca (prostredníctvom flexibility výrobných zariadení). Relevantný geografický trh zahŕňa obvykle EHP alebo alternatívne akúkoľvek jeho významnú časť, pokiaľ je možné podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlíšiť od iných oblastí v rámci EHP. Tam, kde je to primerané, môžu byť relevantné trhy považované za globálne". V poznámke pod čiarou je uvedené, že tam, kde sa investície týkajú výroby polotovarov, relevantný trh môže byť trhom pre finálny výrobok, pokiaľ sa väčšina produkcie nepredáva na otvorenom trhu. [21] Pozri tretí odsek bodu 6. [22] Pokiaľ ide o neohlásenú pomoc, Komisia vezme pri svojej analýze do úvahy možnosť, že táto pomoc mohla byť deklarovaná ako kompatibilná so spoločným trhom, aj keď to nebola pomoc určená na reštrukturalizáciu. [23] Pokiaľ nebude špecifikované inak, doba reštrukturalizácie bude normálne ukončená vtedy, keď vyprší konečný termín na implementáciu rôznych opatrení uvedených v pláne reštrukturalizácie (pozri šiestu zarážku textu v bode IV prílohy I). [24] Vychádzajúc zo stupňa liberalizácie a špecifických charakteristických rysov každého sektoru si treba všimnúť dve situácie: - v sektore leteckej dopravy úplne liberalizovanom od roku 1997, bude Komisia aplikovať princíp "jedenkrát a naposledy" v rámci obmedzení a podmienok smerníc o štátnej pomoci v sektore leteckej prepravy, - v iných sektoroch, kde účinky liberalizácie trhov spoločenstva, ktoré boli predtým uzatvorené pre hospodársku súťaž, mali za následok vytvorenie nových ekonomických podmienok, sa tu potom môže uvažovať o derogáciách. [25] Na účely tohto odseku pomoc poskytnutá pred 1. januárom 1996 podnikom bývalej NDR a deklarovaná Komisiou za kompatibilnú so spoločným trhom sa neberie do úvahy. Navyše tento odsek sa netýka prípadov pomoci takýmto podnikom oznámených pred 31. decembrom 2000. Komisia je však toho názoru, že pomoc na reštrukturalizáciu je normálne poskytovať iba jedenkrát, a preto takéto prípady prešetrí v duchu tohto princípu. [26] Článok 159 Zmluvy o ES ustanovuje, okrem iného, že "formulácia a implementácia politiky a akcii spoločenstva a implementácia vnútorného trhu budú brať do úvahy ciele stanovené v článku 158 a budú prispievať k ich dosiahnutiu". [27] Tak, ako je to definované v doporučení Komisie z 3. apríla 1996 týkajúcom sa definície malých a stredne veľkých podnikov (Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4). [28] Vo svojom rozsudku z 26. septembra 1996 v kauze C-241/94 (Francúzsko vs. Komisia (1996) Zb. súd. rozh. ESD, s. I - 4551), (Kimberly Clark Sopalin), Súdny dvor potvrdil, že systém financovania zo strany francúzskych úradov na báze voľného úsudku, prostredníctvom Národného fondu zamestnanosti, bol zodpovedný za to, že dostával určité podniky do priaznivejšej situácie v porovnaní s inými podnikmi, čo bolo kvalifikované ako pomoc v znení článku 87 ods. (1) zmluvy. (Rozsudok súdu nespochybnil závery Komisie, že pomoc bola kompatibilná so spoločným trhom). [29] Pozri list členským štátom z 22. februára 1994: Právo hospodárskej súťaže v Európskych spoločenstvách, zväzok IIA. [30] Štatistická klasifikácia ekonomických aktivít v Európskom spoločenstve, uverejnená Štatistickým úradom Európskych spoločenstiev. [31] Na účely týchto smerníc sa týka všetkých operátorov zaangažovaných vo výrobe a/alebo v obchode s produktmi uvedenými v prílohe I zmluvy, vrátane rybolovu a pestovania kultúr vo vode, ale s náležitým zreteľom na špecifické charakteristiky daného sektora a pravidlá spoločenstva, ktorými sa tento sektor riadi. [32] Ú. v. ES C 100, 27.3. 1997, s. 12. [33] Ú. v. ES L 312, 20.11.1998, s. 19. [34] V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. [35] V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. [36] V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. [37] V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. [38] Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80. [39] Ú. v. ES C 68, 6.3.1996, s. 9. [40] Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I FORMA OZNAMOVANIA INDIVIDUÁLNEHO POSKYTNUTIA POMOCI NA REŠTRUKTURALIZÁCIU I. Informácie o spoločnosti - názov spoločnosti, - právny status, - sektor, v ktorom spoločnosť operuje, na základe príslušného kódu NACE, - mená hlavných akcionárov a rozsah ich vlastníctva, - zoznam všetkých akcionárskych dohôd (vytvorenie zdravého jadra, nákupné opčné práva atď.), - pokiaľ spoločnosť patrí do nejakej skupiny, tak je nutná kópia úplnej aktualizovanej organizačnej schémy celej skupiny znázorňujúca prepojenia medzi jej členmi (kapitál a hlasovacie práva), - ak spoločnosť vznikla na základe kúpy aktív po likvidácii alebo správnom konaní pod súdnym dozorom, tak je nutné uviesť vyššie uvedené detaily aj o príslušnej firme (firmách), - rozmiestnenie všetkých hlavných výrobných lokalít vo svete, spolu s pracovnými silami, - ak sa so spoločnosťou zaobchádza ako s malým a stredne veľkým podnikom, tak členský štát musí predložiť dôkaz, že spĺňa všetky kritériá v zmysle definície spoločenstva. Ak tomu tak je, musí vysvetliť prečo spoločnosť nie je kvalifikovaná pre schému pomoci na reštrukturalizáciu pre malé a stredne veľké podniky (buď žiadna takáto schéma neexistuje, alebo spoločnosť nespĺňa kritériá oprávnenosti), - kópia posledných troch výkazov o strate a zisku (ak je to možné) alebo aspoň najnovšieho, - kópia akéhokoľvek súdneho rozhodnutia o vymenovaní správcu alebo o začatí vyšetrovania v spoločnosti. II. Prehľady o trhu Členský štát musí poskytnúť kópiu prehľadu o trhu (trhoch) obsluhovaného firmou nachádzajúcou sa v ťažkostiach, aj s názvom organizácie, ktorá ho vypracovala. Prehľad o trhu musí obsahovať najmä: - presnú definíciu trhu pokrývaného týmto prehľadom, - názvy hlavných konkurentov spoločnosti s ich podielmi na svetovom trhu, trhu spoločenstva a na domácom trhu, - vývoj trhových podielov v spoločnosti v posledných rokoch, - stanovenie celkovej výrobnej kapacity a dopytu na úrovni spoločenstva so záverom, či existuje, alebo neexistuje nadbytočná kapacita na trhu, - prognózy na úrovni spoločenstva trendov dopytu, súhrnnej kapacity a cien na trhu na obdobie nadchádzajúcich piatich rokov. III. Popis pomoci - preukázať, že ťažkosti spoločnosti sú jej vlastné a nie sú výsledkom ľubovoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny, - stanoviť, či spoločnosť už dostala pomoc na záchranu a ak áno, uviesť dátum schválenia, pripojiť záväzok členského štátu, predložiť plán reštrukturalizácie alebo likvidácie, - stanoviť, či spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej filiálok, v ktorých drží nie menej ako 25 % kapitálu alebo hlasovacích práv už v minulosti dostali pomoc na reštrukturalizáciu alebo pomoc považovanú za takúto. Ak áno, treba uviesť odkazy na predchádzajúce rozhodnutia Komisie, - indikovať, akú formu by mala pomoc mať a celkovú výšku príslušného finančného prospechu, - popísať kompenzačné opatrenia navrhované so zámerom zmierniť deformačné účinky na hospodársku súťaž na úrovni spoločenstva, - špecifikovať každú pomoc akéhokoľvek druhu, ktorú firma pravdepodobne dostane pred ukončením obdobia svojej reštrukturalizácie, pokiaľ to nie je pokryté pravidlom de minimis. IV. Plán reštrukturalizácie Členský štát musí dodať plán reštrukturalizácie vypracovaný v súlade s bodmi 29 až 47 a obsahujúci minimálne nasledovné informácie: - prezentácia rôznych trhových predpokladov vyplývajúcich z prehľadu trhu, - analýza dôvodov a príčin prečo sa firma dostala do akont, - prezentácia navrhovanej stratégie firmy pre budúcnosť, - popis rôznych plánovaných reštrukturalizačných opatrení a náklady na ne, - komparatívne stanovenie ekonomických a sociálnych dôsledkov – na regionálnej a/alebo národnej úrovni – zániku firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach a implementácie plánu reštrukturalizácie, - časový harmonogram implementácie rôznych opatrení a konečný termín implementácie plánu reštrukturalizácie v jeho celistvosti, - veľmi presný popis finančných dohôd o reštrukturalizácii, - používanie kapitálu, ktorý je ešte stále k dispozícii, - predaj aktív alebo filiálok takým spôsobom, aby sa pomohlo financovaniu reštrukturalizácie, - finančný záväzok rôznych súkromných akcionárov a hlavných požičiavajúcich bánk, - výška verejnej pomoci a preukázanie potreby takejto čiastky, - tam, kde je to vhodné, poskytnutie splatných pôžičiek alebo vsunutie doložky "lepšieho majetku" tak, aby bola zabezpečená úhrada pôžičky, - navrhované účty zisku a strát na najbližších päť rokov s odhadovanou návratnosťou kapitálu a s citlivostnou štúdiou založenou na niekoľkých scenároch, - záznam diskusií o plánovanej reštrukturalizácii vedených s odbormi, ktoré reprezentovali zamestnancov firmy, - meno (mená) autora (autorov) plánu reštrukturalizácie a dátum jeho vypracovania. V. Záväzok členského štátu Členský štát sa musí zaviazať poskytnúť – v správach o pomoci na reštrukturalizáciu, ktorá bola povolená – všetky relevantné informácie týkajúce sa pomoci akéhokoľvek druhu poskytovanej firme, ktorá dostáva pomoc z titulu reštrukturalizácie, či už ide o pomoc na základe schły, alebo nie, a to až do ukončenia obdobia reštrukturalizácie. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II FORMA HLÁSENIA POMOCI NA ZÁCHRANU Podstatné informácie o spoločnosti Názov spoločnosti: Právny status: Sektor, v ktorom operuje: Pracovníci (konsolidovaní podľa potreby): Prevádzkové náklady a finančné náklady v priebehu posledných dvanástich mesiacov: Maximálna čiastka, ktorú si treba vypožičať: Názov (meno) požičiavateľa: Podstatné podporné dokumenty, ktoré sa musia dodať - posledný účet zisku a strát s účtovnou súvahou alebo súdne rozhodnutie o zat. vyšetrovania danej spoločnosti podľa národného zákona o obchodných spoločnostiach (obchodné právo), - záväzok členského štátu predložiť Komisii max. do 6 mesiacov od dátumu schválenia pomoci na záchranu – buď plán reštrukturalizácie, alebo plán likvidácie alebo dôkaz o tom, že tak pôžička, ako aj pomoc boli úplne splatené, - plán likvidity na nasledujúcich šesť mesiacov s uvedením čiastok, ktoré sa musia vypožičať v krátkodobom časovom horizonte, - kópiu ponuky pôžičky (spojenej s pomocou na záchranu) firme nachádzajúcej sa v ťažkostiach špecifikujúca podmienky splácania vypožičaných čiastok a lehotu úhrady, - kópiu návrhu garancie pokrývajúcej predmetnú pôžičku tam, kde si to vyžaduje garanciu. --------------------------------------------------