Korigendum k rozhodnutiu Rady 2006/976/Euratom z 19. decembra 2006 o osobitnom programe, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011)

( Úradný vestník Európskej únie L 400 z 30. decembra 2006 )

Rozhodnutie 2006/976/Euratom má znieť takto:

Mali by sa prijať aj vhodné opatrenia zodpovedajúce finančným záujmom Európskych spoločenstiev na účely monitorovania účinnosti poskytovanej finančnej pomoci a účinnosti využívania týchto prostriedkov, aby sa zamedzilo nezrovnalostiam a podvodom, a mali by sa prijať potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002, nariadením (ES, Euratom) č. 2342/2002, nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (6) , (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8) .

Výskumné činnosti vykonávané v rámci tohto programu by mali byť v súlade so základnými etickými zásadami vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie.

V súlade s článkom 101 zmluvy Spoločenstvo uzavrelo viaceré medzinárodné zmluvy v oblasti jadrového výskumu; v tejto súvislosti je potrebné vyvíjať úsilie na posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce s cieľom ďalej integrovať Spoločenstvo do celosvetovej výskumnej obce. Tento osobitný program by mal byť preto otvorený pre krajiny, ktoré v tomto zmysle uzavreli potrebné zmluvy, avšak na projektovej úrovni, s prihliadnutím na vzájomnú prospešnosť, by mal byť otvorený aj pre subjekty z tretích krajín a medzinárodné organizácie zaoberajúce sa spoluprácou v oblasti vedy.

PRÍLOHA

VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE, ZÁKLADNÉ ČRTY TÉM A ČINNOSTÍ

1. Úvod

Jadrová energia v súčasnosti zabezpečuje tretinu celkového objemu elektrickej energie spotrebovanej v EÚ a ako najvýznamnejšiemu zdroju elektrickej energie základného zaťaženia, ktorý pri prevádzke jadrových elektrární nevypúšťa CO2, jej patrí dôležité miesto v diskusii o prostriedkoch boja proti zmene klímy a znížení závislosti Európy od dovážanej energie.

Jadrová syntéza má potenciál rozhodujúcou mierou prispieť k dosiahnutiu trvalo udržateľného a zabezpečeného zásobovania EÚ energiou o niekoľko desiatok rokov po tom, čo na trh preniknú komerčné reaktory využívajúce jadrovú syntézu, pričom ITER predstavuje hlavný krok na ceste k dosiahnutiu tohto cieľa. Realizácia projektu ITER je preto základným prvkom súčasnej stratégie EÚ, musí ju však sprevádzať intenzívny a sústredený európsky program výskumu a vývoja zameraný na prípravu využívania reaktora ITER a na vyvinutie technológií a vedomostnej základne, ktoré budú potrebné počas jeho prevádzkovania i v ďalšom období.

Na druhej strane jadrové štiepenie zostáva uskutočniteľným riešením pre tie členské štáty, ktoré si želajú využívať túto technológiu, aby dosiahli vyváženú kombináciu dodávok energie. Výskumná činnosť a odborná príprava majú mimoriadny význam pri zabezpečovaní trvalo vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti v súčasnosti, ako aj v budúcnosti, napredovaní smerom k realizácii trvalo udržateľných riešení v oblasti nakladania s odpadom a zvyšovaní efektívnosti a konkurencieschopnosti celého odvetvia. Výskum v oblasti ochrany pred žiarením je kľúčovým prvkom tejto politiky zaručujúcim optimálnu bezpečnosť verejnosti a pracovníkov pri všetkých zdravotných a priemyselných aplikáciách.

V záujme udržania konkurencieschopnosti Európy je mimoriadne dôležité v primeranej miere investovať do všetkých oblastí výskumu. S cieľom realizovať túto úlohu čo najefektívnejšie je potrebné uplatňovať zjednotený prístup na úrovni EÚ, pokračovať v spolupráci medzi členskými štátmi a vynakladať značné úsilie na zachovanie infraštruktúr, odbornej spôsobilosti a know-how. Vo všeobecnosti bude výskum potrebný na preskúmanie nových vedeckých a technických príležitostí, ako aj na pružné reagovanie na nové politické potreby, ktoré vzniknú počas rámcového programu.

2. Tematické oblasti výskumu

2.1. Energia jadrovej syntézy

Výstavba reaktora ITER v Cadarache vo Francúzsku a realizácia projektov „širšieho prístupu“ s cieľom urýchliť vývoj v oblasti energie jadrovej syntézy sa uskutoční v rámci medzinárodnej spolupráce. Na základe medzinárodnej dohody o projekte ITER sa zriadi organizácia ITER. Výstavbou reaktora ITER a realizáciou projektov „širšieho prístupu“ a ich využívaním spolu s inými zariadeniami v rámci medzinárodnej spolupráce nadobudne táto spolupráca bezprecedentnú úroveň. Európe to prinesie značný úžitok, najmä pokiaľ ide o efektívnosť a možnosť spoločného pokrytia nákladov. Podľa Zmluvy o Euratome sa ako spoločný podnik zriadi domovská agentúra pre projekt ITER. Agentúra poskytne Euratomu prostriedky na plnenie jeho medzinárodných záväzkov v rámci dohody o projekte ITER a na zabezpečenie efektívneho a uceleného poskytovania európskeho príspevku projektu ITER a projektom „širšieho prístupu“ zo strany Euratomu vrátane výskumných a vývojových činností na podporu týchto projektov.

Európa získala vedúce postavenie v oblasti výskumu energie jadrovej syntézy kombináciou jednotného a plne integrovaného európskeho programu jadrovej syntézy v rámci európskeho výskumného priestoru (ERA), intenzívnej a stálej podpory Spoločenstva, koordinácie Euratomom a rozvoja ľudského kapitálu v združeniach Euratomu zaoberajúcich sa jadrovou syntézou. Združenia zaoberajúce sa jadrovou syntézou sú centrá excelentnosti v oblasti výskumu jadrovej syntézy, ktoré vytvárajú rozsiahlu sieť spolupráce založenú z veľkej časti na svojich experimentálnych zariadeniach. Mimoriadne technologické úspechy, ktoré dosiahol Euratom v rámci prispievania k podrobnému konštrukčnému návrhu ITER, ako aj úspešné využívanie zariadení JET významne prispeli k ďalšiemu zvýšeniu silnej súdržnosti európskeho programu jadrovej syntézy. Európa takto nadobudla znalosti a skúsenosti potrebné na širokú spoluprácu vo všetkých aspektoch výskumu energie jadrovej syntézy vrátane realizácie projektu ITER a projektov „širšieho prístupu“. Organizácia a riadenie siedmeho rámcového programu na základe týchto úspechov zabezpečí efektívnu koordináciu výskumu a vývoja v záujme dosiahnutia krátkodobých i dlhodobých cieľov programu.

Rýchly rozvoj jadrovej syntézy si zároveň vyžaduje širokú priemyselnú základňu na zabezpečenie včasného využitia energie jadrovej syntézy. Európsky priemysel už významne prispel k podrobnému konštrukčnému návrhu projektu ITER. Počas siedmeho rámcového programu bude európsky priemysel vrátane malých a stredných podnikov zohrávať vedúcu úlohu pri výstavbe reaktora ITER a vytvorí si pozíciu pre plnú účasť na vývoji technológií energie jadrovej syntézy pre DEMO („demonštračnú“ elektráreň jadrovej syntézy) a budúce elektrárne jadrovej syntézy.

Projekt ITER a európsky program výskumu energie jadrovej syntézy prispejú k realizácii niektorých naliehavých opatrení, ktoré sú podľa správy skupiny na vysokej úrovni („Kokova správa“) nevyhnutné na dosiahnutie pokroku v rámci lisabonskej stratégie. Projekt ITER sa predovšetkým stane magnetom pre najlepších vedcov a technických odborníkov v oblasti jadrovej syntézy a pre priemyselné odvetvia zamerané na špičkovú techniku. To bude mať prínos tak pre európsky program jadrovej syntézy, ako aj pre celú vedecko-technickú vedomostnú základňu. Zručnosti a znalosti, ktoré nadobudne európsky priemysel pri budovaní systémov a komponentov s cieľom splniť veľmi náročné technické požiadavky zariadenia ITER, prispejú k zvýšeniu jeho konkurencieschopnosti.

Celkový cieľ

Rozvíjať vedomostnú základňu na vytvorenie prototypov reaktorov pre bezpečné, trvalo udržateľné, environmentálne vhodné a ekonomicky životaschopné elektrárne a realizovať projekt ITER ako hlavný krok na ich vytvorenie.

Činnosti

i) Realizácia projektu ITER

Zahŕňa činnosti zamerané na spoločnú realizáciu projektu ITER ako medzinárodnej výskumnej infraštruktúry:

Spoločenstvo bude mať osobitnú zodpovednosť v rámci organizácie ITER ako hostiteľ projektu a prevezme na seba vedúcu úlohu, najmä pokiaľ ide o prípravu lokality, založenie organizácie ITER, riadenie a personálne zabezpečenie, ako aj všeobecnú technickú a administratívnu podporu.

Účasť Spoločenstva ako zmluvnej strany projektu ITER bude zahŕňať poskytovanie príspevkov na výstavbu vybavenia a zariadení, ktoré sa nachádzajú v rámci lokality ITER a sú nevyhnutné na jeho využívanie a podporu projektu počas výstavby.

Výskumné a vývojové činnosti na podporu výstavby reaktora ITER sa budú vykonávať v rámci združení zaoberajúcich sa jadrovou syntézou a európskych priemyselných odvetví. Bude k nim patriť vývoj a testovanie komponentov a systémov.

ii) Výskum a vývoj v rámci prípravy prevádzky projektu ITER

Sústredený program v oblasti fyziky a techniky bude mať za cieľ konsolidáciu rozhodnutí v rámci projektu ITER a prípravu na rýchle spustenie prevádzky reaktora ITER, aby sa výrazne skrátil čas a znížili náklady potrebné na dosiahnutie základných cieľov projektu ITER. Tento program sa bude vykonávať prostredníctvom koordinovaných experimentálnych, teoretických a modelovacích činností s využitím zariadení JET a iných existujúcich, budúcich alebo v súčasnosti budovaných zariadení na magnetické ohraničenie (tokamaky, stellarátory, RFP) a iných zariadení, ktorými disponujú združenia. Program takisto zabezpečí potrebný vplyv Európy na projekt ITER a vytvorí predpoklady pre jej významnú úlohu pri využívaní tohto projektu. Program bude zahŕňať:

— hodnotenie osobitných kľúčových technológií na prevádzku reaktora ITER prostredníctvom dokončenia a využívania doplnkových zariadení JET (prvá stena, systémy ohrevu, diagnostika),

— preskúmanie prevádzkových scenárov reaktora ITER pomocou cielených pokusov na zariadeniach JET a iných zariadeniach a koordinované modelovacie činnosti.

V úvodnej fáze siedmeho rámcového programu sa vykoná hodnotenie zariadení programu, pri ktorom sa preskúma možnosť postupného odpojenia existujúcich zariadení a posúdi sa potreba nových zariadení súbežne s využívaním reaktora ITER. Toto hodnotenie sa použije ako základ prípadnej podpory nových alebo zdokonalených zariadení s cieľom zabezpečiť, aby sa v programe v rámci relevantného výskumu a vývoja naďalej využíval vhodný súbor zariadení jadrovej syntézy.

iii) Technické činnosti pri príprave projektu DEMO

Združenia a priemyselné subjekty budú ďalej rozvíjať kľúčové technológie a materiály potrebné na udelenie licencie, výstavbu a prevádzku elektrárne DEMO s cieľom otestovať ich v rámci projektu ITER a umožniť európskemu priemyslu vybudovanie elektrárne DEMO a budúcich elektrární jadrovej syntézy. Vykonávať sa budú tieto činnosti:

— vytvorenie špecializovaného projektového tímu a vykonávanie činností súvisiacich s technickým overovaním a s podrobným konštrukčným plánom (EVEDA), zameraných na prípravu výstavby medzinárodného zariadenia na ožarovanie materiálov jadrovej syntézy (IFMIF), ktoré sa bude používať na testovanie materiálov elektrárne jadrovej syntézy – základný predpoklad získania licencie na DEMO,

— vývoj, testovanie ožarovaním a modelovanie materiálov s nízkou úrovňou aktivácie a odolných voči žiareniu; vývoj kľúčových technológií potrebných na prevádzkovanie elektrárne jadrovej syntézy vrátane plášťov; koncepčné projektové činnosti DEMO vrátane bezpečnostných a environmentálnych hľadísk.

iv) Výskumné a vývojové činnosti z dlhodobého hľadiska

Program jadrovej syntézy opierajúci sa o činnosti zamerané špecificky na projekty ITER a DEMO bude rozvíjať odborné spôsobilosti a rozširovať vedomostnú základňu v oblastiach, ktoré sú strategicky dôležité pre budúce elektrárne jadrovej syntézy. Tieto výskumné činnosti povedú k zvýšenej technickej uskutočniteľnosti a ekonomickej životaschopnosti energie jadrovej syntézy. Medzi osobitné opatrenia zamerané na tieto účely v rámci siedmeho rámcového programu budú patriť nasledujúce:

— zlepšené riešenia magnetického uzavretia sa budú skúmať na základe koncepcií s vysokým potenciálom reaktora vrátane stellarátorov. Práca sa sústredí na dokončenie stellarátora W7-X; využívanie existujúcich zariadení na rozšírenie experimentálnych databáz a vyhodnotenie perspektívy týchto konfigurácií,

— uskutoční sa experimentálny program fyziky jadrovej syntézy s cieľom komplexne pochopiť plazmy jadrovej syntézy a na tomto základe optimalizovať projekt elektrárne,

— pozornosť sa bude venovať teórii a ďalšiemu modelovaniu na účely komplexného pochopenia plaziem jadrovej syntézy používaných v reaktore,

— uskutočnia sa štúdie sociologických aspektov a ekonomiky výroby energie pomocou jadrovej syntézy a budú sa presadzovať akcie zamerané na podporu informovanosti verejnosti a pochopenia jadrovej syntézy.

Bude sa pokračovať v existujúcej činnosti v oblasti energie inerciálnej jadrovej syntézy, ktorej súčasťou je prehľad o civilných výskumných činnostiach členských štátov v oblasti inerciálneho uzavretia.

v) Ľudské zdroje, vzdelávanie a odborná príprava

Zabezpečenie adekvátnych ľudských zdrojov a vysokej úrovne spolupráce v rámci programu pre krátkodobé, ako aj strednodobé potreby projektu ITER a pre ďalší rozvoj jadrovej syntézy sa uskutoční:

— podporou mobility výskumných pracovníkov medzi organizáciami zúčastnenými na programe s cieľom presadzovať zvýšenú spoluprácu a integráciu programu a podporovať medzinárodnú spoluprácu,

— odbornou prípravou na vysokej úrovni pre technických odborníkov a výskumných pracovníkov na postgraduálnej a postdoktorandskej úrovni vrátane využívania zariadení programu ako platforiem odbornej prípravy a špecializovaných seminárov a stretnutí. Uskutočnia sa akcie na posilnenie spolupráce medzi účastníkmi programu v oblasti vysokoškolského vzdelávania, medzi ktoré môžu patriť magisterské a doktorandské kurzy v oblasti fyziky a inžinierstva pre jadrovú syntézu,

— presadzovaním inovácií a výmenou know-how s príslušnými vysokými školami, výskumnými ústavmi a priemyslom,

— podporou tvorby patentov.

vi) Infraštruktúra

Realizácia projektu ITER v Európe v medzinárodnom rámci organizácie ITER bude prvkom novej výskumnej infraštruktúry so silným európskym rozmerom.

vii) Postupy transferu technológií

ITER si bude vyžadovať nové a pružnejšie organizačné štruktúry, ktoré umožnia, aby sa proces inovácie a technický pokrok, ktorý vytvára, rýchlo preniesol do priemyslu, čo umožní vyriešiť výzvy a zvýši konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.

viii) Reakcia na nové a nepredvídané politické potreby

„Zrýchlený“ program rozvoja jadrovej syntézy by ako súčasť širšej politiky riešenia otázok bezpečnosti zásobovania Európy energiou, zmeny klímy a trvalo udržateľného rozvoja mohol znamenať skorší príchod energie jadrovej syntézy na trh. Hlavným cieľom a dôležitým medzníkom „zrýchlenia“ by bola skoršia realizácia projektu DEMO. V rámci siedmeho rámcového programu by to znamenalo činnosti a projekty začlenené do medzinárodného „širšieho prístupu“ k energii jadrovej syntézy, ktoré uskutočňuje Euratom v spolupráci s partnermi projektu ITER.

2.2. Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením

Nepriame akcie sa uskutočnia v piatich hlavných oblastiach činnosti podrobne opísaných nižšie. Celkovým cieľom je najmä zvýšenie bezpečnosti, efektívneho využívania zdrojov a hospodárnosti jadrového štiepenia a využitia žiarenia v priemysle a medicíne. V celom programe však existujú dôležité horizontálne väzby, pričom je potrebné adekvátne zohľadniť interakcie medzi rôznymi činnosťami. V tomto ohľade je veľmi dôležité podporovať odbornú prípravu a výskumné infraštruktúry. Odborná príprava musí predstavovať kľúčový aspekt všetkých projektov financovaných Spoločenstvom v tomto odvetví a spolu s podporou pre infraštruktúry bude tvoriť kľúčovú súčasť riešenia otázok odbornej spôsobilosti v oblasti jadrovej energie.

V súlade s potrebami posilnenia európskeho výskumného priestoru je potrebné zabezpečiť jednotné európske vnímanie kľúčových problémov a prístupov. Vytvoria sa väzby medzi vnútroštátnymi programami a bude sa presadzovať vytváranie sietí s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami vrátane USA, nových nezávislých štátov, Kanady a Japonska. V prípade evidentného záujmu Spoločenstva musí Euratom dôsledne plniť svoju úlohu na existujúcich fórach koordinujúcich výskum a technický rozvoj na medzinárodnej úrovni. V prípade potreby sa takisto zabezpečí koordinácia s programom priamych akcií, ktorý v tejto oblasti realizuje SVC, ako aj s nepriamymi akciami v rámci výskumu energie jadrovej syntézy.

Rovnako dôležité je vytvárať väzby s výskumom v rámcovom programe ES, najmä v činnostiach v oblasti európskych noriem, vzdelávania a odbornej prípravy, ochrany životného prostredia, materiálovej vedy, riadenia, spoločných infraštruktúr, bezpečnosti, povedomia o bezpečnosti a energetiky. Hlavným znakom činností v mnohých tematických oblastiach bude medzinárodná spolupráca.

i) Nakladanie s rádioaktívnym odpadom

Ciele

V rámci výskumu a technického rozvoja orientovaného na prax sa činnosti zameriavajú na vytvorenie kvalitnej vedecko-technickej základne na demonštrovanie technológií a bezpečnosti ukladania vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu s dlhým polčasom rozpadu v geologických formáciách, na podporu vytvorenia spoločného európskeho pohľadu na hlavné otázky súvisiace s nakladaním s odpadom a jeho ukladaním a na preskúmanie spôsobov znižovania množstva a/alebo nebezpečnosti odpadu delením a transmutáciou alebo inými metódami.

Činnosti

Geologické ukladanie: výskum a technický rozvoj v oblasti geologického ukladania rádioaktívneho odpadu s vysokou aktivitou a/alebo s dlhým polčasom rozpadu, zahŕňajúci technické štúdie a demonštráciu projektov konečných ložísk, charakterizácia základných hornín ložiska na danom mieste (tak v generických, ako aj vo výskumných laboratóriách zameraných na danú lokalitu), pochopenie prostredia ložiska, štúdie o relevantných procesoch v blízkom teréne (forma odpadu a umelo vytvorené bariéry) a vo vzdialenom teréne (skalné podložie a cesty k biosfére), vývoj dôkladných metodík na hodnotenie výkonnosti a bezpečnosti a skúmanie otázok riadenia a spoločenských otázok súvisiacich s postojom verejnosti.

Delenie a transmutácia: výskum a technický rozvoj vo všetkých technických oblastiach delenia a transmutácie, ktorý by mohol byť základom vývoja skúšobných zariadení a demonštračných systémov pre najmodernejšie procesy delenia a systémy transmutáci, zahŕňajúcich podkritické a kritické systémy, na účely zníženia objemov a nebezpečenstva vysokoaktívneho rádioaktívneho odpadu s dlhým polčasom rozpadu, pochádzajúceho zo spracovania vyhoreného jadrového paliva. Výskum bude skúmať aj potenciál koncepcií, ktoré vytvárajú menej odpadu pri výrobe jadrovej energie, vrátane efektívnejšieho využívania štiepneho materiálu v existujúcich reaktoroch.

ii) Reaktorové systémy

Ciele

Cieľom týchto opatrení je pokračovať v zaručovaní bezpečnej prevádzky všetkých relevantných typov existujúcich zariadení a ako prínos k zvyšovaniu diverzifikácie a bezpečnosti zásobovania energiou a k boju proti globálnemu otepľovaniu preskúmať možnosti dokonalejšej technológie s cieľom poskytnúť ešte bezpečnejšie, zdrojovo efektívnejšie a konkurencieschopnejšie využitie jadrovej energie.

Činnosti

Bezpečnosť jadrových zariadení: výskum a technický rozvoj v oblasti prevádzkovej bezpečnosti súčasných a budúcich jadrových zariadení, najmä hodnotenie a riadenie životnosti elektrární, povedomie o bezpečnosti (obmedzenie rizika ľudskej a organizačnej chyby na minimum), moderné metodiky hodnotenia bezpečnosti, numerické simulačné nástroje, prístrojové vybavenie, ako aj kontrola a prevencia a zmiernenie ťažkých havárií spolu s pridruženými činnosťami na optimalizáciu riadenia znalostí a zachovanie odbornej spôsobilosti.

Rozvinuté jadrové systémy: výskum a technický rozvoj zameraný na zvýšenie efektívnosti súčasných systémov a palív, uskutočňovaný v rámci medzinárodného úsilia a spolupráce v tejto oblasti, ako je napríklad Medzinárodné fórum IV. generácie, na skúmanie aspektov vybraných zdokonalených reaktorových systémov s cieľom posúdiť ich potenciál, odolnosť proti šíreniu a ich účinky na dlhodobú udržateľnosť vrátane činností predsunutého výskumu (12) (najmä materiálovej vedy) a skúmania palivového cyklu, inovačných palív a aspektov zaobchádzania s odpadom.

iii) Ochrana pred žiarením

Ciele

Bezpečné využívanie žiarenia v zdravotníctve a priemysle spočíva v správnej politike ochrany pred žiarením a jej účinnom vykonávaní a zostáva jednou z priorít programu. Pri zachovaní a skvalitňovaní noriem v oblasti ochrany, čo je spoločný cieľ všetkých činností programu, výskum zohráva kľúčovú úlohu. Dôležitým cieľom výskumu je aj podpora politík Spoločenstva a ich účinné vykonávanie, ako aj rýchle a efektívne reagovanie na vznikajúce potreby.

Hlavným cieľom tohto výskumu bude prispieť k vyriešeniu polemiky o riziku pri vystavení nízkym a dlhodobým dávkam žiarenia. Vyriešenie tejto vedeckej a regulačnej otázky má potenciálne závažné nákladové a/alebo zdravotné dôsledky pre využívanie žiarenia tak v zdravotníctve, ako aj v priemysle.

Činnosti

— Kvantifikácia rizík pri nízkom a dlhodobom vystavení: lepšia kvantifikácia rizík ohrozenia zdravia pri nízkom a dlhodobom vystavení vrátane individuálnej variability prostredníctvom epidemiologických štúdií a zlepšeného pochopenia mechanizmov bunkového a molekulárneho biologického výskumu.

— Využitie žiarenia v medicíne: zvýšiť bezpečnosť a efektívnosť medicínskeho využitia žiarenia pri určovaní diagnóz a pri liečbe (vrátane nukleárnej medicíny) prostredníctvom nového technického vývoja a dosiahnuť správnu rovnováhu prínosov a rizík takéhoto využitia.

— Riadenie krízových situácií a obnova: skvalitniť súdržnosť a integráciu riadenia krízových situácií (vrátane charakterizácie kontaminácie a obnovy náhodne kontaminovaných území) v Európe vyvinutím spoločných nástrojov a stratégií a demonštrovať ich účinnosť v prevádzkovom prostredí.

— Úmyselné zneužitie žiarenia alebo rádioaktívneho materiálu: vypracovať dôrazné a použiteľné postupy na zvládnutie vplyvu zneužitia (vrátane neoprávneného prevodu) žiarenia alebo rádioaktívneho materiálu, zahŕňajúce priamy a nepriamy vplyv na zdravie a kontamináciu životného prostredia, najmä v obývaných oblastiach a pri zásobovaní potravinami a vodou. Zabezpečí sa komplementárnosť a zabráni sa duplicite s témou Bezpečnosť osobitného programu Spolupráca (13), ktorá taktiež môže využívať relevantné odborné znalosti získané v rámci predchádzajúcich akcií Euratomu.

— Iné témy: vnútroštátne výskumné činnosti v iných oblastiach (napr. prírodné žiarenie, rádioekológia, ochrana životného prostredia, dozimetria, pracovné vystavenie, riadenie rizík atď.) sa budú integrovať efektívnejšie.

iv) Infraštruktúra

Ciele

Výskumné infraštruktúry sú veľmi dôležitou súčasťou výskumu a technického rozvoja v jadrovej vede a technike a v rádiologických vedách. Ich veľkosť sa líši – môže ísť o veľmi veľké a nákladné siete závodov a laboratórií, ale aj o oveľa menšie zariadenia, ako sú databázy, numerické simulačné nástroje a tkanivové banky. Ciele programu spočívajú v poskytovaní podpory kľúčovým infraštruktúram, ktoré sú nositeľmi nespornej pridanej hodnoty EÚ, najmä na účely vytvorenia kritického množstva a výmeny zastaraných zariadení, akými sú napríklad výskumné reaktory. Takýmto spôsobom sa prehĺbia úspechy predchádzajúcich programov Spoločenstva, ktoré uľahčili nadnárodný prístup k takýmto infraštruktúram, ako aj ich spoluprácu, a prispievajú k zachovaniu vysokého štandardu dosiahnutých technických výsledkov, inovácií a bezpečnosti v európskom jadrovom sektore.

Infraštruktúry významne prispievajú aj k odbornej príprave vedcov a technických odborníkov.

Činnosti

— Podpora infraštruktúr: podpora projektovania, modernizácie, výstavby a/alebo prevádzkovania kľúčových výskumných infraštruktúr požadovaných v ktoromkoľvek z uvedených tematických okruhov; napríklad: podzemné laboratóriá pre výskum geologického ukladania rádioaktívneho odpadu, skúšobné/testovacie zariadenia pre nástroje na delenie a transmutáciu, reaktorové komponenty a subsystémy, horúce komory, zariadenia na testovanie v prípade ťažkých havárií a termálne hydraulické testovanie, zariadenia na testovanie materiálov, numerické simulačné nástroje a rádiobiologické zariadenia, databázy a tkanivové banky na použitie vo výskume ochrany pred žiarením.

— Prístup k infraštruktúram: umožniť nadnárodný prístup k existujúcim a budúcim infraštruktúram pre jednotlivých výskumných pracovníkov a výskumné tímy.

v) Ľudské zdroje, mobilita a odborná príprava

Ciele

Vzhľadom na záujem všetkých odvetví jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením o zachovanie vysokej úrovne odbornosti a ľudských zdrojov a vplyv najmä na schopnosť zachovať súčasnú vysokú úroveň jadrovej bezpečnosti bude cieľom tohto programu podporiť pomocou širokého spektra opatrení rozšírenie vedeckých odborných spôsobilostí a know-how v rámci celého odvetvia. Cieľom týchto opatrení je zaručiť čo najskoršiu dostupnosť náležite kvalifikovaných výskumných, technických pracovníkov a inžinierov napríklad spoločnými činnosťami odbornej prípravy a zlepšenou koordináciou medzi vzdelávacími inštitúciami EÚ, aby sa zabezpečila rovnocennosť kvalifikácií vo všetkých členských štátoch, alebo uľahčením odbornej prípravy a mobility študentov a vedcov. Jedine na základe skutočne európskeho prístupu možno zabezpečiť požadované stimuly a zosúladenú úroveň vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy, čím sa uľahčí mobilita novej generácie vedcov a potrebná celoživotná odborná príprava technických odborníkov, ktorí čelia vedeckým a technickým výzvam zajtrajška v čoraz väčšmi integrovanom jadrovom sektore.

Činnosti

— Odborná príprava: koordinácia národných programov a zabezpečovanie všeobecných potrieb odbornej prípravy v jadrovej vede a technike prostredníctvom celej palety nástrojov, vrátane konkurenčných, ako súčasť celkovej podpory ľudských zdrojov vo všetkých tematických oblastiach. Zahŕňa podporu kurzov a sietí odbornej prípravy a opatrenia zamerané na zatraktívnenie tohto odvetvia pre mladých vedcov a inžinierov.

— Mobilita výskumných pracovníkov: podpora zvýšenej mobility vedcov a technických odborníkov medzi rozličnými vysokými školami a ústavmi v členských štátoch, ako aj v krajinách mimo EÚ, najmä prostredníctvom grantov a štipendií. Osobitná pomoc sa môže poskytovať v prípade výskumných pracovníkov z nových nezávislých štátov.

3. Etické aspekty

Počas vykonávania tohto programu a pri výskumných činnostiach, ktoré z neho vyplývajú, sa majú dodržiavať základné etické princípy. K nim okrem iného patria zásady zakotvené v Charte základných práv EÚ vrátane ochrany ľudskej dôstojnosti a ľudského života, ochrany osobných údajov a súkromia, ako aj zvierat a životného prostredia v súlade s právom Spoločenstva a s najnovším znením príslušných medzinárodných dohovorov, usmernení a kódexov správania, napr. Helsinskej deklarácie, Dohovoru Rady Európy o ľudských právach a biomedicíne, podpísaného v Oviede 4. apríla 1997, a jeho dodatkových protokolov, Dohovoru OSN o právach dieťaťa, Všeobecnej deklarácie o ľudskom genóme a ľudských právach, ktorú prijalo UNESCO, Dohovoru OSN o biologických a toxických zbraniach (BTWC), Medzinárodnej zmluvy o rastlinných genetických zdrojoch pre potraviny a poľnohospodárstvo, ako aj relevantných rezolúcií Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO).

Bude sa prihliadať aj na stanoviská Európskej skupiny poradcov pre etické dôsledky biotechnológie (1991 – 1997) a stanoviská Európskej skupiny pre etiku vo vede a v nových technológiách (od roku 1998).

V súlade so zásadou subsidiarity a rôznorodosti prístupov existujúcich v Európe účastníci výskumných projektov musia dodržiavať platné právne predpisy, iné predpisy a etické pravidlá v krajinách, v ktorých sa výskum bude vykonávať. V každom prípade sa uplatňujú vnútroštátne ustanovenia, pričom Spoločenstvo finančne nepodporí výskum, ktorý sa má vykonať v členskom štáte alebo v krajine, ak je v tomto členskom štáte alebo v krajine takýto výskum zakázaný.

V prípade potreby musia subjekty realizujúce výskumný projekt pred začatím činností výskumu a technického rozvoja získať súhlas príslušných vnútroštátnych alebo miestnych etických výborov. Okrem toho bude Komisia systematicky vykonávať etické skúmanie v prípade návrhov zaoberajúcich sa eticky citlivými otázkami alebo v prípade zanedbania etických aspektov. V osobitných prípadoch možno etické skúmanie uskutočniť aj počas vykonávania projektu.

V protokole o ochrane a pohode zvierat, ktorý je prílohou k zmluve, sa požaduje, aby Spoločenstvo v plnej miere zohľadňovalo požiadavky týkajúce sa pohody zvierat pri vypracúvaní a vykonávaní politík Spoločenstva vrátane výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS z 24. novembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely (14) sa stanovuje, že všetky pokusy je potrebné prispôsobiť tak, aby sa zabránilo trápeniu a zbytočnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat; aby sa vykonávali na čo najnižšom počte zvierat; aby sa pri nich využívali zvieratá s najnižším stupňom neurofyziologickej citlivosti; aby spôsobovali najnižšiu možnú mieru bolesti, utrpenia, strachu a pretrvávajúcich zranení. Zmenu genetického dedičstva zvierat alebo ich klonovanie možno zvážiť iba v prípade etickej odôvodnenosti cieľov, v podmienkach zaručujúcich pohodu zvierat a pri dodržiavaní zásad biodiverzity. Počas vykonávania tohto programu bude Komisia pravidelne monitorovať vedecký pokrok a vnútroštátne i medzinárodné ustanovenia, aby sa zohľadnil akýkoľvek vývoj v tejto oblasti.