ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/2034

z 10. júna 2021

o štátnej pomoci SA.28599 (C 23/2010) (ex NN 36/2010, ex CP 163/2009) poskytnutej Španielskom na rozvoj digitálneho terestriálneho televízneho vysielania vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach (okrem autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha)

[oznámené pod číslom C(2021) 4048]

(Iba španielske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Komisia 18. mája 2009 dostala sťažnosť od spoločnosti SES Astra S.A. (ďalej len „Astra“). Predmetom sťažnosti bola údajná schéma štátnej pomoci, ktorú španielske orgány prijali v súvislosti s prechodom z analógového televízneho vysielania na digitálne televízne vysielanie vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach Španielska. Spoločnosť Astra tvrdila, že schéma predstavovala nenotifikovanú, a teda neoprávnenú pomoc, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže medzi platformami satelitného a terestriálneho vysielania.

(2) Sporná schéma vychádza zo zákona 10/2005 zo 14. júna 2005 o naliehavých opatreniach na podporu digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, liberalizáciu káblového televízneho vysielania a podporu plurality (2). Medzi ďalšie právne predpisy prijaté v súvislosti s procesom prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie patria okrem iného kráľovský dekrét 944/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľuje národný technický plán pre digitálne terestriálne televízne vysielanie (3) (ďalej len „NTP“), kráľovský dekrét 945/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (4), príkaz ITC 2476/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy a predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (5), a kráľovský dekrét 920/2006 z 28. júla 2006, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania rozhlasového a káblového televízneho vysielania (6).

(3) Listom z 29. septembra 2010 Komisia informovala Španielske kráľovstvo, že v súvislosti s predmetnou pomocou poskytnutou na celom území Španielska s výnimkou autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha, v prípade ktorého sa začalo samostatné konanie, sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (7). Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené 14. decembra 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie (8). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

(4) Po predĺžení termínu Španielsko listom z 30. novembra 2011 odpovedalo na žiadosť o pripomienky, ktorá bola uvedená v rozhodnutí o začatí konania. Okrem ústrednej vlády predložili svoje pripomienky a odpovede na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania aj orgány autonómnych spoločenstiev Astúrie, Aragónska, Baskicka, Kastílie a Leónu, Kastílie-La Manche (9), Estremadury, Galície, La Riojy, Madridu a Murcie.

(5) Komisia dostala pripomienky aj od spoločnosti Radiodifusión Digital SL (Radiodifusión) listom z 11. januára 2011, od spoločnosti Grupo Antena 3 a združenia UTECA (Unión de Televisiones Comerciales Asociadas) listami z 28. januára 2011, od spoločnosti Gestora La Sexta listom z 31. januára 2011, od spoločnosti Abertis Telecom S.A. (ktorá sa od 1. apríla 2015 nazýva Cellnex Telecom S.A., ďalej len „Abertis“ alebo „Cellnex“) listom z 2. februára 2011 a od spoločností Astra a Telecinco listami zo 4. februára 2011. Listami z 19. januára 2011 a 9. februára Komisia zaslala tieto pripomienky Španielsku, ktoré dostalo možnosť odpovedať. Španielsko poslalo pripomienky listami z 22. februára 2011 a zo 14. marca 2011.

(6) V priebehu vyšetrovania sa uskutočnilo viacero stretnutí: medzi Komisiou a Španielskom 11. a 12. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Astra 14. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Abertis 5. mája 2011 a medzi Komisiou a združením UTECA 5. júla 2011. Po tom, ako Španielsko z vlastnej iniciatívy predložilo rôzne informácie vrátane pripomienok Baskicka z 24. februára 2011, bola listom zo 14. februára 2012 Španielsku adresovaná formálna žiadosť o informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom zo 16. apríla a ďalšími listami z 15., 19. a 25. júna 2012. Keďže časť informácií stále chýbala, Komisia 9. augusta 2012 poslala žiadosť o ďalšie informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom z 10. októbra 2012 a ďalším listom z 30. októbra 2012.

(7) Spoločnosť Abertis navyše 22. júna 2011 a 25. júla 2012 z vlastnej iniciatívy predložila ďalšie informácie. Spoločnosť Astra poskytla ďalšie informácie v listoch z 21. júla 2011, 16. mája 2011, 8. septembra 2011 a 11. novembra 2011, ktoré boli odoslané Španielsku na pripomienkovanie.

(8) Komisia 19. júna 2013 prijala rozhodnutie 2014/489/EÚ (10) (ďalej len „rozhodnutie z roku 2013“) podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (11) (ďalej len „procesné nariadenie z roku 1999“). V článku 1 rozhodnutia z roku 2013 sa uvádzalo, že štátna pomoc poskytnutá prevádzkovateľom terestriálnej televíznej platformy na rozvoj, údržbu a prevádzku digitálnej terestriálnej televíznej (ďalej len „DTT“) siete v oblasti II bola poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a je nezlučiteľná s vnútorným trhom s výnimkou pomoci, ktorá bola poskytnutá v súlade s kritériom technologickej neutrality. Článkom 3 rozhodnutia z roku 2013 sa nariaďovalo vrátanie tejto nezlučiteľnej pomoci od prevádzkovateľov DTT bez ohľadu na to, či získali pomoc priamo, alebo nepriamo.

(9) V nadväznosti na prijatie rozhodnutia z roku 2013 útvary Komisie pomohli Španielsku pri vypracúvaní vzoru technologicky neutrálnych verejných súťaží. Vzor bol dokončený 14. októbra 2014. Útvary Komisie poskytli Španielsku čas do 31. októbra 2014, aby všetky dotknuté španielske autonómne oblasti a mestá vyhlásili nové, technologicky neutrálne verejné súťaže na základe daného vzoru. Táto podmienka nebola splnená, ako sa opisuje v časti 2.3.

(10) Španielsko a niektorí príjemcovia podali na Všeobecný súd rôzne žaloby o neplatnosť rozhodnutia z roku 2013. Všeobecný súd 26. novembra 2015 všetky tieto žaloby zamietol, pričom potvrdil rozhodnutie z roku 2013 (12). Proti rozsudkom Všeobecného súdu boli následne podané odvolania na Súdny dvor. Súdny dvor odvolania, ktoré predložilo Španielsko; Baskicko a spoločnosti Itelazpi; Cataluña a CTTI; Navarra de Servicios y Tecnologías; Cellnex Telecom a Retevisión, zamietol (13). V nadväznosti na odvolanie, ktoré podalo autonómne spoločenstvo Galície a spoločnosť Retegal, však Súdny dvor 20. decembra 2017 zrušil príslušný rozsudok Všeobecného súdu (14) a rozhodol o vyhlásení rozhodnutia z roku 2013 za neplatné (15) z dôvodu chýbajúceho odôvodnenia Komisie, pokiaľ ide o selektívnosť sporného opatrenia.

(11) Po vyhlásení rozhodnutia z roku 2013 za neplatné spoločnosť Astra z vlastnej iniciatívy predložila rôzne podania (22. a 30. januára 2018, 29. mája 2018, 15. júna 2018 a 11. januára 2019), pričom vyjadrila svoje stanovisko k dôsledkom vyhlásenia neplatnosti. V priebehu vyšetrovania sa uskutočnilo viacero stretnutí medzi stranami: 28. júna 2018 medzi Komisiou a spoločnosťou Cellnex, 19. septembra 2018 medzi Komisiou a spoločnosťou Astra a 16. októbra 2018 medzi Komisiou a Španielskom. Španielsko poskytlo 31. októbra 2018 prehľad postupov verejných súťaží a iných opatrení, ktoré autonómne spoločenstvá vykonali v nadväznosti na rozhodnutie z roku 2013. Komisia listom zo 14. decembra 2018 požiadala Španielsko o ďalšie informácie. Španielsko predložilo ďalšie informácie 19. februára 2019. Španielsko 19. marca 2019 zaslalo Komisii podanie od Baskicka zo 4. februára 2019. Komisia zaslala 4. apríla 2019 Španielsku žiadosť o informácie, na ktorú Španielsko odpovedalo 10. mája 2019. Komisia 26. apríla 2019 zaslala ďalšie žiadosti o informácie, v ktorých vyzvala Španielsko, spoločnosti Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologías, S.A., Retegal a Astra, aby vyjadrili svoje stanovisko k selektívnosti opatrení vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-70/16 P. Astra predložila svoju odpoveď na žiadosť o informácie 27. mája 2019, zatiaľ čo Cellnex a Itelazpi predložili svoju odpoveď 13. júna 2019. Španielsko poskytlo odpoveď na túto žiadosť o informácie 14. júna 2019. Komisia 1. októbra 2020 zaslala španielskym orgánom žiadosť o informácie, v ktorej požiadala o aktuálne informácie týkajúce sa opatrení vykonaných na základe rozhodnutia z roku 2013. Španielsko poskytlo odpoveď na túto poslednú žiadosť o informácie 19. októbra 2020 a 5. februára 2021.

2. PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1. Súvislosti

2.1.1. Sťažnosť

(12) Sťažovateľ je prevádzkovateľ satelitnej platformy. Spoločnosť SES ASTRA (ďalej len „Astra“), ktorá bola založená v roku 1985 pod názvom Société Européenne des Satellites (SES), bola prvým súkromným satelitným prevádzkovateľom v Európe. Spoločnosť Astra prevádzkuje satelitný systém ASTRA, ktorý ponúka rozsiahle portfólio vysielacích a širokopásmových riešení pre zákazníkov v Európe i mimo nej. Vysiela rozhlasové a televízne programy priamo do miliónov domácností a poskytuje prístup na internet a sieťové služby verejným orgánom, veľkým spoločnostiam, MSP i jednotlivým domácnostiam.

(13) Spoločnosť Astra vo svojej sťažnosti tvrdí, že opatrenia, ktoré prijala vláda a autonómne spoločenstvá vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach Španielska, sú v rozpore so zásadou technologickej neutrality, lebo sa predpokladá, že terestriálny prenos je jedinou cestou k digitalizácii. Spoločnosť Astra uvádza konkrétny prípad Kantábrie. Vo verejnej súťaži na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé územie Kantábrie, ktorá sa začala v januári 2008, regionálna vláda Kantábrie vybrala spoločnosť Astra, aby prostredníctvom svojej platformy poskytovala voľne dostupné televízne kanály. V novembri 2008 však regionálna vláda túto zmluvu vypovedala. Podľa spoločnosti Astra orgány vypovedali zmluvu až po tom, ako sa dozvedeli, že ústredná vláda bude financovať modernizáciu analógovej terestriálnej siete. Kantábrijské orgány v liste zo 7. novembra 2008 vysvetlili, že dôvodom vypovedania zmluvy bola skutočnosť, že ústredná vláda medzitým prijala rozhodnutia o rozšírení pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé Španielsko (16). Zdá sa teda, že prípad Kantábrie je dôkazom toho, že po prvé spoločnosť Astra mohla súťažiť na tomto trhu a po druhé, že rozhodnutia ústrednej vlády túto hospodársku súťaž znemožnili.

2.1.2. Odvetvie

(14) Prípad sa týka odvetvia vysielania, v ktorom pôsobí mnoho aktérov na rôznych úrovniach produktového reťazca vysielacích služieb.

(15) „Vysielatelia“ sú prevádzkovatelia televíznych kanálov, ktorí nakupujú televízny obsah alebo tvoria vlastný televízny obsah a umiestňujú ho do kanálov. Tieto kanály sa potom poskytujú verejnosti prostredníctvom rôznych platforiem (napríklad satelitu, DTT, kábla, IPTV). V Španielsku zákonodarca považuje vysielacie služby za službu vo verejnom záujme, takže ich poskytujú štátom vlastnení vysielatelia (Radiotelevisión Española, RTVE), ako aj súkromní vysielatelia, ktorí dostali koncesiu od štátu (17). Takzvané voľne dostupné televízne kanály sa divákom poskytujú bezplatne. V záujme toho, aby mohli obyvatelia účinne využívať túto službu vo verejnom záujme, sa v zákone stanovujú povinnosti minimálneho pokrytia pre verejnoprávneho vysielateľa i pre súkromných prevádzkovateľov s koncesiami. Verejnoprávni vysielatelia majú na základe toho povinnosť pokryť aspoň 98 % obyvateľov Španielska, kým súkromní vysielatelia musia pokryť aspoň 96 % obyvateľov. Celoštátni vysielatelia v Španielsku nevlastnia celoštátnu sieť televízneho vysielania. Na to, aby mohli prenášať svoj obsah a plniť si povinnosti týkajúce sa pokrytia, preto uzatvárajú dohody s prevádzkovateľmi platforiem.

(16) „Prevádzkovatelia platforiem“ (alebo prevádzkovatelia sietí) (18) sú súkromné alebo verejne riadené subjekty, ktoré prevádzkujú potrebnú infraštruktúru (napríklad prenášajú a vysielajú signál) s cieľom poskytovať verejnosti kanály vytvárané vysielateľmi. Prevádzkovatelia platforiem môžu aj vybudovať potrebnú infraštruktúru a poskytovať technické vybavenie. V začiatkoch televízneho priemyslu bola jedinou dostupnou platformou analógová terestriálna platforma. S technologickým pokrokom sa na trhu sprístupnili ďalšie platformy, konkrétne satelitná platforma, káblová platforma a najnovšie i platforma IPTV (19), ktorá na prenos televízneho signálu využíva širokopásmové pripojenie.

(17) „Dodávatelia technického vybavenia“ vyrábajú alebo inštalujú potrebné časti infraštruktúry a zariadenia potrebné na vybudovanie rôznych platforiem.

(18) Pri terestriálnom vysielaní sa televízny signál odosiela z televízneho štúdia do prenosového centra (trasy), ktoré zvyčajne vlastní a prevádzkuje prevádzkovateľ vysielacej siete. Signál sa potom prenáša a distribuuje z prenosového centra (trasy) do televíznych vysielačov, ktoré riadi prevádzkovateľ siete (napr. veža). Niekedy sa signál prenáša prostredníctvom satelitu. Napokon sa signál vysiela z televíznych vysielačov do domácností. Na zabezpečenie digitalizácie analógovej terestriálnej siete televíznych vysielačov je potrebné vymeniť pozemné vysielače za digitálne. Keďže má však digitálny signál kratší dosah ako analógový signál, a preto si nová technológia vyžaduje hustejšiu sieť digitálnych pozemných vysielačov, v niektorých prípadoch je na udržanie rovnakého pokrytia nutné vybudovať aj nové prenosové centrá.

(19) Pri satelitnom vysielaní sa signál odosiela do prenosového centra (trasy) a potom sa prenáša na satelit, ktorý ho vysiela do domácností. Prípadne možno signál z televízneho štúdia priamo odoslať na satelit za predpokladu, že televízne štúdio má na to potrebné zariadenie. Divák musí mať satelitnú parabolu a dekodér. Na zvýšenie satelitného pokrytia regiónu je potrebné nainštalovať pozemné zariadenie v domácnosti zákazníka.

(20) Pokiaľ ide o geografické pokrytie, satelitná platforma by mohla obsiahnuť takmer 100 % územia Španielska, zatiaľ čo terestriálna platforma pokrýva približne 98 %.

2.1.3. Súvislosti

(21) Prešetrované opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska uskutočnenej alebo prebiehajúcej digitalizácie vysielania prostredníctvom terestriálnych, satelitných a káblových platforiem. Výhodou digitalizovaného vysielania v porovnaní s analógovým vysielaním je vyššia kapacita prenosu v dôsledku efektívnejšieho využitia rádiofrekvenčného spektra. Prechod na digitálnu technológiu je významný najmä v prípade terestriálneho vysielania, ktoré má k dispozícii obmedzené frekvenčné spektrum. Satelitný prenos má na druhej strane výhodu v tom, že funguje v úplne odlišnom frekvenčnom pásme, takže nehrozí nedostatok frekvencií.

(22) Prechodom z analógového na digitálne televízne vysielanie sa uvoľní značná časť vysokokvalitného vysokofrekvenčného spektra (tzv. digitálna dividenda), ktoré sa bude môcť využiť na rozvoj elektronických komunikačných služieb. Táto digitálna dividenda, a najmä frekvencia 790 – 862 MHz (ďalej len „pásmo 800 MHz“), môže naštartovať odvetvie elektronickej komunikácie, výrazne posilniť konkurencieschopnosť a rast a priniesť množstvo rôznych spoločenských a kultúrnych výhod (20).

(23) „Digitálna dividenda“ by mohla vzniknúť buď prechodom z terestriálnej platformy na inú platformu, alebo prechodom z analógového na digitálne terestriálne vysielanie. Možno uvažovať aj o zmiešanom riešení, ktoré by bolo kombináciou rôznych platforiem (21).

(24) V prípade terestriálneho vysielania však nedostatok frekvencií ostáva problémom aj po digitalizácii. Potvrdzuje to skutočnosť, že španielska vláda musela krátko po ukončení prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v apríli 2010 presunúť vysielateľov z pásma 800 MHz do iného frekvenčného pásma. Premiestnenie multiplexov DTT pridelených vysielateľom viedlo k ďalším nákladom a ďalšej štátnej pomoci, ktorú Komisia považovala za nezlučiteľnú (22). Okrem toho Španielsko podporuje uvoľnenie pásma 700 MHz službami terestriálneho televízneho vysielania prostredníctvom kompenzácie pre domácnosti a poskytovateľov televízneho vysielania. Na jednej strane toto opatrenie poskytuje kompenzáciu pre majiteľov bytových domov za náklady na prispôsobenie zariadení na príjem televízneho vysielania. Celkový rozpočet predstavuje sumu 150 miliónov EUR. Na druhej strane toto opatrenie poskytuje kompenzáciu pre majiteľov bytových domov za náklady na prispôsobenie systémov prenosu televízneho vysielania. Celkový rozpočet predstavuje sumu 10 miliónov EUR (23).

(25) Pokiaľ ide o televízne vysielanie, terestriálny digitálny prenos možno v budúcnosti nahradiť širokopásmovou technológiou, keďže siete novej generácie (NGA) sa pravdepodobne stanú vedúcou technológiou prenosu. Zatiaľ však tieto siete NGA v Španielsku neposkytujú všeobecné geografické pokrytie.

(26) V Španielsku v súčasnosti existujú štyri vysielacie platformy: DTT – digitálna terestriálna technológia (DVB-T), satelitná (DVB-S), káblová (DVB-C) a IPTV. DTT je hlavnou platformou pre voľne dostupné verejnoprávne a súkromné španielske televízne kanály (24). Hlavným prevádzkovateľom terestriálnej siete je spoločnosť Abertis, ktorá zároveň kontroluje satelitného prevádzkovateľa Hispasat. Existuje aj niekoľko miestnych telekomunikačných prevádzkovateľov prenášajúcich signály DTT, ktorí sú zvyčajne prepojení s celoštátnou sieťou spoločnosti Cellnex. Platené televízne kanály sa vysielajú najmä cez satelit, kábel a IPTV. Hlavnými satelitnými prevádzkovateľmi sú spoločnosti Astra a Hispasat.

(27) Španielsko v záujme prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v rámci procesu digitalizácie prijalo počas obdobia 2005 – 2009 sériu regulačných opatrení týkajúcich sa terestriálnej siete, ktoré sú opísané v časti 2.2. Španielske ústredné orgány rozdelili územie krajiny na tri rozličné oblasti: — oblasť I – v ktorej žije veľká väčšina španielskeho obyvateľstva a náklady na prechod niesli vysielatelia – 96 % obyvateľstva v prípade súkromných vysielateľov a 98 % obyvateľstva v prípade verejnoprávnych vysielateľov. Keďže náklady na prechod niesli vysielatelia, štátna pomoc nebola potrebná. Prechod z analógového na digitálne terestriálne televízne vysielanie predstavuje náklady pre spotrebiteľov, keďže si musia kúpiť buď integrovaný digitálny televízny prijímač, alebo DTT dekodér (25), — oblasť II – menej urbanizované a vzdialené oblasti pokrývajúce 2,5 % obyvateľov, ktorí v minulosti prijímali verejnoprávne a súkromné kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania. Keďže si však prechod na digitálnu technológiu vyžaduje modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, boli potrebné veľké investície do terestriálnej siete. Vysielatelia nemali dostatočný komerčný záujem poskytovať službu v oblasti II a odmietli niesť náklady na digitalizáciu. Španielske orgány preto vytvorili schému štátnej pomoci, ktorá je predmetom vyšetrovacieho konania, na modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, aby tak mohli obyvatelia, ktorí dovtedy prijímali súkromné a verejnoprávne kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania, aj naďalej prijímať kanály prostredníctvom DTT. Tento proces sa bežne nazýval „rozšírenie pokrytia DTT“ (t. j. rozšírenie pokrytia DTT za hranicu pokrytia povinného pre komerčných vysielateľov). Podobne ako v prípade oblasti I, prechod na digitálne terestriálne televízne vysielanie v oblasti II predstavuje náklady pre spotrebiteľov, keďže si musia kúpiť buď integrovaný digitálny televízny prijímač, alebo DTT dekodér, — oblasť III – v ktorej vzhľadom na topografiu nie je možné poskytovať televíznu službu prostredníctvom terestriálnej platformy, takže sa táto služba poskytuje satelitne. Prenos signálov voľne dostupných televíznych kanálov v oblasti III zabezpečuje spoločnosť Hispasat. Poskytovanie televíznej služby cez satelit znamená náklady pre zákazníkov, ktorí si musia zakúpiť satelitné paraboly a dekodéry.

2.2. Opis pomoci

(28) Skúmaná schéma je založená na zložitom systéme právnych ustanovení, ktoré ústredné španielske orgány začali zavádzať od roku 2005. Autonómne spoločenstvá a mestské rady poskytovali na základe týchto ustanovení v rokoch 2008 – 2009 štátnu pomoc na rozvoj DTT v oblasti II, pričom príjemcom poskytli finančné prostriedky z ústredného rozpočtu a zo svojich príslušných rozpočtov. Od roku 2009 navyše autonómne spoločenstvá poskytujú pomoc na údržbu a prevádzku sietí v oblasti II.

(29) Prvým právnym predpisom o prechode na digitálnu televíznu technológiu bol zákon 10/2005 zo 14. júna 2005 (26). Uvádza sa v ňom nutnosť podporovať prechod z analógovej na digitálnu terestriálnu technológiu a vláde sa ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia na zaistenie tohto prechodu.

(30) V nadväznosti na tento mandát Rada ministrov kráľovským dekrétom 944/2005 schválila národný technický plán, v ktorom sa pre Španielsko stanovil dátum odpojenia analógového prenosu na 3. apríla 2010.

(31) V národnom technickom pláne sa pre súkromných vysielateľov stanovila povinnosť pokryť do tohto dátumu 96 % (27) obyvateľov v ich príslušných oblastiach pokrytia. Pre verejnoprávnych vysielateľov sa stanovila povinnosť pokryť do toho istého dátumu 98 % obyvateľov v ich príslušných oblastiach pokrytia.

(32) V oblasti I boli vysielatelia povinní pokryť tieto percentuálne podiely obyvateľov terestriálnym digitálnym televíznym vysielaním, pričom sami museli niesť náklady na digitalizáciu. V uvedenej oblasti preto nebola potrebná žiadna štátna pomoc.

(33) Čo sa týka oblastí II a III, dvanáste doplnkové ustanovenie národného technického plánu obsahovalo možnosť, že miestne a regionálne orgány rozšíria pokrytie v rozsahu 96 – 100 % obyvateľov. V národnom technickom pláne sa v tejto súvislosti konkrétne hovorí o digitálnom terestriálnom televíznom vysielaní (DTT) a stanovuje sa šesť podmienok, za ktorých môžu miestne orgány toto rozšírenie uskutočniť. Podľa podmienky e) musí byť miestna inštalácia v súlade s národným technickým plánom pre digitálne terestriálne televízne vysielanie.

(34) Rada ministrov následne 7. septembra 2007 schválila národný plán prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie (ďalej len „plán prechodu“) (28), ktorým sa vykonáva národný technický plán. Podľa plánu prechodu sa španielske územie rozdelilo na deväťdesiat technických projektov prechodu (29) a stanovil sa termín odpojenia analógového vysielania pre každý z týchto projektov.

(35) Ministerstvo priemyslu, cestovného ruchu a obchodu (ďalej len „MITyC“) prijalo 29. februára 2008 rozhodnutie týkajúce sa zlepšenia telekomunikačnej infraštruktúry a zavedenia kritérií a distribúcie finančných prostriedkov určených na rozvoj informačnej spoločnosti v súlade s plánom Avanza na rok 2008 (30). V rámci tohto rozhodnutia bol schválený rozpočet vo výške 558 miliónov EUR, ktorý sa čiastočne vyčlenil na rozvoj širokopásmového pripojenia a čiastočne na digitalizáciu televízneho vysielania vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach Španielska, ktorých sa netýkajú zákonné povinnosti komerčných vysielateľov (31). Digitalizácia v týchto oblastiach sa vo všeobecnosti nazývala „rozšírenie pokrytia“. Rozhodnutie sa následne vykonalo prostredníctvom série dodatkov k existujúcim rámcovým dohodám z roku 2006 (32), ktoré uzatvorilo ministerstvo MITyT a autonómne spoločenstvá medzi júlom a novembrom 2008 (ďalej len „dodatky k rámcovým dohodám z roku 2006“), ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Španielska samostatne pre každé autonómne spoločenstvo. Dodatky k rámcovým dohodám z roku 2006 majú rovnaký vzor v prípade všetkých autonómnych spoločenstiev, pričom sa vyznačujú niekoľkými malými odlišnosťami. Dodatky k rámcovým dohodám z roku 2006 sa týkajú plánu Avanza, plánu prechodu a kráľovského dekrétu 944/2005 o národnom pláne prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie. Vo väčšine prípadov sa v týchto dohodách uvádza, že jedinou financovanou technológiou bude digitálna terestriálna technológia. Ministerstvo MITyC na základe dohôd previedlo finančné prostriedky všetkým autonómnym spoločenstvám, ktoré sa zaviazali pokryť zvyšné náklady na prevádzku zo svojich rozpočtov. Tieto dodatky obsahovali aj povinnosť miestnych orgánov dodržať súlad s dvanástym doplnkovým ustanovením národného technického plánu.

(36) Rada ministrov zároveň 17. októbra 2008 súhlasila s vyčlenením ďalších 8,72 milióna EUR na rozšírenie a dokončenie pokrytia DTT v rámci projektov prechodu, ktoré sa mali dokončiť počas prvej polovice roka 2009, teda vo fáze I plánu prechodu. Finančné prostriedky boli poskytnuté po uzatvorení nových rámcových dohôd medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami v decembri 2008 (ďalej len „rámcové dohody z roku 2008“). Tieto dohody sa týkali uvedeného financovania vo výške 8,72 milióna EUR a mali názov „Rámcová dohoda o spolupráci medzi ministerstvom priemyslu, cestovného ruchu a obchodu a autonómnym spoločenstvom […] o vykonávaní národného plánu prechodu na DTT“. Obsahovali zoznam činností, ktoré budú financovať ústredné a regionálne orgány s cieľom dosiahnuť pokrytie digitálnym televíznym vysielaním, ktoré by zodpovedalo existujúcemu analógovému pokrytiu. Tieto činnosti sa týkajú rozvoja digitálneho terestriálneho televízneho vysielania.

(37) Dňa 23. februára 2009 bol prijatý kráľovský dekrét 1/2009 o naliehavých opatreniach v oblasti telekomunikácií (33). V kráľovskom dekréte 1/2009 sa potvrdzuje, že rozšírenie pokrytia v oblasti II sa plánuje výlučne prostredníctvom digitálnych terestriálnych technológií: Článkom 2 tohto kráľovského dekrétu sa do zákona 10/2005 dopĺňa nové ustanovenie, v ktorom sa uvádza, že „[P]rístup k týmto kanálom šíreným prostredníctvom satelitného (-ých) vysielacieho (-ích) systému (-ov) sa obmedzuje na občanov s bydliskom v oblastiach, kde po prechode na digitálne terestriálne televízne vysielanie nebude na úrovni štátu existovať žiadne pokrytie službou digitálneho terestriálneho televízneho vysielania.“ Okrem toho sa v preambule uvedeného dekrétu uvádza, že rozšírenie pokrytia v oblasti II financovaného orgánmi sa uskutočňuje výlučne prostredníctvom terestriálnej technológie. Inými slovami, v kráľovskom dekréte sa predpokladá, že v oblastiach I a II sa používa len terestriálna technológia (34).

(38) Rada ministrov 29. mája 2009 schválila kritériá rozdelenia 52 miliónov EUR na financovanie opatrení prechodu na DTT zameraných na rozšírenie pokrytia projektov v rámci fáz II a III plánu prechodu (35). Dohodou Rady ministrov sa stanovilo priame prepojenie s plánom prechodu vzhľadom na to, že sa v ňom uvádza, že „na dosiahnutie cieľa stanoveného v národnom pláne prechodu na DTT, podobného pokrytia DTT, ako je súčasné terestriálne pokrytie analógovou technológiou, je potrebná finančná podpora verejných orgánov“ a následne, že „realizácia tejto spolupráce sa sformalizuje v rámci stanovenom v národnom pláne prechodu na DTT“.

(39) A napokon medzi októbrom a decembrom 2009 boli v Úradnom vestníku Španielska uverejnené dodatky k rámcových dohodám z roku 2008 (uvedené v odôvodnení 36), ktoré sa týkali aj financovania na rozšírenie pokrytia v rámci fáz II a III plánu prechodu. V týchto dodatkoch je vymedzené, čo sa má chápať pod pojmom „opatrenia na rozšírenie pokrytia“, pričom sa v nich výslovne uvádza len terestriálna technológia (hoci sa oficiálne nevylučujú ani iné technológie) (36).

(40) Po uverejnení rámcových dohôd z roku 2008 a uvedených dodatkov (37) začali vlády autonómnych spoločenstiev realizovať rozšírenie. Buď samy usporiadali verejné súťaže, alebo poverili úlohou rozšírenia a/alebo usporiadaním verejnej súťaže verejný podnik. Časť dotácií odsúhlasilo ministerstvo MITyC, takže sa financovali z ústredného rozpočtu (pozri odôvodnenia 35 až 38), a časť financovali samotné autonómne spoločenstvá. V niektorých prípadoch autonómne spoločenstvá poverili vykonaním rozšírenia obecné zastupiteľstvá.

(41) Na základe verejných súťaží na rozšírenie pokrytia bola víťazná spoločnosť poverená úlohou poskytnúť (často vybudovať) funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia. Súťaže na rozšírenie pokrytia – okrem zákazky na poskytnutie funkčnej siete DTT – zvyčajne zahŕňali aj dodávku potrebného zariadenia (a v určitých prípadoch poskytnutie zariadenia bez akýchkoľvek nákladov pre prevádzkovateľa siete). Okrem toho verejné súťaže na rozšírenie pokrytia často zahŕňali doplnkové zmluvy týkajúce sa digitalizácie prenosových centier alebo výstavby nových prenosových centier (ako sú priestory, adaptačné práce, dodávka energie, dôkladná údržba, lízingové zmluvy, štúdie týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia). Verejné súťaže druhého typu sa týkali dodávky technického vybavenia v prípade už existujúcich sietí. Úspešný uchádzač mal sieť modernizovať s použitím potrebného zariadenia, teda dodať, nainštalovať a aktivovať príslušné zariadenie.

(42) Vo väčšine verejných súťaží hovoria orgány, ktoré ich usporiadali, o terestriálnej technológii a DTT, a to explicitne vo vymedzení predmetu verejnej súťaže (38) a implicitne v opise technických špecifikácií alebo zariadení, ktoré sa majú financovať (39). V niekoľkých prípadoch, v ktorých sa vyslovene spomína satelitná technológia, sa hovorí o satelitných parabolách na príjem satelitného signálu na terestriálnych vežiach (40) alebo o zariadení na prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu v oblasti III (41). Veľmi málo verejných súťaží sa mohlo považovať za technologicky neutrálne. Tieto technologicky neutrálne verejné súťaže boli navrhnuté tak, aby – napriek plánom španielskej vlády používať DTT výlučne na rozšírenie pokrytia – nevylučovali iné technológie ako DTT (42). Namiesto uverejnenia výziev na predkladanie ponúk niektoré orgány zvolili iný spôsob, ako rozšíriť pokrytie DTT. Napríklad Baskicko priamo poskytlo finančnú podporu regionálnemu prevádzkovateľovi siete, spoločnosti Itelazpi. Podobné riešenie bolo zvolené v Navarre.

(43) Celkovo sa v rokoch 2008 – 2009 investovalo do rozšírenia v oblasti II takmer 163 miliónov EUR z ústredného rozpočtu (čiastočne prostredníctvom zvýhodnených úverov pre autonómne spoločenstvá (43) od ministerstva MITyC) a 60 miliónov EUR z rozpočtov 16 skúmaných autonómnych spoločenstiev (všetkých okrem Kastílie-La Manche). Okrem toho mestské rady financovali rozšírenie z vlastných finančných prostriedkov približne vo výške 3,5 milióna EUR.

(44) Po rozšírení DTT v oblasti II niektoré autonómne spoločenstvá realizovali od roku 2009 druhý krok, ktorým bolo usporiadanie ďalších verejných súťaží alebo uzatvorenie príslušných zmlúv bez verejných súťaží na prevádzku a údržbu zariadenia, ktoré sa digitalizovalo a nainštalovalo v rámci rozšírenia. Na rozdiel od pomoci na prechod tieto opatrenia predstavujú prebiehajúcu pomoc. Keďže dané zmluvy sa týkajú prevádzky a údržby terestriálnej siete nainštalovanej v oblasti II, ani ony nie sú technologicky neutrálne. Celková suma finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom verejných súťaží na prevádzku a údržbu (prebiehajúca pomoc) v rokoch 2009 – 2011 predstavovala minimálne 32,7 milióna EUR.

2.3. Vývoj po roku 2013

(45) V nadväznosti na prijatie rozhodnutia z roku 2013 niektoré autonómne spoločenstvá zaviedli určité zmeny v opatreniach týkajúcich sa prevádzky a údržby infraštruktúry. Konkrétne (odôvodnenia 46 až 60):

(46) V Andalúzii verejný obstarávateľ 12. novembra 2014 uverejnil výzvu na súťaž na telekomunikačné služby na účely voľne dostupných celoštátnych digitálnych televíznych kanálov, ktoré mali byť k dispozícii v určitých geografických oblastiach autonómneho spoločenstva Andalúzie. V súťaži 11. apríla 2017 uspela spoločnosť U.T.E Andalucía Televisión Digital (Retevisión a Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, S.A.). Zmluva bola podpísaná 9. júna 2017.

(47) V Aragónsku bola 25. novembra 2016 uverejnená výzva na súťaž na poskytovanie služby digitálneho televízneho vysielania vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach. V súťaži 19. mája 2017 uspela spoločnosť Retevisión a 26. júna 2017 bola podpísaná príslušná zmluva.

(48) Na Baleárskych ostrovoch bola 14. júla 2014 vyhlásená výzva na súťaž. Zákazka bola 5. novembra 2014 zadaná spoločnosti Tradia Telecom, S.A.

(49) Na Kanárskych ostrovoch bola 28. januára 2015 uverejnená výzva na súťaž na služby prenosu vysielania vnútroštátnych a regionálnych digitálnych televíznych kanálov vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach autonómneho spoločenstva Kanárskych ostrovov (súťažný dialóg). Podľa informácií, ktoré poskytli španielske orgány 5. februára 2021, bola zmluva podpísaná v januári 2020 a služba je v prevádzke od 3. júla 2020.

(50) V Kantábrii bola 13. mája 2015 uverejnená výzva na súťaž na služby prenosu vysielania digitálnych televíznych kanálov vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach tohto autonómneho spoločenstva. V súťaži 2. decembra 2015 uspela spoločnosť Retevisión a 14. marca 2016 bola podpísaná príslušná zmluva.

(51) V Estremadure bola 3. apríla 2015 uverejnená výzva na súťaž na telekomunikačné služby umožňujúce šírenie a príjem digitálnych televíznych kanálov v určitých oblastiach autonómneho spoločenstva Estremadury. V súťaži 30. decembra 2015 uspela spoločnosť Retevisión a 15. marca 2016 bola podpísaná príslušná zmluva.

(52) V autonómnom spoločenstve Navarry bola 11. novembra 2014 uverejnená výzva na súťaž na rozšírenie digitálneho televízneho vysielania vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach. Navarrské orgány sa 28. mája 2019 rozhodli nezadať zákazku a postup ukončili.

(53) V autonómnej oblasti La Riojy bol 13. novembra 2014 vyhlásený postup súťažného dialógu. Podľa informácií, ktoré poskytli španielske orgány 5. februára 2021, postup ešte prebieha.

(54) V autonómnom spoločenstve Astúrie bola 28. decembra 2018 vyhlásená súťaž na spoločné umiestnenie zariadenia (44). V tejto súťaži 10. januára 2019 uspela spoločnosť Retevisión. Dňa 19. decembra 2018 bola vyhlásená verejná súťaž na zmluvu o poskytnutí služby údržby. Okrem toho bola 10. decembra 2018 vyhlásená verejná súťaž na služby prenosu vysielania v Astúrii so zariadením, ktoré vlastní Astúria. Podľa informácií, ktoré poskytli španielske orgány 16. januára 2019, posledné dva uvedené postupy verejnej súťaže ešte prebiehajú.

(55) Pokiaľ ide o Galíciu, španielske orgány informovali Komisiu, že autonómne spoločenstvo nechce financovať prevádzku a údržbu pre prevádzkovateľov v oblasti II, a preto nebude organizovať žiadne nové technologicky neutrálne výzvy na súťaž. Prevádzka a údržba pre prevádzkovateľov vysielacej siete v oblasti II by nebola zodpovednosťou autonómneho spoločenstva, ale patrila by do úloh mestskej rady.

(56) Španielske orgány informovali Komisiu, že Madrid vyhlásil verejnú súťaž na údržbu zariadenia digitálnej televízie. V súťaži 8. júla 2019 uspela spoločnosť Retevisión a 7. augusta 2019 bola podpísaná príslušná zmluva. V súvislosti s Melilou a Murciou španielske orgány informovali Komisiu, že sa neuskutoční žiadny postup verejnej súťaže a že za údržbu budú zodpovedné mestské rady.

(57) Podľa informácií poskytnutých Španielskom Baskicko nevyhlásilo v nadväznosti na rozhodnutie z roku 2013 žiadne postupy verejnej súťaže a ani nemá v úmysle ich vyhlásiť. Namiesto toho Baskicko prijalo vyhlásenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ). Dohodu týkajúcu sa služby rozšírenia pokrytia televíznymi kanálmi v autonómnou spoločenstve Baskicka schválila 2. decembra 2014 riadiaca rada.

(58) Pokiaľ ide o Ceutu, španielske orgány informovali Komisiu, že nebude vyhlásený žiadny postup verejnej súťaže, a uviedli, že na všetky platby za údržbu sa budú vzťahovať pravidlá de minimis.

(59) Vo Valencijskom spoločenstve bola v januári 2017 vyhlásená výzva na súťaž na údržbu zariadenia. V súťaži v decembri 2017 uspela spoločnosť Retevisión a 18. mája 2018 bola podpísaná príslušná zmluva. Zmluva je obmedzená na údržbu zariadenia a nezahŕňa poskytovanie služieb preventívnej a nápravnej údržby.

(60) V Katalánsku bola 3. augusta 2018 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie (45) výzva na súťaž na prenos a distribúciu audiovizuálneho signálu na pokrytie obyvateľov Katalánska v oblasti II. V roku 2019 bola uzavretá zmluva s trvaním jedného roka s možnosťou predĺženia o ďalší rok.

(61) Na základe uvedených skutočností boli v niektorých autonómnych spoločenstvách pôvodné opatrenia týkajúce sa pomoci na prevádzku a údržbu zrušené odo dňa vypovedania pôvodných zmlúv v dôsledku nadobudnutia účinnosti zmlúv týkajúcich sa nových, upravených opatrení alebo zavedenia nového právneho základu pre prebiehajúcu pomoc na prevádzku a údržbu (na ktorú sa podľa názoru Španielska vzťahujú pravidlá SVHZ alebo de minimis).

(62) Právne posúdenie nových, upravených opatrení nie je predmetom tohto rozhodnutia. Týmto rozhodnutím nie je žiadnym spôsobom dotknuté posúdenie upravených opatrení podľa pravidiel štátnej pomoci.

2.4. Dôvody na začatie konania

(63) Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prvom rade uviedla, že sa zdá, že opísané opatrenie spĺňa všetky kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a možno ho teda považovať za štátnu pomoc.

(64) Keďže trh s televíznym vysielaním sa člení na rôzne úrovne, v rozhodnutí o začatí konania boli identifikované tri kategórie príjemcov štátnej pomoci: i) prevádzkovatelia sietí; ii) dodávatelia technického vybavenia, ktorí sa zúčastnili na verejných súťažiach na dodávku zariadenia potrebného na rozšírenie; a iii) vysielatelia televíznych kanálov.

(65) Komisia dospela k predbežnému záveru, že predmetná schéma mohla financovaním nákladov spojených s rozšírením platformy DTT spôsobiť potenciálne alebo skutočné narušenie hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi technického vybavenia využívajúcimi rôzne technológie a medzi prevádzkovateľmi terestriálnych a satelitných platforiem. Podľa predbežného názoru Komisie konkrétne (odôvodnenia 66 až 68):

(66) by mohlo dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže medzi rôznymi platformami (terestriálnymi a satelitnými), keďže sporné opatrenie sa zameriava na digitalizáciu a inštaláciu ex novo terestriálnych vysielacích centier bez zohľadnenia satelitnej technológie;

(67) sporné opatrenie môže takisto narúšať hospodársku súťaž medzi vysielateľmi. V minulosti terestriálnu platformu využívali tradične vysielatelia voľne dostupných programov a satelitnú platformu najmä vysielatelia platenej televízie alebo spoplatnených kanálov. V čase rozhodnutia o začatí konania však vysielatelia voľne dostupných kanálov začínali iniciatívy platenej televízie na terestriálnej platforme a satelitní vysielatelia hľadali prístup k voľne dostupným kanálom, aby mali kompletnú ponuku a mohli aktívnejšie konkurovať vysielateľom voľne dostupných kanálov.

(68) Pokiaľ ide o dodávateľov technického vybavenia, sporné opatrenie zdanlivo obsahovalo selektívnu výhodu (v podobe zvýšeného dopytu) v prospech poskytovateľov technického vybavenia.

(69) Komisia vo svojom predbežnom posúdení konštatovala, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a nenašla žiadne dôvody, na základe ktorých by mohlo byť zlučiteľné s vnútorným trhom, lebo preň neplatí žiadna výnimka.

(70) Pokiaľ ide o ďalšie faktické podrobnosti, v tomto rozhodnutí sa odkazuje na rozhodnutie o začatí konania.

3. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

3.1. Pripomienky spoločnosti Astra

3.1.1. Všeobecné pripomienky

(71) Spoločnosť Astra opakuje svoju predchádzajúcu pozíciu, že opatrenia, ktoré viedli k prechodu na terestriálne digitálne televízne vysielanie, predstavovali koordinovaný plán vypracovaný na úrovni ústrednej vlády, ktorý realizovali regionálne orgány. Spoločnosť Astra sa však domnieva, že aj za predpokladu, že štátna pomoc na rozšírenie pokrytia sa naplánovala, zorganizovala a realizovala na regionálnej úrovni, predstavovala by neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc.

(72) Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, spoločnosť Astra trvá na tom, že na rozdiel od toho, čo tvrdí Španielsko, bolo povinnosťou kantábrijských orgánov získať oprávnenia od vysielateľov, aby svoje kanály sprístupnili satelitnej platforme. Okrem toho, hoci vysielatelia poslali listy v marci 2008, kantábrijské orgány v júli 2008 odporučili ostatným autonómnym spoločenstvám satelitnú alternatívu, ktorú si zvolili. Ak by – ako tvrdí Španielsko – neochota vysielateľov využívať satelitnú platformu bola dôvodom na vypovedanie zmluvy so spoločnosťou Astra, kantábrijské orgány by neodporúčali satelitné riešenie iným autonómnym spoločenstvám.

3.1.2. Existencia štátnej pomoci

(73) V súvislosti s výhodou, ktorú získali prevádzkovatelia sietí a najmä spoločnosť Abertis, spoločnosť Astra uvádza, že spoločnosť Abertis uspela ako dodávateľ technického vybavenia približne v 45 % verejných súťaží na digitalizáciu terestriálnych zariadení, ktoré sa nachádzali v oblastiach rozšírenia pokrytia. Keďže spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom platformy, digitalizácia siete zvýhodňuje jej komerčnú ponuku pre vysielateľov, lebo sieť DTT v súčasnosti pokryje takmer 100 % obyvateľov bez akýchkoľvek ďalších nákladov v porovnaní s 96 až 98 %, ktoré by sa terestriálne digitalizovali bez sporného opatrenia. Spoločnosť Abertis by navyše získala výhodu tým, že spoločnosti Astra by bolo ako hlavnému konkurujúcemu alternatívnemu prevádzkovateľovi platformy znemožnené získať vstupom do oblasti II podiel na španielskom trhu.

(74) Podľa spoločnosti Astra navyše spoločnosť Abertis získala opatreniami aj ďalšie výhody. Po prvé značný počet terestriálnych zariadení spoločnosti Abertis získal finančné prostriedky poskytované španielskymi orgánmi v rámci skúmaných opatrení, pričom tieto zariadenia prevádzkuje spoločnosť Abertis. Ide najmä o zariadenia, ktoré sa nachádzajú v oblasti, kde je verejnoprávny vysielateľ RTVE povinný poskytovať signál, ale kde takú povinnosť nemajú súkromní vysielatelia (približne 2,5 % obyvateľov). Po druhé spoločnosť Astra tvrdí, že spoločnosť Abertis získala nepriamu výhodu zo štátnej pomoci na súvisiacich trhoch, napríklad v odvetví prenosu. Sťažovateľ ďalej uvádza, že skúmané opatrenie vedie k narušeniu hospodárskej súťaže v oblasti III (46).

(75) Spoločnosť Astra sa domnieva, že satelitné a terestriálne platformy sú súčasťou rovnakého trhu. Rozdiel medzi spoplatneným a voľne dostupným televíznym vysielaním nie je z hľadiska hospodárskej súťaže medzi platformami podstatný. Terestriálne a satelitné platformy už dnes súťažia o prenos plateného televízneho vysielania, lebo sú dostupné minimálne dva spoplatnené kanály, ktoré ponúkajú svoj signál prostredníctvom platformy DTT, pričom jeden z nich je dostupný len na DTT. Podľa spoločnosti Astra už navyše všetci vysielatelia, ktorí majú v súčasnosti povolenia, požiadali vládu o licenciu na vysielanie svojho obsahu v platenom režime.

(76) Spoločnosť Astra vo svojom podaní z 27. mája 2019 vyjadrila názor, že predmetné opatrenia sú selektívne a nepodporujú rozvoj vysielacích činností ako celku, ale skôr diskriminujú prevádzkovateľov terestriálnych sietí. Astra vysvetľuje, že na účely poskytnutia rozšírenia pokrytia vo vzdialených a vidieckych oblastiach by sa prevádzkovatelia sietí, ktorí používajú iné technológie – vrátane spoločnosti Astra –, mali považovať za prevádzkovateľov v porovnateľnej situácii ako prevádzkovatelia, ktorí používajú terestriálnu technológiu. Astra konkrétne poukazuje na to, že verejné súťaže na rozšírenie pokrytia v niektorých prípadoch (napríklad v Kantábrii, Navarre) boli zorganizované so zreteľom na technologickú neutralitu, pričom satelitné platformy súťažili s terestriálnymi prevádzkovateľmi a vo verejnej súťaži uspeli. V iných členských štátoch (napr. vo Francúzsku, v Portugalsku a Spojenom kráľovstve) alternatívne platformy súťažia s terestriálnou platformou. Okrem toho sa služby satelitného prevádzkovateľa Hispasat využívajú výhradne v oblasti III v Španielsku. Astra uvádza, že satelitná technológia nie je v konkurenčnej nevýhode v porovnaní s terestriálnou technológiou. Podľa názoru spoločnosti Astra všetky tieto skutočnosti ukazujú, že terestriálni prevádzkovatelia a prevádzkovatelia používajúci iné technológie sa vzhľadom na ciele sledované predmetnými opatreniami nachádzajú v porovnateľnej situácii.

(77) Spoločnosť Astra sa domnieva, že skúmané opatrenia neboli primerané. Uvádza, že prechod na DTT si vyžadoval významné úpravy v obytných budovách a investície do káblov. Spoločnosť Astra sa navyše na podporu svojho tvrdenia, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu by nebolo drahšie ako prostredníctvom terestriálnej platformy, odvolala na svoju internú štúdiu nákladov z novembra 2008, ktorú predložila spolu so sťažnosťou (ďalej len „štúdia spoločnosti Astra“). V štúdii sa porovnávali náklady na rozšírenie pokrytia s použitím oboch technológií – terestriálnej a satelitnej. Predpoklady v štúdii sa v rôznych ohľadoch líšia od štúdií, ktoré uskutočnili Španielsko a spoločnosť Abertis, okrem iného v súvislosti s nákladmi na satelitné paraboly a nutnosťou zakúpiť externé dekodéry na príjem digitálneho terestriálneho televízneho vysielania. Výsledky štúdie vedú k záveru, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu nebolo nevyhnutne drahšie ako s využitím terestriálnej technológie. Spoločnosť Astra predložila aj ďalšie dokumenty s cieľom preukázať, že náklady oboch technológií na inštaláciu a prevádzku sa výrazne nelíšia.

(78) Spoločnosť Astra takisto tvrdí, že zabezpečenie podmienenosti prístupu k satelitnému vysielaniu nie je prekážkou vysielania voľne dostupných televíznych kanálov. Systémy podmieneného prístupu sa používajú na celom svete a ich ovládanie nie je náročné (47). Riešenie navrhnuté pre podmienený prístup v Kantábrii navyše prijali kantábrijské orgány, ktoré sa mohli rozhodnúť, ktorým používateľom aktivujú prístup, aby mohli prijímať službu. Územné obmedzenie služby teda kontrolovala kantábrijská vláda. V tejto súvislosti nebolo potrebné nijaké osobitné prispôsobenie.

(79) Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, spoločnosť Astra tvrdí, že satelitná technológia je vďaka úsporám z rozsahu tým ekonomicky atraktívnejšia, čím väčšie je jej geografické pokrytie. Už samotné rozdelenie opatrenia v oblasti II na viac než 600 miestnych a regionálnych verejných súťaží predstavovalo pre satelitnú technológiu značnú konkurenčnú nevýhodu. Aj napriek tomu, že španielska vláda nestanovila ani neodporučila, aby sa ako podmienka vyplatenia finančných prostriedkov zohľadnili medziregionálne synergie, regióny mohli vziať túto možnosť do úvahy v záujme výberu najefektívnejšieho riešenia z hľadiska nákladov pre svojich daňových poplatníkov. Spoločnosť Astra tvrdí, že práve o to sa snažili pred zásahom španielskej ústrednej vlády v prospech terestriálnej technológie. Po tom, ako kantábrijské orgány vybrali vo verejnej súťaži spoločnosť Astra, pokúsili sa pôvodne presvedčiť aj ďalšie regióny, aby takisto vybrali satelitnú platformu, lebo by tým ešte viac ušetrili.

3.1.3. Štátna pomoc na prevádzku a údržbu

(80) Spoločnosť Astra opakuje, že časť napadnutých opatrení sa týka prebiehajúcej štátnej pomoci, lebo vlády autonómnych spoločenstiev budú priebežne financovať náklady na prevádzku a údržbu miestnych sietí v oblasti II. Spoločnosť Astra odhaduje ročné náklady na prevádzku a údržbu satelitného riešenia na 100 000 EUR na kanál ročne, ale v prípade, že by si satelitné riešenie vybralo viac regiónov, sa táto suma mohla ešte znížiť.

3.2. Pripomienky spoločnosti Abertis/Cellnex

(81) Spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom telekomunikačnej infraštruktúry a dodávateľom sieťových zariadení. Okrem iného vlastní ďalšie spoločnosti Retevisión S.A.. a Tradia S.A., ktoré riadia a prevádzkujú telekomunikačné siete a infraštruktúry.

3.2.1. Existencia štátnej pomoci

(82) Spoločnosť Abertis v prvom rade konštatuje, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Regionálne orgány jednoducho získali tovar a služby za trhových podmienok v otvorených verejných súťažiach, pričom ostávajú vlastníkmi zariadenia nainštalovaného v prenosových centrách v oblasti II. Žiadne finančné prostriedky ani žiadne digitálne zariadenie zakúpené za tieto finančné prostriedky teda nikdy neboli prevedené na žiadneho externého príjemcu.

(83) Spoločnosť Abertis sa ďalej domnieva, že sporné opatrenia neposkytujú prevádzkovateľom sietí žiadnu znateľnú hospodársku výhodu. Spoločnosť Abertis tvrdí, že neprevádzkuje žiadnu miestnu sieť v oblasti II (hoci vlastní príslušné prenosové centrá), takže ani nemôže získať žiadnu priamu výhodu. Po druhé spoločnosť Abertis pôsobila v oblasti II len ako poskytovateľ technického vybavenia. Po tretie aj v situácii, keď digitálne zariadenie použité na modernizáciu prenosového centra predala spoločnosť Abertis a keď sa toto zariadenie neskôr nainštalovalo do prenosového centra patriaceho spoločnosti Abertis, nemala z toho žiadnu výhodu. Spoločnosť Abertis totiž tieto prenosové centra jednoducho prenajíma miestnym prevádzkovateľom sietí za trhových podmienok a suma za prenájom, ktorú spoločnosti Abertis zaplatili, nebola ovplyvnená procesom digitalizácie. Po štvrté spoločnosť Abertis trvá na tom, že postupný nárast pokrytia siete DTT o 1 – 2 % neznamená pre spoločnosť Abertis ako prevádzkovateľa platformy v oblasti I žiadnu hospodársku výhodu. A napokon digitalizácia oblasti II nemá vplyv na cenu, ktorú môže spoločnosť Abertis účtovať vysielateľom za svoje služby prenosu, a to najmä preto, že veľkoobchodné ceny spoločnosti Abertis reguluje španielsky regulačný orgán Comisión del Mercado de Telecomunicaciones (ďalej len „CMT“) (48).

(84) Pokiaľ ide o miestnych prevádzkovateľov sietí v oblasti II (t. j. mestské rady), spoločnosť Abertis sa domnieva, že nemôže ísť o hospodársku výhodu, lebo nepatria do kategórie podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a v každom prípade vykonávajú službu vo verejnom záujme.

(85) Spoločnosť Abertis takisto vyjadrila názor, že skúmané opatrenie neposkytlo vysielateľom žiadnu hospodársku výhodu. Digitálny prechod v oblasti II nezvýšil počet televíznych divákov v porovnaní s počtom divákov, ktorí mali prístup k analógovému televíznemu vysielaniu pred začiatkom procesu prechodu na digitálne vysielanie v roku 2005.

(86) Spoločnosť Abertis sa navyše domnieva, že sporné opatrenia nemali žiadny znateľný vplyv na hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi sietí. Skutočnosť, že spoločnosť Astra ani žiadny iný súkromný prevádzkovateľ neprejavil za posledných 20 rokov záujem o poskytovanie služieb prenosu v oblasti II, je dôkazom toho, že tam neexistoval žiadny trh a že na umožnenie poskytovania týchto služieb bol potrebný štátny zásah. Konkrétne nedochádza k žiadnemu narušeniu hospodárskej súťaže medzi satelitnou technológiou a DTT, lebo ide o dva samostatné trhy. Digitalizácia terestriálnych sietí v oblasti II navyše nijako nezmenila konkurenčnú štruktúru príslušných trhov, ale predstavovala len nevyhnutnú technickú modernizáciu jestvujúcej analógovej platformy.

(87) Spoločnosť Abertis tvrdí, že vysielacie služby poskytované prostredníctvom sietí v oblasti II sú obmedzené na miestne izolované oblasti, takže nemajú vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

(88) Spoločnosť Abertis sa domnieva, že ak Komisia usúdi, že príslušné verejné orgány alebo ich pridružené subjekty sú podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, prostriedky určené na financovanie digitálneho prechodu v oblasti II možno považovať za náhradu za službu vo verejnom záujme. Spoločnosť Abertis sa preto domnieva, že sporné opatrenia sú v súlade s podmienkami stanovenými judikatúrou vo veci Altmark (49) a že nejde o štátnu pomoc.

(89) Vo svojom podaní z 13. júna 2019 spoločnosť Cellnex vysvetľuje, že sporné opatrenia nie sú selektívne, a preto ich nemožno považovať za štátnu pomoc. Podľa ich názoru sa DTT a satelitná technológia nenachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný predmetným právnym režimom. DTT a satelitná technológia predovšetkým podliehajú odlišným právnym predpisom, pričom na rozdiel od satelitnej televízie má DTT povahu služby vo verejnom záujme Terestriálna technológia má už vytvorenú infraštruktúru, pričom technológia DTT využívala synergie vytvorené digitalizáciou oblasti I. Okrem toho spoločnosť Cellnex poukazuje na to, že vysielatelia často nemajú právo vysielať cez satelit a v prípade, že by museli využívať satelitnú platformu, museli by opätovne prerokovať práva na obsah potrebné na jeho vysielanie. Zvýšili by sa tak náklady na obsah, pričom tvorcovia obsahu by nemuseli byť ochotní práva predať. Okrem toho náklady súvisiace so satelitnou technológiou by boli výrazne vyššie ako náklady súvisiace s DTT, ako vyplýva z rôznych štúdií v spise. Spoločnosť Cellnex vysvetľuje, že v štúdii spoločnosti Astra sa vyskytuje niekoľko nedostatkov, a preto sa o ňu Komisia nemôže opierať.

(90) Cellnex tvrdí, že vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné má za následok vyhlásenie rozhodnutia o začatí konania za neplatné. Podľa názoru spoločnosti Cellnex mala Komisia v nadväznosti na vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné prijať nové rozhodnutie o začatí konania s uvedením dôvodov, prečo sú skúmané opatrenia selektívne. Cellnex tvrdí, že vzhľadom na neexistenciu takéhoto rozhodnutia si nemôže uplatniť svoje právo na obhajobu.

3.2.2. Existujúca pomoc

(91) Podľa spoločnosti Abertis sa rozvoj vysielacích sietí v oblasti II začal v neliberalizovanom odvetví televízneho vysielania v roku 1982. Španielsko malo v tom čase zákonný monopol na trhu s terestriálnym vysielaním. Na financovanie inštalácie, údržby a prevádzky miestnych sietí v oblasti II, ktoré sa vybudovali pred liberalizáciou tohto odvetvia, sa využívajú verejné finančné prostriedky. Skúmané opatrenie teda predstavuje prebiehajúcu existujúcu pomoc.

3.2.3. Zlučiteľnosť

(92) Spoločnosť Abertis tvrdí, že akákoľvek potenciálna štátna pomoc by bola zlučiteľná podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ, lebo spĺňa všetky podmienky rozhodnutia Komisie 2005/842/ES (50) (ďalej len „rozhodnutie o článku 86 ods. 2“).

(93) Ak by to tak nebolo, akákoľvek potenciálna pomoc by v každom prípade bola zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Po prvé cieľom opatrení, ktoré prijali španielske orgány, je urýchliť proces digitálneho prechodu v Španielsku, ktorý Komisia vo svojej praxi rozhodovania o štátnej pomoci uznala za cieľ spoločného záujmu. Po druhé pomoc bola vhodným nástrojom, lebo DTT je vhodnejšia technológia na uskutočnenie rozšírenia pokrytia (51). Spoločnosť Abertis okrem hospodárskych dôvodov takisto konštatovala, že vysielatelia odmietajú využívať satelitné platformy pre obmedzenia pri získavaní práv na vysielanie obsahu pre svoje voľne dostupné programy. Vo väčšine prípadov získajú právo vysielať obsah len prostredníctvom špecifickej platformy, konkrétne DTT, pretože táto technológia umožňuje cielený prenos a geografické obmedzenia. Opatrenia sú navyše primerané, lebo sa týkajú len nákladov, ktoré sú absolútne nevyhnutné na prechod z analógových na digitálne televízne služby v oblasti II. Jediné náklady, ktoré sporné opatrenia podporili, sú náklady súvisiace s digitalizáciou prenosových centier v oblasti II, ktorá sa uskutočňuje získaním a inštaláciou digitálneho zariadenia.

(94) Pokiaľ ide o technologickú neutralitu opatrenia, spoločnosť Abertis konštatuje, že terestriálna technológia nebola jediným riešením, ktoré španielska vláda zvažovala. Satelitná platforma bola navyše nakoniec vybratá ako najvhodnejšia technologická voľba na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti III. Čo je ešte dôležitejšie, spoločnosť Abertis tvrdí, že DTT sa považuje za najvhodnejšiu a najlacnejšiu platformu na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti II s rovnakým pokrytím ako pred odpojením analógového prenosu, čo potvrdzujú aj predložené štúdie nákladov (52).

3.3. Pripomienky spoločnosti Itelazpi

(95) Itelazpi S. A. (ďalej len „Itelazpi“) je verejná spoločnosť baskickej vlády, ktorá poskytuje služby prenosu a pokrytie rozhlasovým a televíznym vysielaním. Vo svojom podaní z 13. júna 2019 spoločnosť Itelazpi vysvetľuje, že sporné opatrenia nie sú selektívne, a preto ich nemožno považovať za štátnu pomoc. Vysvetľujú, že DTT a satelitná technológia sa nenachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný predmetným právnym režimom. DTT a satelitná technológia predovšetkým podliehajú odlišným právnym predpisom (vrátane pravidiel týkajúcich sa povinností územného pokrytia, autorských práv). Na rozdiel od satelitnej televízie má DTT povahu služby vo verejnom záujme. DTT má už existujúcu infraštruktúru, ktorá je zdrojom synergií a odôvodňuje výber technológie DTT. Okrem toho vysielatelia často nemajú právo vysielať cez satelit a v prípade, že by bolo nevyhnutné využívať satelitnú platformu, museli by opätovne prerokovať práva na obsah potrebné na jeho vysielanie. Zvýšili by sa tak náklady na obsah, pričom tvorcovia obsahu by nemuseli byť ochotní práva predať. Okrem toho náklady súvisiace so satelitnou technológiou by boli výrazne vyššie ako náklady súvisiace s DTT, ako vyplýva z rôznych štúdií v spise. Spoločnosť Itelazpi predkladá dve ďalšie štúdie nákladov, vypracované spoločnosťou FTI Consulting v rokoch 2015 a 2019 (53) (ďalej len „štúdia spoločnosti Itelazpi z roku 2015“ a „štúdia spoločnosti Itelazpi z roku 2019“).

(96) Okrem toho sa podľa spoločnosti Itelazpi v rozhodnutí o začatí konania nevysvetľuje rámec analýzy týkajúci sa kritéria selektívnosti. Itelazpi tvrdí, že Komisia mala v nadväznosti na vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné prijať nové rozhodnutie o začatí konania s uvedením dôvodov, prečo sú sporné opatrenia selektívne.

3.4. Pripomienky spoločnosti Radiodifusión

(97) Spoločnosť Radiodifusión je poskytovateľ na trhu so službami prenosu audiovizuálneho signálu, ktorý bol v evidencii prevádzkovateľov komisie CMT zaregistrovaný v novembri 2005.

(98) Spoločnosť Radiodifusión vo všeobecnosti súhlasí s rozhodnutím o začatí konania a podporuje názory Komisie, pričom uvádza niektoré ďalšie pripomienky. Spoločnosť súhlasí s tým, že štátna pomoc nespĺňa požiadavky rozsudku vo veci Altmark a zahŕňa značný presun štátnych prostriedkov.

(99) Skúmaná schéma štátnej pomoci zvýhodnila prevádzkovateľov sietí, ktorí už pôsobili vo vidieckych oblastiach. Na predmetnom trhu, ktorý je typický veľkými prekážkami vstupu, čo zvýhodňuje dominantného prevádzkovateľa, toto opatrenie viedlo k opakovaniu rovnakých historických vzorov monopolu. Najmä spoločnosť Abertis si dokázala posilniť svoju monopolnú pozíciu a skutočne využiť verejné financovanie na rozvoj novej a hustejšej siete, ktorá jej umožňuje súťažiť na nových trhoch.

(100) Spoločnosť Radiodifusión tvrdí, že skúmaná štátna pomoc nie je primeraná. Na to, aby pomoc spĺňala požiadavku na primeranosť, musela by byť obmedzená na nevyhnutné opatrenia, t. j. týkať sa len vzdialených vidieckych oblastí a musela by rovnako zvýhodniť všetkých prevádzkovateľov tým, že by vyžadovala splnenie povinnosti efektívneho prístupu.

3.5. Pripomienky vysielateľov

(101) Vysielatelia tvrdia, že opatrenie nemožno považovať za štátnu pomoc, lebo žiadnej spoločnosti a najmä vysielateľom neposkytlo finančnú výhodu. Opatreniami sa nezvýšila sledovanosť vysielateľov v porovnaní s analógovým vysielaním. Obyvatelia oblastí, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, teda vidieckych, vzdialených a riedko osídlených oblastí, navyše nemajú žiadny vplyv na reklamný trh a nepredstavujú pre vysielateľov cieľovú skupinu divákov. Súkromní prevádzkovatelia za týchto okolností po rozšírení nezvýšili ceny reklamy.

(102) Vysielatelia ďalej vyjadrili názor, že nemajú záujem o prechod na satelitnú platformu, kde by ich programy čelili konkurencii stoviek iných kanálov. Terestriálna platforma má výhodu obmedzenej kapacity, ktorá pre komerčných vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov znamená menšiu konkurenciu. Zdôraznili navyše skutočnosť, že zvyčajne nakupujú obsah len pre terestriálnu platformu. Dôvodom je to, že terestriálne vysielanie zaručuje geografické obmedzenie vysielania, čo neplatí pre satelit.

(103) Vysielatelia takisto trvali na tom, že keď spoločnosť Astra vyhrala verejnú súťaž v Kantábrii, informovali kantábrijské orgány, že budú proti satelitnému vysielaniu, lebo získali práva na vysielanie obsahu len prostredníctvom terestriálnej platformy.

4. PRIPOMIENKY ŠPANIELSKA

4.1. Všeobecné pripomienky

(104) Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Španielsko a autonómne spoločenstvá predložili viacero argumentov (54). Vo všeobecnosti ich možno rozdeliť do dvoch kategórií. Po prvé španielske orgány tvrdia, že nejde o štátnu pomoc, lebo vzhľadom na to, že ide o službu všeobecného hospodárskeho záujmu, opatrenie nepredstavuje pomoc, pretože patrí do rozsahu služby verejnoprávneho vysielania vo verejnom záujme. Nevytvára navyše ani žiadnu výhodu. Po druhé, keby šlo o štátnu pomoc, bola by zlučiteľná podľa článku 106 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, lebo a) analógová sieť už existovala a z hľadiska efektívnosti by modernizácia existujúcej infraštruktúry bola menej nákladná ako prechod na novú platformu; b) len technológia DTT by spĺňala nevyhnutné kritériá kvality a c) verejné súťaže boli technologicky neutrálne a mohli sa na nich zúčastniť aj prevádzkovatelia iných platforiem. Tieto argumenty sú zhrnuté ďalej.

(105) Španielsko vo svojom podaní zo 14. júna 2019 tvrdí, že finančná podpora poskytnutá na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním vo vzdialených a v menej urbanizovaných oblastiach nie je selektívna, a preto ju nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc (pozri časť 4.2.3). Španielsko okrem toho uvádza, že vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné malo za následok vyhlásenie rozhodnutia o začatí konania za neplatné (55), a preto by Komisia mala prijať nové rozhodnutie o začatí konania. Podľa názoru Španielska by sa v tomto novom rozhodnutí o začatí konania mal uvádzať názor Komisie na selektívnosť predmetných opatrení.

4.2. Neexistencia pomoci

4.2.1. Služba všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ)

(106) Podľa španielskych orgánov prevádzkovatelia sietí poskytujú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle rozsudku vo veci Altmark (56). Autonómne spoločenstvá sú však zodpovedné za opatrenia na rozšírenie pokrytia, takže možnosť uplatniť rozsudok vo veci Altmark sa musí skúmať v jednotlivých prípadoch, pričom autonómne spoločenstvá musia preukázať, že boli splnené podmienky rozsudku vo veci Altmark. Najpodrobnejšie argumenty predložilo Baskicko, ktoré uskutočnilo digitalizáciu prostredníctvom verejnej spoločnosti Itelazpi S. A. (ďalej len „Itelazpi“).

4.2.2. Neexistencia výhody

(107) Španielsko vyjadrilo názor, že úspech poskytovateľov technického vybavenia vo verejných súťažiach na dodávku zariadenia vylučuje existenciu selektívnej výhody.

(108) Čo sa týka prevádzkovateľov sietí, hoci je spoločnosť Abertis hlavným prevádzkovateľom v oblasti I a vlastní 29 % zariadení v oblasti II, ktoré sa modernizovali, neprevádzkuje sieť v oblasti II. Spoločnosť Abertis by teda opatrením nezískala výhodu ako prevádzkovateľ siete.

(109) Siete prevádzkujú niektorí regionálni prevádzkovatelia, autonómne spoločenstvá alebo mestské rady, ktoré si jednoducho prenajímajú priestory a inštalácie spoločnosti Abertis. Autonómne spoločenstvá a mestské rady nesúťažia s inými prevádzkovateľmi sietí, takže nezískavajú konkurenčnú výhodu. Nevytvárajú navyše ani žiadny zisk, lebo vysielatelia v oblasti II neplatia za poskytovanie služieb prenosu.

(110) Pokiaľ ide o vysielateľov prostredníctvom DTT, Španielsko tvrdí, že vplyv skúmaných opatrení na vysielateľov je takmer neexistujúci. Opatreniami sa nezvýšila sledovanosť vysielateľov v porovnaní s tým, keď sa programy vysielali analógovo, lebo 2,5 % obyvateľov, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, už prijímalo analógové terestriálne televízne vysielanie. Opatrenia teda nemajú žiadny vplyv na financie týchto podnikov.

4.2.3. Neexistencia selektívnosti

(111) Španielske orgány vo svojom podaní zo 14. júna 2019 tvrdia, že predmetné opatrenia nie sú selektívne. Vysvetľujú, že pravidlá, ktoré sa uplatňujú na terestriálne televízne vysielanie a satelitné vysielanie, sa veľmi odlišujú. V čase, keď boli vykonané predmetné opatrenia, sa rôzne technológie riadili rôznymi právnymi predpismi (57). Španielsko vysvetľuje, že hoci v súčasnosti sa všetky audiovizuálne služby riadia všeobecným zákonom 7/2010 z 31. marca 2010 o audiovizuálnej komunikácii, právny rámec pre technológiu DTT a iné technológie sa výrazne líši. Najmä požiadavky na získanie licencie na poskytovanie služby DTT sú v porovnaní s inými technológiami prísnejšie, komplexnejšie a podrobnejšie. Okrem toho technológia DTT – na rozdiel od iných technológií – sa kvalifikuje ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu a vzťahujú sa na ňu prísne povinnosti pokrytia.

(112) Španielsko tvrdí, že skutková situácia terestriálnej technológie a iných technológií je veľmi odlišná. Terestriálna technológia a iné technológie nie sú technicky, komerčne ani ekonomicky porovnateľné. Pri vykonávaní digitálneho prechodu sa Španielsko opieralo o existujúcu infraštruktúru terestriálnej siete. Digitálna migrácia prostredníctvom satelitnej technológie by si vyžadovala úplné zavedenie novej vysielacej a prijímacej technológie. Tým by sa prechod sťažil a jeho náklady zvýšili. Španielsko poukazuje na to, že zo skôr predložených nákladových štúdií vyplýva, že DTT bola nákladovo najefektívnejším riešením. Okrem toho za viac ako 30 rokov žiadny prevádzkovateľ neponúkal satelitnú technológiu na vysielanie voľne prístupnej televízie ani ju na jej vysielanie nepoužíval, pričom sa vysiela výlučne prostredníctvom DTT. Podľa názoru Španielska to takisto poukazuje na skutočnosť, že DTT a iné technológie sa nachádzajú v odlišnej skutkovej situácii.

(113) Baskicko vo svojom podaní zo 4. februára 2019 tvrdilo, že satelitná technológia a technológia DTT sa nenachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, a preto opatrenie nie je selektívne. Baskicko poukázalo na to, že Španielsko a spoločnosť Abertis predložili viaceré štúdie, ktoré poukazujú na značné právne a faktické rozdiely medzi satelitnou technológiou a technológiou DTT. Z týchto správ vyplýva, že používanie iných technológií ako DTT na digitalizáciu by znamenalo výrazne vyššie náklady a spôsobilo by vážne oneskorenia v digitalizácii oblasti II.

(114) Vláda Katalánska listom zo 14. januára 2019, ktorý španielske orgány zaslali Komisii 19. februára 2019, predložila štúdiu zo septembra 2017. Štúdiu si objednalo centrum Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (ďalej len „CTTI“) a vypracovalo ju združenie Federación Catalana de Empresas Integradas e Integradoras de Telecomunicaciones (FEDECOMINTE), katalánske združenie inžinierov (Telco.cat) a Telekomunikačné technické inžinierske združenie Katalánska (Graus TIC) (ďalej len „štúdia Katalánska“). V štúdii sa posudzovali rôzne technológie plánované na poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v oblasti II a dospelo sa k záveru, že najschodnejšími technológiami sú terestriálna a satelitná a že z týchto dvoch technológií je technológia DTT pre občanov najlacnejšia. Na základe štúdie vláda Katalánska tvrdí, že výber technológie DTT na poskytovanie digitálnej televízie v oblasti II je objektívne odôvodnený a že opatrenie nemožno z hľadiska štátnej pomoci považovať za diskriminačné a selektívne.

4.3. Zlučiteľnosť podľa článku 106 ods. 2 a článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

(115) Orgány Baskicka tvrdia, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Itelazpi je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ. V tejto súvislosti sa domnievajú, že opatrenie spĺňa všetky podmienky rozhodnutia z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „rozhodnutie o článku 86 ods. 2“) (58).

(116) V prípade, že Komisia rozhodne, že opatrenia prijaté španielskymi orgánmi v súvislosti s rozvojom digitálneho terestriálneho televízneho vysielania v oblasti II predstavujú štátnu pomoc a že nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom v súlade s článkom 106 ZFEÚ, Španielsko tvrdí, že tieto opatrenia určite sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože ich účelom je zaistiť dosiahnutie cieľa v záujme spoločenstva (prechod na digitálne vysielanie), takže by sa na ne vzťahovala výnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

4.3.1. Argumenty týkajúce sa efektívnosti

(117) Podľa Španielska národný technický plán a plán prechodu nie sú na celoštátnej úrovni plánmi na rozšírenie pokrytia, lebo sa týkajú len prechodu v oblasti I. Tieto plány teda neobmedzujú technologické možnosti, ktoré možno použiť na rozšírenie pokrytia. Pokiaľ ide o rámcové dohody, nemajú rovnaký regulačný štatút ako tieto dva plány a sú založené na dohodách medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi. Podľa Španielska navyše nevylučujú používanie satelitnej technológie ani iných technológií. Rozšírenie pokrytia a výber technológie v každom prípade uskutočnili autonómne spoločenstvá zvyčajne prostredníctvom verejnej súťaže. Španielsko tvrdí, že jedna taká verejná súťaž – uskutočnená v Kastílii a Leóne – bola technologicky neutrálna a samotná skutočnosť, že táto verejná súťaž sa uskutočnila, je dôkazom, že ústredné orgány nevnucovali autonómnym spoločenstvám terestriálnu technológiu.

(118) Hoci niektoré verejné súťaže na iných miestach obsahujú určité technické prvky terestriálnej technológie, možno to vysvetliť tým, že terestriálne vysielanie si vyžaduje niektoré prvky, ktoré si satelitné vysielanie nevyžaduje, a ich zahrnutie bolo nevyhnutné na to, aby sa z verejných súťaží nevylúčili terestriálne riešenia.

(119) Španielske orgány sa takisto odvolávajú na štúdiu uskutočniteľnosti poskytovania univerzálnej služby digitálneho televízneho vysielania s použitím rôznych technológií (technológie DTT a satelitnej technológie), ktorú uskutočnilo ministerstvo MITyC v júli 2007, teda pred navrhnutím financovania na rozšírenie pokrytia DTT (ďalej len „štúdia Španielska z roku 2007“). Orgány síce pripúšťajú, že štúdia bola len vnútorným dokumentom, ktorý sa neskôr nezohľadnil, v každom prípade však zdôrazňujú, že brala do úvahy realistické náklady na využitie prenosu DTT i satelitného prenosu. Podľa záverov štúdie nie je možné vopred určiť, ktorá technológia je efektívnejšia alebo lacnejšia v súvislosti s rozšírením pokrytia televíznym signálom. Voľbu by mali uskutočniť individuálne jednotlivé regióny podľa možnosti na základe štúdií uskutočnených konkrétnymi autonómnymi spoločenstvami, v ktorých by sa analyzovali faktory, ako sú topografia, územné rozmiestnenie obyvateľstva a stav existujúcej infraštruktúry.

4.3.2. Požiadavky na kvalitu

(120) Boli predložené dva argumenty týkajúce sa kvality. Po prvé voľne dostupné televízne kanály vysielané v tejto oblasti prostredníctvom DTT doteraz nie sú dostupné prostredníctvom satelitného vysielania. Prechod na satelitnú platformu by teda znamenal, že zákazníci by museli za službu platiť.

(121) Po druhé okrem celoštátnych kanálov je nutné vysielať aj regionálne kanály. Technológia DTT umožňuje každej geografickej oblasti prijímať kanály určené pre danú oblasť. V celom Španielsku je pre regionálne a miestne kanály vyčlenených na terestriálne televízne vysielanie celkovo 1 380 frekvencií bez nutnosti akýchkoľvek technických obmedzení a bez rozširovania vysielania za hranice cieľovej oblasti daného kanála. V prípade satelitných sietí by to podľa Španielska nebolo možné, lebo neposkytujú možnosť geografického obmedzenia, takže by museli využívať zložitý systém podmieneného prístupu. Tým by sa ešte viac zvýšili náklady satelitného vysielania a vysielatelia by neboli ochotní poskytnúť prístup k svojim kanálom bez toho, aby bola zaistená možnosť obmedzenia.

4.3.3. Technologická neutralita

(122) Dvojstranné dohody medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi podľa Španielska nevnucovali konkrétnu technológiu digitalizácie. Stanovili len prevody autonómnym spoločenstvám v závislosti od nákladov na digitalizáciu, ktoré sa vypočítali na základe efektívnej referenčnej technológie, za ktorú sa považovalo DTT. V tejto súvislosti treba podľa Španielska zobrať do úvahy skutočnosť, že 98,5 % španielskych domácností prijímalo v čase rozšírenia analógové terestriálne televízne vysielanie.

(123) Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, ktorá sa spomína v rozhodnutí o začatí konania, španielske orgány zdôraznili, že verejná súťaž, v ktorej uspela spoločnosť Astra, sa týkala oblastí II i III, t. j. bola zameraná na všeobecné poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v Kantábrii. To má dvojaký vplyv na posudzovanie prípadu.

(124) Po prvé projekt v Kantábrii sa skončil neúspechom, keď po zadaní zákazky spoločnosti Astra niektorí z hlavných vysielateľov informovali spoločnosť Astra a kantábrijskú vládu, že neumožnia vysielanie svojho obsahu prostredníctvom satelitu. Cieľ plánu už preto nebolo jednoduché dosiahnuť. Po druhé hlavným dôvodom vypovedania zmluvy bolo rozhodnutie ústrednej vlády poskytovať satelitné pokrytie v celej oblasti III Španielska, a nie rozhodnutie poskytnúť finančné prostriedky ústrednej vlády na rozšírenie pokrytia v oblasti II. Zmluva bola navyše vypovedaná v novembri 2008, lebo v tom čase už bolo zrejmé, že spoločnosť Astra nebude schopná splniť svoje povinnosti. Spoločnosť Astra predovšetkým nezačala načas s potrebnými prácami a nezískala oprávnenia od vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov vysielať ich kanály.

(125) V súvislosti s týmto rozhodnutím je projekt v Kantábrii dôležitý, len pokiaľ možno satelitnú platformu považovať za opodstatnenú alternatívu k terestriálnej platforme. Uvedené argumenty teda v tejto súvislosti nie sú relevantné. Keď sa španielske orgány rozhodli pre satelitnú platformu v oblasti III, prijali národný plán a uzákonili osobitný predpis, ktorý vysielateľom ukladá povinnosť koordinovať sa medzi sebou a zvoliť si jedného spoločného satelitného poskytovateľa. Španielsko uvádza, že podľa rozhodnutia o začatí konania sa podobný mechanizmus mohol uplatniť aj v prípade oblasti II. Podľa Španielska by však uloženie takejto povinnosti vysielateľom v oblasti II bolo v rozpore so zásadou minimálneho zasahovania. Navyše španielski vysielatelia nie sú ochotní používať satelitnú platformu. Na rozdiel od ostatných členských štátov v Španielsku nie je k dispozícii voľne dostupná satelitná platforma. Podľa Španielska uvedené dôvody vypovedania zmluvy nijako nespochybňujú skutočnosť, že satelitná technológia nemusí byť opodstatnenou platformou na prenos televíznych signálov v oblasti II.

4.3.4. Neexistencia narušenia hospodárskej súťaže a obchodu

(126) Španielsko vyjadrilo v súvislosti s hospodárskou súťažou medzi prevádzkovateľmi sietí názor, že terestriálne a satelitné televízie predstavujú dva úplne odlišné trhy, a preto skúmané opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž na príslušných trhoch. Španielsko trvá na tom, že skúmané opatrenia nemajú žiadny vplyv na trh vnútri Únie, lebo sú zamerané na obyvateľov obmedzenej geografickej oblasti. Keďže ide o miestne služby, nie je pravdepodobné, že by opatrenie malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

4.4. Uplatniteľnosť pravidla de minimis

(127) Španielske orgány takisto vyjadrili názor, že na značnú časť financovania sa rozhodne vzťahuje pravidlo de minimis zavedené nariadením Komisie (ES) č. 1998/2006 (59) o pomoci de minimis. Každé autonómne spoločenstvo či mestská rada nakupovala technické vybavenie nezávisle, takže ustanovenia o pomoci de minimis by sa mali analyzovať na tejto úrovni. Keďže v týchto prípadoch je známa vyplatená suma, ako aj zakúpený tovar a služby, pomoc bola dostatočne transparentná na to, aby sa uplatňovali prahové hodnoty de minimis.

4.5. Štátna pomoc na prevádzku a údržbu

(128) Pokiaľ ide o prevádzku a údržbu prenosových centier, španielske ústredné orgány sa domnievajú, že tieto činnosti nepatria medzi práce týkajúce sa rozšírenia pokrytia, ktoré čiastočne financovalo ministerstvo MITyC. Ministerstvo nemá žiadnu úradnú právomoc žiadať od rád alebo autonómnych spoločenstiev, aby pokračovali v prevádzke a údržbe po uplynutí obdobia uvedeného vo verejných súťažiach na rozšírenie pokrytia. Nemožno preto úplne vylúčiť možnosť, že prevádzka a údržba niektorých centier sa môže prerušiť v dôsledku škrtov v rozpočtoch mestských rád. Ústredné orgány predbežne odhadli ročné náklady na prevádzku a údržbu na sumu 10 % z pôvodnej investície. Viaceré autonómne spoločenstvá poskytli v priebehu vyšetrovania podrobnejšie údaje o finančných prostriedkoch použitých na prevádzku a údržbu siete DTT v oblasti II.

5. POSÚDENIE PROCESNÝCH ARGUMENTOV UVÁDZANÝCH STRANAMI

(129) Spoločnosti Itelazpi a Cellnex a Španielsko vo svojich pripomienkach z 13. a 14. júna 2019 tvrdili, že Komisia mala v nadväznosti na vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné prijať nové rozhodnutie o začatí konania, v ktorom sa mal uvádzať názor Komisie na selektívnosť predmetných opatrení. Podľa Španielska a zainteresovaných strán neexistencia nového rozhodnutia o začatí konania neumožnila stranám uplatniť si právo na obhajobu.

(130) Španielsko a spoločnosť Cellnex takisto tvrdili, že keď Súdny dvor vyhlásil rozhodnutie z roku 2013 za neplatné, aj rozhodnutie o začatí konania v tejto veci bolo vyhlásené za neplatné. V odôvodnení 41 rozhodnutia z roku 2013 sa uvádzalo: „[Ď]alšie faktické podrobnosti nájdete v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa má považovať za neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia“. Podľa Španielska má vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné za následok vyhlásenie rozhodnutia o začatí konania za neplatné. Tento názor je chybný z týchto dôvodov.

(131) Po prvé rozhodnutie o začatí konania a konečné rozhodnutie sú dva samostatné právne akty, ktoré majú samostatné právne účinky. Rozhodnutie o začatí konania bolo prijaté na základe článku 4 ods. 4 procesného nariadenia 1999. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádzajú pochybnosti Komisie, pokiaľ ide o zlučiteľnosť skúmaných opatrení s vnútorným trhom. Konečné rozhodnutie (t. j. rozhodnutie z roku 2013) bolo prijaté na základe článku 7 ods. 5 procesného nariadenia z roku 1999. V rozhodnutí z roku 2013 Komisia dospela k záveru, že pomoc nebola zlučiteľná s vnútorným trhom a nariadil jej vrátenie. Keďže rozhodnutie o začatí konania a konečné rozhodnutie sú dva odlišné právne akty, správny výklad odôvodnenia 41 rozhodnutia z roku 2013 je, že faktické podrobnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania sú súčasťou rozhodnutia z roku 2013. Okrem toho vyhlásenie konečného rozhodnutia za neplatné nesúvisí s týmito faktickými podrobnosťami.

(132) Po druhé v žiadnej z rôznych súdnych žalôb podaných Španielskom a zainteresovanými stranami po prijatí rozhodnutia z roku 2013 sa nežiadalo o vyhlásenie rozhodnutia o začatí konania za neplatné, ale žiadalo sa o vyhlásenie konečného rozhodnutia za neplatné. Podľa ustálenej judikatúry rozsah vyhlásenia neplatnosti Súdnym dvorom nesmie ísť nad rámec, ktorý požaduje žalobca (60). Keďže v žiadnej z týchto žalôb sa nepožadovalo vyhlásenie rozhodnutia o začatí konania za neplatné, Súdny dvor nemohol vyhlásiť rozhodnutie o začatí konania v rozsudku vo veci Retegal za neplatné (61).

(133) Po tretie podľa ustálenej judikatúry zrušenie aktu Únie nemá nevyhnutne vplyv na prípravné akty (62). Zrušenie aktu, ktorým sa končí správne konanie, zahrňujúce niekoľko štádií, nemá nutne za následok zrušenie celého konania, ktoré predchádzalo prijatiu napadnutého aktu, bez ohľadu na vecné či procesné dôvody zrušujúceho rozsudku.

(134) Pokiaľ ide o údajnú povinnosť opätovného začatia konania v nadväznosti na vyhlásenie rozhodnutia z roku 2013 za neplatné, Komisia poznamenáva, že nič v právnych predpisoch ani v judikatúre nenasvedčuje tomu, že by vyhlásenie rozhodnutia Komisie za neplatné nevyhnutne znamenalo opätovné začatie formálneho vyšetrovacieho konania prijatím nového rozhodnutia (pozri najmä vec T-1/15 SNCM/Komisia, ECLI:EU:T:2017:470, bod 69). Ako už bolo vysvetlené, podľa judikatúry zrušenie aktu Spoločenstva nemá nevyhnutne vplyv na prípravné akty. Komisia po vyhlásení konečného rozhodnutia Komisie za neplatné vo veci SNCM opätovne nezačala konanie, ale len vyzvala účastníkov konania, aby predložili pripomienky. Súdny dvor uviedol, že vzhľadom na to, že Komisia poskytla členskému štátu a účastníkom konania možnosť vyjadriť sa po vyhlásení rozhodnutia za neplatné, boli dodržané procesné práva členského štátu a dotknutých osôb. Okrem toho sa v nariadení Rady (EÚ) 2015/1589 (63) neuvádza, kedy má Komisia povinnosť opätovne začať konanie. Údajná povinnosť opätovne začať konanie prijatím nového rozhodnutia preto nemôže vyplývať ani z uvedeného nariadenia.

(135) Španielsko, Itelazpi a Cellnex tvrdia, že Komisia mala prijať nové rozhodnutie o začatí konania, v ktorom sa uvádza podrobná analýza selektívnosti, aby sa strany mohli vyjadriť k selektívnosti opatrenia. Komisia poznamenáva, že španielske orgány už vyjadrili svoje názory na chýbajúcu selektívnosť vo fáze predbežného vyšetrovania (ako sa uvádza v odôvodnení 22 rozhodnutia o začatí konania (64)). V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza predbežné stanovisko Komisie, pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci (vrátane jej selektívnosti) a zlučiteľnosť pomoci. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádzalo, že skúmané opatrenia narúšajú hospodársku súťaž tým, že uprednostňujú technológiu DTT, a takisto sa v ňom uvádzalo, že technológia DTT a satelitná technológia medzi sebou súťažia (napríklad sa v ňom uvádzal prípad Kantábrie, kde vo verejnej súťaži pôvodne uspel satelitný prevádzkovateľ). V rozhodnutí o začatí konania sa vysvetlilo, prečo boli niektoré platformy uprednostňované pred inými. Španielsku a zainteresovaným stranám to umožnilo vyjadriť sa k selektívnosti opatrení. Španielsko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania z 30. novembra 2010 vysvetlilo, že prevádzkovatelia sietí využívajúci technológiu DTT nezískali selektívnu výhodu v porovnaní s inými prevádzkovateľmi sietí. Španielsko takisto tvrdilo, že predmetné opatrenia nediskriminujú iné technológie ako DTT, pričom vysvetlilo rozdiely medzi technológiou DTT a satelitnou technológiou z hľadiska nákladov a trhových podmienok. Španielsko zdôraznilo, že satelitná technológia a DTT nepatria na rovnaký trh. To preukazuje, že Španielsko malo príležitosť vyjadriť svoje názory na otázku selektívnosti už po prijatí rozhodnutia o začatí konania.

(136) Okrem toho skúmané opatrenie ani skutkové okolnosti veci, ani jej právne posúdenie sa nezmenili.

(137) Okrem toho Komisia 26. apríla 2019 zaslala Španielsku, spoločnostiam Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologías, S.A., Retegal a Astra žiadosť o informácie, v ktorej vyzvala strany, aby sa vyjadrili k rozsudku vo veci Retegal a k selektívnosti predmetných opatrení (65). Spoločnosti Cellnex, Itelazpi a Astra a Španielsko poskytli podrobné pripomienky vo svojej odpovedi na žiadosť Komisie o informácie, v ktorých uviedli svoj názor na kritérium selektívnosti. Strany poskytli podrobné pripomienky a Komisia zanalyzovala všetky nové, relevantné a aktuálne prvky uvedené Španielskom a dotknutými tretími stranami. Na základe uvedeného Španielsko a ostatné zainteresované strany mali dostatok príležitostí vyjadriť sa k otázke selektívnosti, a preto boli v plnej miere dodržané procesné práva strán.

6. POSÚDENIE POMOCI

6.1. Právny základ pomoci

(138) Ako je podrobne opísané v časti 2.2 v odôvodneniach (28) až (39), právny rámec pre digitálny prechod v Španielsku je zložitou sieťou rôznych zákonov, ktoré počas štyroch rokov prijala ústredná vláda i regionálne a miestne orgány. Národný technický plán z roku 2005 a plán prechodu z roku 2007 upravujú predovšetkým prechod na DTT v oblasti I, ale predstavujú aj základ pre ďalšie opatrenia zamerané na rozšírenie v oblasti II. Tieto opatrenia zamerané na rozšírenie vykonali regionálne orgány po uzatvorení viacerých rámcových dohôd s ústrednou vládou (rámcové dohody z roku 2008), dodatku z roku 2008 k predchádzajúcich rámcovým dohodám z roku 2006 a dodatku z roku 2009 k rámcovým dohodám z roku 2008.

(139) Regionálne a miestne orgány na základe týchto dohôd a dodatkov prijali rozsiahly súbor opatrení zameraných na rozšírenie pokrytia DTT v oblasti II najmä prostredníctvom verejných súťaží, ktoré sú opísané v odôvodneniach (40) až (43). Komisia sa preto domnieva, že rôzne akty prijaté na ústrednej úrovni a uzatvorené a zmenené dohody medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami predstavujú základ schémy pomoci na rozšírenie pokrytia v oblasti II a obsahujú jej základné prvky, t. j. stimul na prechod na digitálne televízne vysielanie v oblasti II a obmedzenie tohto stimulu na terestriálnu technológiu. Cieľom týchto zákonov a dohôd bolo, aby autonómne spoločenstvá prijali opatrenia, ktoré neboli technologicky neutrálne (66). Hoci národný technický plán upravuje prechod na DTT v oblasti I, dáva aj mandát miestnym orgánom, aby v spolupráci s autonómnymi spoločenstvami vybudovali ďalšie prenosové centrá potrebné na zabezpečenie príjmu DTT v oblasti II. Ústredná vláda teda už v tom čase plánovala rozšíriť pokrytie DTT. Mandát obsiahnutý v hlavnom právnom predpise upravujúcom prechod na digitálne televízne vysielanie sa týka len terestriálnej platformy. Okrem toho kráľovský dekrét 1/2009 preukazuje, že používanie satelitnej technológie bolo plánové len pre oblasť III. Autonómne spoločenstvá teda v praxi uplatnili usmernenia ústrednej vlády o rozšírení DTT (67). Autonómne spoločenstvá zrealizovali plán ústrednej vlády na základe vlastných rámcových dohôd, ktoré boli vypracované podľa rovnakého vzoru.

(140) Z uvedených aktov prijatých na ústrednej úrovni, dohôd a dodatkov teda vyplýva, že sú základom schémy zameranej na rozšírenie pokrytia DTT v oblasti II využívaním výlučne terestriálneho vysielania. Okrem toho za takýchto okolností ústredné ani miestne orgány nemali pri technickom vykonávaní schémy priestor na dodržanie zásady technologickej neutrality. Opatrenia prijaté štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi mali rovnaký cieľ a vzhľadom na ich úzke prepojenie by mali byť analyzované spolu ako súčasť rovnakej schémy. Potvrdil to aj Všeobecný súd, ktorý vo veci T-541/13 v súvislosti so žalobou o neplatnosť rozhodnutia z roku 2013 potvrdil to, čo sa uvádza ďalej. Tento záver zostáva v platnosti aj v prípade opatrení skúmaných v súčasnom rozhodnutí (ktoré sú rovnakými opatreniami, ako sa skúmali v rozhodnutí z roku 2013): „52 Il résulte de différents actes législatifs et administratifs des autorités espagnoles que le plan de transition vers la télévision numérique dans l’ensemble du territoire du Royaume d’Espagne par un recours prédominant à la technologie terrestre obéissait à une initiative lancée et coordonnée par l’administration centrale. Il est constant, ainsi qu’il ressort du considérant 24 de la décision attaquée, que la loi 10/2005, qui marquait le début de la réglementation du passage à la TNT, a précisé la nécessité d’encourager la transition de la technologie analogique vers la TNT. Ainsi qu’il ressort du considérant 26 de ladite décision, les autorités espagnoles prévoyaient, dans une disposition additionnelle du programme technique national en faveur de la TNT, la possibilité d’une extension de couverture au moyen de la technologie terrestre dans les zones à faible densité de population à la condition que l’installation locale soit conforme à ce programme. Les considérants 28 à 32 de cette décision, dont le contenu n’est pas contesté par les requérantes, décrivent la collaboration entre le MITC et les communautés autonomes au moyen de conventions-cadres et d’addenda à des conventions-cadres afin de procéder à la numérisation dans ladite zone. Ces actes avaient notamment trait au cofinancement par le gouvernement espagnol de l’extension de la couverture de la TNT dans cette zone. 53 Au vu des éléments qui précèdent, il ne saurait être reproché à la Commission d’avoir analysé les mesures espagnoles en faveur du déploiement de la TNT dans la zone II dans un seul et même contexte. En effet, les différentes interventions étatiques aux niveaux national, régional et communal devant être analysées en fonction de leurs effets, elles présentaient, en l’espèce, des liens tellement étroits entre elles qu’elles pouvaient être considérées par la Commission comme un seul régime d’aides accordé par les autorités publiques en Espagne. Tel est le cas notamment parce que les interventions consécutives en Espagne présentaient, au regard notamment de leur chronologie, de leur finalité et de la situation dans ladite zone, des liens tellement étroits entre elles qu’il ne saurait être reproché à la Commission de ne pas les avoir dissociées (voir, en ce sens, arrêt du 19 mars 2013, Bouygues et Bouygues Télécom/Commission, C-399/10 P et C-401/10 P, Rec, EU:C:2013:175, points 103 et 104).“

(141) Komisia na ďalšiu podporu tohto zistenia preskúmala aj rozsiahlu vzorku jednotlivých verejných súťaží, ktoré uskutočnili samotné autonómne spoločenstvá. Vzorka zahŕňa celé územie Španielska okrem Melily (v prípade tohto autonómneho mesta španielske orgány neuviedli žiadne verejné súťaže, pričom tvrdili, že neexistujú žiadne relevantné dokumenty). Vzorka zahŕňa verejné súťaže na rozšírenie pokrytia aj verejné súťaže na dodávku zariadenia. Okrem toho vzorka zahŕňa verejné súťaže s rôznou veľkosťou rozpočtu: súťaže s pomerne malým rozpočtom a súťaže s veľkým rozpočtom (rozpočet nad 10 miliónov EUR). Uvedeným výberom a pokrytím vzorky sa zaisťuje jej reprezentatívnosť. Tieto verejné súťaže sú výsledkom realizácie celoštátneho programu opísaného v odôvodneniach v predchádzajúcom texte, ktorý bol vymedzený na základe právnych predpisov a dohôd s autonómnymi spoločenstvami. Overenie vzorky potvrdzuje uvedený záver, lebo veľká väčšina skúmaných verejných súťaží nebola technologicky neutrálna. Na základe tejto reprezentatívnej vzorky Komisia potvrdila, že verejné súťaže uskutočnené v určitých autonómnych spoločenstvách sa vo všeobecnosti riadili logikou výlučného zameriavania sa len na terestriálnu technológiu.

(142) Aj keď sa kvalifikovali ako technologicky neutrálne individuálne verejné súťaže, ktoré neboli formálne diskriminačné, Komisia identifikovala len veľmi málo z nich. Špecifikácie týchto súťaží boli formulované tak, aby sa aj napriek plánom španielskych ústredných orgánov na nich mohli zúčastniť prevádzkovatelia, ktorí využívajú iné ako terestriálne technológie. V každom prípade samotná skutočnosť, že menšia časť ponúk by bola technologicky neutrálna, poukazuje len na neúplné uplatňovanie schémy, ale nevylučuje ju ako schému.

(143) Všeobecný súd v súvislosti s rozhodnutím z roku 2013 takisto objasnil, že: „Komisia neuskutočnila extrapoláciu, keďže sa domnievala, že nezrovnalosti konštatované vo vzorke sa vyskytujú v celom Španielsku. Komisia sa obmedzila na skúmanie povahy predmetnej schémy pomoci a práve na základe skutočnosti, že analyzované verejné súťaže nerešpektovali zásadu technologickej neutrality, nedospela k záveru, že táto zásada nebola dodržaná vo všetkých verejných súťažiach týkajúcich sa prevádzky siete DTT, na čo poukazuje aj výrok napadnutého rozhodnutia.“ (68) Tento záver zostáva v platnosti aj v prípade opatrení skúmaných v tomto rozhodnutí (ktoré sú rovnakými opatreniami, ako sa skúmali v rozhodnutí z roku 2013).

(144) Účinné uvoľnenie štátnej pomoci na rozvoj DTT v oblasti II nastalo v momente, keď sa zrealizoval presun finančných prostriedkov od ústredných a regionálnych orgánov príjemcom. Došlo k tomu v časovom rozmedzí, ktoré sa medzi jednotlivými autonómnymi spoločenstvami líšilo. Prvá identifikovaná verejná súťaž sa uskutočnila podľa dostupných informácií v júli 2008 (69). Príloha obsahuje výpočet verejných výdavkov podľa regiónov.

(145) Pokiaľ ide o prebiehajúcu pomoc na prevádzku a údržbu sietí, táto pomoc je doplnkom schémy zameranej na rozšírenie pokrytia DTT v oblasti II výlučne prostredníctvom terestriálneho vysielania a je jeho logickým dôsledkom, hoci vykonávanie tejto prebiehajúcej pomoci ponechala ústredná vláda v rukách autonómnych spoločenstiev. Niektoré autonómne spoločenstvá (pozri časť Stále náklady v prílohe k tomuto rozhodnutiu) uskutočnili verejné súťaže na prevádzku a údržbu existujúcich terestriálnych digitálnych sietí, ktoré zverejnili vo svojich úradných vestníkoch (70).

(146) Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 62, právne posúdenie nových, upravených opatrení nie je predmetom tohto rozhodnutia.

6.2. Posúdenie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ

6.2.1. Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

(147) Predmetné opatrenie vrátane prebiehajúcej pomoci na prevádzku a údržbu opísané v odôvodnení (44) možno charakterizovať ako štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sú stanovené podmienky existencie štátnej pomoci. Po prvé musí ísť o zásah štátu alebo zásah prostredníctvom štátnych prostriedkov. Po druhé opatrenie musí príjemcovi poskytovať selektívnu hospodársku výhodu. Po tretie opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. Po štvrté zásah musí mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

6.2.1.1. Štátne zdroje

(148) Predmetné opatrenie má pôvod v systéme opísaných právnych predpisov prijatých na ústrednej i regionálnej a miestnej úrovni, ako aj v dohodách uzatvorených medzi rôznymi úrovňami španielskej štátnej správy. Španielsko navyše nenamietalo proti zisteniu z rozhodnutia o otvorení konania, že opatrenie bolo financované z rozpočtových prostriedkov. Trvalo však na tom, že bolo financované z ústredného rozpočtu i z regionálnych a mestských rozpočtov. Vyjadrilo aj názor, že predmetné opatrenie bolo vlastne len presunom finančných prostriedkov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Španielsko teda nenamietalo proti skutočnosti, že finančné prostriedky pochádzali najmä z ústredného rozpočtu a čiastočne z regionálnych a miestnych rozpočtov. Opatrenie navyše nebolo len presunom finančných prostriedkov medzi úrovňami štátnej správy, lebo prostriedky sa v konečnom dôsledku využili na rozvoj siete DTT subjektmi, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť (ako je vysvetlené v časti 6.2.1.2).

(149) Komisia za týchto okolností dospela k záveru, že skúmané opatrenie bolo financované priamo zo štátneho rozpočtu a z rozpočtov konkrétnych autonómnych spoločenstiev a miestnych korporácií. Pomoc na prevádzku a údržbu opísaná v odôvodnení 44 nebola financovaná z ústredného štátneho rozpočtu, ale priamo z rozpočtov autonómnych spoločenstiev. Je teda pripísateľná štátu a zahŕňa použitie štátnych prostriedkov.

6.2.1.2. Hospodárska výhoda pre subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť

(150) Predmetné opatrenie zahŕňa presun štátnych prostriedkov určitým podnikom. Hoci sa v zmluve nevymedzuje pojem „podnik“, ako podnik sa v nej chápe akákoľvek fyzická alebo právnická osoba bez ohľadu na právne postavenie a financovanie, ktorá vykonáva hospodársku činnosť. V praxi Komisie, ktorú potvrdili aj súdy, sa prevádzka televíznych prenosových sietí považuje za hospodársku činnosť (71) podobne ako iné prípady, ktoré zahŕňajú riadenie infraštruktúry regionálnymi orgánmi (72). Prevádzkovatelia platforiem a väčšina verejných podnikov alebo mestských rád je v predmetnom prípade zaevidovaná v registri komisie CMT ako prevádzkovatelia sietí. To znamená, že poskytujú určité služby, ktoré podľa zavedenej rozhodovacej praxe predstavujú hospodársku činnosť. Trh existuje v prípade, že iní prevádzkovatelia by boli ochotní alebo schopní poskytovať predmetnú službu, ako je to aj v tomto prípade. Spoločnosť Astra sa napríklad pred uskutočnením rozšírenia pokrytia v oblasti II viackrát stretla s autonómnymi spoločenstvami, aby im predstavila svoju ponuku. V marci 2008 sa navyše spoločnosť Astra zúčastnila na technologicky neutrálnej verejnej súťaži na poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v oblasti II a oblasti III zverejnenej v Kantábrii, v ktorej uspela. Skutočnosť, že verejné podniky a mestské rady nedostávajú za poskytnuté služby odmenu, neznamená, že predmetné činnosti nemožno považovať za hospodársku činnosť (73).

(151) Komisia nesúhlasí s argumentom Španielska, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami predstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu, takže sa jej netýka článok 107 ZFEÚ. Platí, že činnosti spojené s vykonávaním právomocí štátu samotným štátom alebo orgánmi, ktoré pôsobia v medziach svojho postavenia verejného orgánu, nepredstavujú hospodárske činnosti na účely pravidiel hospodárskej súťaže. Tieto činnosti predstavujú súčasť základných funkcií štátu alebo sú s týmito funkciami spojené svojím charakterom, cieľom a pravidlami, ktorým podliehajú (74). Tieto činnosti predstavujú súčasť základných funkcií štátu alebo sú s týmito funkciami spojené svojím charakterom, cieľom a pravidlami, ktorým podliehajú. Judikatúra Súdneho dvora obsahuje viacero príkladov činností, ktoré patria do tejto kategórie, čo vytvára deliacu čiaru medzi výlučnými činnosťami štátu a komerčnými činnosťami, do ktorých môže byť zapojený štátny subjekt. Tento zoznam obsahuje činnosti týkajúce sa armády alebo polície, udržiavania a zvyšovania bezpečnosti letovej prevádzky, riadenia letovej prevádzky (75), dohľadu nad znečisťovaním, čo je úloha vo verejnom záujme, ktorá je súčasťou základných funkcií štátu v súvislosti s ochranou životného prostredia v morských oblastiach (76), a štandardizačných činností, ako aj súvisiacich činností výskumu a vývoja (77).

(152) Komisia sa preto domnieva, že prevádzka terestriálnej vysielacej siete v tomto prípade nepatrí medzi povinnosti alebo právomoci štátu, ani nie je typickou činnosťou, ktorú by mohol vykonávať jedine štát. Skúmané služby nie sú typickými službami verejného orgánu a svojím charakterom sú hospodárske, čo potvrdzuje skutočnosť, že v oblasti I pôsobia na trhu viaceré podniky. Po druhé súkromný podnik, ktorý je nezávislý od akýchkoľvek verejných orgánov – konkrétne spoločnosť Astra (ako to dokazuje jej účasť ako uchádzača vo verejnej súťaži v Kantábrii v roku 2008) –, mal záujem poskytovať túto službu v oblasti II. Po tretie rozvoj siete v oblasti II sa týka len prenosu celoštátnych a regionálnych súkromných kanálov (78). Hospodárska povaha zavedenia digitálnej terestriálnej siete v oblasti II bola potvrdená vo viacerých rozsudkoch Súdneho dvora; pozri napríklad vec T-808/14 Španielsko/Komisia (79); veci T-37/15 a T-38/15, Abertis a Telecom Castilla-la Mancha/Komisia (80); vec T-487/13 Navarra de Servicios y Tecnologías, S.A./Európska komisia (81). Komisia preto dospela k záveru, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami nepredstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu.

Priami príjemcovia pomoci

(153) Priamymi príjemcami sporných opatrení sú prevádzkovatelia platformy DTT, lebo dostali finančné prostriedky na modernizáciu a rozšírenie svojej siete v oblasti II a na dodávku technického vybavenia v súvislosti s ich sieťou. Zároveň využívajú prebiehajúcu pomoc na prevádzku a údržbu týchto sietí. Autonómne spoločenstvá si zvolili odlišné prístupy k vykonaniu rozšírenia pokrytia, t