SK Úradný vestník Európskej únie L 260/104

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1700

zo 7. apríla 2016

o štátnej pomoci SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34A/2000) Rakúska (Marketingové opatrenia AMA)

[oznámené pod číslom C(2016) 1972]

(Iba nemecké znenie je autentické)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky (1),

keďže:

(1) Rozsudkom z 27. októbra 2011 (2) Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa (3) (teraz Všeobecný súd), ktorým bolo zrušené rozhodnutie Komisie C(2004) 2037 z 30. júna 2004 o štátnej pomoci NN 34A/2000 týkajúcej sa programov kvality a značiek kvality AMA Biosiegel (ďalej len „bioznačka“) a AMA Gütesiegel (ďalej len „značka kvality“).

(2) Na základe rozsudku Súdneho dvora musí Komisia prijať potrebné opatrenia na vykonanie uvedeného rozsudku. Musí preto prijať nové rozhodnutie.

(3) Uvedené rozsudky predstavujú vyvrcholenie procesu, ktorého hlavné fázy sú opísané ďalej.

1. POSTUP PRED KOMISIOU

1.1. ZAČATIE KONANÍ – SŤAŽNOSTI

(4) V nadväznosti na dve sťažnosti z 21. septembra 1999 (zaregistrovaná 23. septembra 1999) a z 5. novembra 1999 (zaregistrovaná 20. januára 2000) požiadala Komisia rakúske orgány listom z 15. februára 2000, aby predložili náležité informácie o opatreniach pomoci v súvislosti s marketingovou činnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH(AMA Marketing), ktorá je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria (AMA).

(5) Rakúske orgány predložili požadované informácie listom z 20. marca 2000, ktorý bol zaregistrovaný 21. marca 2000.

(6) Druhý sťažovateľ predložil doplňujúce informácie listom zo 4. apríla 2000, ktorý bol zaregistrovaný 7. apríla 2000.

(7) Od druhého sťažovateľa boli prijaté aj doplňujúce informácie listom z 18. mája 2000 zaregistrovaným 26. mája 2000 a listom z 30. mája 2001 zaregistrovaným 6. júna 2001. Tretiu sťažnosť týkajúcu sa rovnakej veci prijala Komisia 22. januára 2003.

1.2. VEC NN 34/2000 A ADMINISTRATÍVNE ROZDELENIE

(8) Na základe informácií prijatých v sťažnostiach Komisia informovala rakúske orgány listom z 19. júna 2000, že príslušné opatrenia boli zaregistrované ako neoznámená pomoc (NN 34/2000) a požiadala rakúske orgány, aby predložili ďalšie informácie. Rakúske orgány odpovedali listom z 29. septembra 2000 zaregistrovaným v rovnaký deň a listom zo 16. októbra 2000 zaregistrovaným 17. októbra 2000. Listom z 15. októbra 2001 boli vyžiadané doplňujúce informácie, na ktoré rakúske orgány odpovedali listom zo 7. novembra 2001. Rakúske orgány poskytli doplňujúce informácie listom z 19. decembra 2002 a informovali Komisiu o zmenených (interných) smerniciach spoločnosti AMA (AMA Richtlinien), ktorými sa upravujú reklamné činnosti v súvislosti s výrobkami nesúcimi značku kvality AMA a bioznačku AMA, ktoré nadobudli účinnosť 26. septembra 2002.

(9) Tento list, ktorý obsahoval vyplnený notifikačný formulár, považovali rakúske orgány za oznámenie vykonávania opatrení značky kvality a bioznačky AMA ako opatrení vykonaných podľa nových interných pravidiel (4). Komisia však trvala na tom, že tento list nie je možné považovať za oznámenie novej pomoci, pretože zmenené smernice AMA nadobudli účinnosť už 26. septembra 2002 a teda sa začali uplatňovať ešte pred schválením opatrení pomoci, ktoré boli na nich založené (5).

(10) V nadväznosti na žiadosť rakúskych orgánov z 8. marca 2004, ktorá bola prijatá v ten istý deň, sa Komisia rozhodla rozdeliť prípad NN 34/2000. Preskúmanie poskytovania bioznačky AMA a značky kvality AMA, ktoré sa uplatňovalo od 26. septembra 2002, sa zaevidovalo pod registračným číslom NN 34A/2000, zatiaľ čo pod registračným číslom NN 34/2000 sa Komisia zaoberala opatreniami týkajúcimi sa bioznačky AMA a značky kvality AMA pred 26. septembra 2002, ako aj ďalšími marketingovými opatreniami spoločnosti AMA.

(11) Dňa 16. marca 2004 bola z interných administratívnych dôvodov otvorená nová dokumentácia NN 34B/2000 týkajúca sa opatrení vykonávaných pred 26. septembra 2002. Komisia poznamenáva, že táto vec nemá žiadny vplyv na podstatu tohto konania.

(12) Novými internými pravidlami AMA sa zaviedol nový dizajn značiek a začali sa uplatňovať nové normy kvality na výrobky nesúce jednu z týchto značiek. Z vysvetlení, ktoré poskytli rakúske orgány a z podrobného preskúmania nových značiek a noriem kvality, vyšlo najavo, že boli prijaté s cieľom prispôsobiť sa novým pravidlám Spoločenstva.

(13) Hoci sa v novej verzii interných pravidiel AMA nešpecifikovali podmienky súvisiace s pôvodom výrobkov, základný právny akt, ktorým sa riadi spoločnosť AMA, zákon o AMA, sa naďalej vzťahoval iba na domáce výrobky. Rakúske orgány v tejto súvislosti listom z 19. decembra 2002 zaregistrovaným 23. decembra 2002 potvrdili, že podľa nových pravidiel sú značky AMA dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, a zaviazali sa následne prispôsobiť zákon o AMA. Na základe uvedených skutočností útvary Komisie dospeli k záveru, že neoznámená schéma pomoci zaregistrovaná ako NN 34/2000 bola k 26. septembra 2002 podstatne zmenená, aby vyhovovala pravidlám štátnej pomoci, a preto existuje dôvod na osobitné posúdenie uvedenej schémy po tomto dátume.

1.3. NEOZNÁMENÁ POMOC NN 34A/2000 PO ROZDELENÍ

(14) V súvislosti s vecou NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány doplňujúce informácie listami z 2. apríla 2004 (zaregistrovaný 5. apríla 2004), 19. apríla 2004, 29. apríla 2004, 4. mája 2004, 7. mája 2004, 13. mája 2004, 9. júna 2004, 16. júna 2004 a 24. júna 2004, ktoré boli všetky zaregistrované v deň prijatia.

(15) Rozhodnutím C(2004) 2037 Komisia rozhodla, že nevznesie žiadnu námietku voči uvedenému opatreniu a usúdila, že je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], keďže je v súlade s podmienkami stanovenými v bodoch 13 a 14 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (6) (ďalej len „usmernenia na roky 2000 – 2006“) a usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a určitých výrobkov neuvedených v prílohe I (7) (ďalej len „usmernenia pre reklamu“). Schéma pomoci skúmaná vo veci NN 34A/2000 bola časovo obmedzená do 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia značky kvality (AMA Gütesiegel) a opatrenia na podporu kvality bioznačky (Biozeichen), keďže reklamné opatrenia bioznačky (Biozeichen) boli časovo obmedzené do 31. marca 2006.

(16) Podľa rozhodnutia boli všetky opatrenia vykonávané spoločnosťami AMA a AMA Marketing pred 26. septembra 2002, ktoré zostali predmetom veci NN 34/2000, výslovne vylúčené z preskúmania vo veci NN 34A/2000. V tomto ohľade však nie je jasné, kedy nadobudli účinnosť nové interné pravidlá AMA, t. j. či boli opatrenia pomoci poskytované na základe nových pravidiel už od 26. septembra 2002, teda dňa, v ktorom nové pravidlá nadobudli účinnosť, alebo či po 26. septembra 2002 plynulo prechodné obdobie, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel.

(17) V odpovedi zo 14. septembra 2012 rakúske orgány trvali na tom, že sa neuplatňovalo žiadne prechodné obdobie a že nové pravidlá nadobudli účinnosť 26. septembra 2002.

1.4. OZNÁMENIE O MARKETINGOVÝCH OPATRENIACH AMA (GENERICKÝ MARKETING, MARKETING ZA HRANICAMI RAKÚSKA A PRIESKUM TRHU) – N 239/2004

(18) Dňa 28. mája 2004 rakúske orgány oznámili marketingové opatrenia AMA, ktoré pozostávajú z generických marketingových opatrení, marketingových opatrení za hranicami Rakúska a prieskumu trhu. Schéma pomoci zaregistrovaná pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 bola schválená rozhodnutím Komisie C(2004) 3945 z 20. októbra 2004. Rozhodnutím C(2010) 377 z 21. januára 2010 Komisia schválila pod číslom štátnej pomoci N 496/2009 pokračovanie uvedenej schémy pomoci do 31. decembra 2013. Uvedené rozsudky Súdneho dvora nemajú vplyv na tieto rozhodnutia a na schválené opatrenia sa toto rozhodnutie nevzťahuje.

1.5. PREDĹŽENIE OPATRENÍ NN 34A/2000

(19) Listom z 15. marca 2006 zaregistrovaným v ten istý deň rakúske orgány oznámili predĺženie opatrení týkajúcich sa bioznačky (8) do 31. decembra 2010 (schéma štátnej pomoci N 175/2006 schválená rozhodnutím Komisie C(2006) 2281 z 2. júna 2006). Listom z 19. novembra 2008 Rakúsko oznámilo predĺženie opatrenia pomoci NN 34A/2000 týkajúceho sa značky kvality, ako aj bioznačky, ktorého platnosť uplynula 31. decembra 2010, do 31. decembra 2013. Oznámená pomoc, ktorá bola zaregistrovaná ako N 589/2008 a schválená rozhodnutím Komisie C(2009) 1092 z 25. februára 2009, zároveň nahradila opatrenie pomoci N 175/2006.

(20) Toto rozhodnutie sa netýka vyššie opísaných schválených schém pomoci N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 a N 496/2009.

(21) Predmetom tohto rozhodnutia sú neoznámené opatrenia AMA podľa schémy pomoci NN 34/2000 (týkajúce sa obdobia pred 26. septembra 2002) a opatrenia AMA, ktoré sa riešili v zrušenom rozhodnutí Komisie NN 34A/2000 (týkajúce sa obdobia po 26. septembra 2002).

2. KONANIA PRED SÚDMI ÚNIE (VŠEOBECNÝ SÚD A SÚDNY DVOR) A ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

2.1. KONANIA PRED VŠEOBECNÝM SÚDOM – VEC T-375/04

(22) Dňa 17. septembra 2004 sťažovatelia uvedení v odôvodnení 4 vzniesli námietku na Súde prvého stupňa (teraz Všeobecný súd) proti rozhodnutiu Komisie vo veci NN 34A/2000. Vec bola zaregistrovaná pod číslom T-375/04.

(23) Všeobecný súd vo svojom rozsudku z 18. novembra 2009 dospel k záveru, že Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie z dôvodu existencie rozporu medzi i) znením zákona o AMA z roku 1992, ktorý podľa Všeobecného súdu obmedzuje schému na domáce výrobky, a ii) internými smernicami AMA a ubezpečením rakúskych orgánov, ktoré trvali na tom, že schéma bola otvorená aj pre výrobky z iných členských štátov. Všeobecný súd zistil, že tento rozpor bol dostatočným dôvodom na vznik závažných pochybností o zlučiteľnosti schémy s vnútorným trhom.

(24) Všeobecný súd preto dospel k záveru (bod 86 rozsudku), že Komisia mala začať konanie podľa pôvodného článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 2 ZFEÚ). Na základe toho Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie vo veci NN 34A/2000.

2.2. POJEDNÁVANIE PRED SÚDNYM DVOROM – VEC C-47/10

(25) Rakúska republika sa 27. januára 2010 odvolala voči uvedenému rozsudku Všeobecného súdu. Toto odvolanie bolo zaregistrované ako vec C-47/10.

(26) Súdny dvor vo svojom rozsudku z 27. októbra 2011 zamietol odvolanie, ktoré podala Rakúska republika, a v plnom rozsahu potvrdil rozsudok Všeobecného súdu.

2.3. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA A NÁSLEDNÉ PROCEDURÁLNE POSTUPY

(27) Po vydaní rozsudku Súdneho dvora začala Komisia vo veci NN 34A/2000 formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. So zreteľom na odôvodnenie k rozsudku Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 12. júna 2012 (9) vyzvala rakúske orgány a zainteresované strany, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky s cieľom objasniť pochybnosti týkajúce sa rozporu opísaného v odôvodnení 23.

(28) Komisia nedostala od tretích strán žiadne pripomienky.

(29) Rakúsko odpovedalo listom z 29. júna 2012, v ktorom žiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia udelila predĺženie lehoty na odpoveď do 13. júla 2012.

(30) Rakúske orgány predložili svoje pripomienky 14. septembra 2012.

(31) Komisia listom z 19. februára 2014 požiadala o doplňujúce informácie. Rakúske orgány odpovedali 14. marca 2014 a požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Rakúsko predložilo doplňujúce informácie 7. mája 2014.

(32) Komisia poslala novú žiadosť o informácie 17. decembra 2014. Rakúske orgány 23. decembra 2014 požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia schválila toto predĺženie listom z 8. januára 2015. Odpoveď rakúskych orgánov bola predložená 26. februára 2015 a 3. marca 2015.

3. OPIS OPATRENÍ POMOCI

3.1. NÁZOV

(33) Marketingové opatrenia AMA

3.2. TRVANIE OPATRENIA

(34) Zákon o AMA, ktorým sa zriaďuje AMA, nadobudol účinnosť v roku 1992. Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány v liste zo 4. júla 1997 zaregistrovanom 7. júla 1997 sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, teda dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (10).

(35) V liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko uviedlo, že o marketingových opatreniach „informovala“ Komisiu organizácia Österreichische Weinmarketing. Informácie uvedené v tomto liste (11) sa však týkajú iba príslušných opatrení zavedených Komisiou podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 1 ZFEÚ) pre sektor vinohradníctva a vinárstva. Tieto opatrenia nepatria do pôsobnosti tohto rozhodnutia.

(36) Komisia v súvislosti s monitorovacou správou OECD informovala Rakúsko listom zo 7. februára 1997, že propagačné opatrenia AMA by mohli predstavovať štátnu pomoc, a následne požiadala rakúske orgány, aby poskytli všetky potrebné informácie na posúdenie týchto opatrení podľa platných pravidiel štátnej pomoci a aby vyplnili príslušné notifikačné formuláre. Rakúske orgány listom z 23. júna 1997 poskytli požadované informácie a vyplnený notifikačný formulár (12).

(37) Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 trvali na tom, že list z 23. júna 1997 predstavoval platné oznámenie a že po uplynutí dvojmesačnej lehoty bol členský štát oprávnený domnievať sa, že pre tieto opatrenia existuje platné povolenie štátnej pomoci.

(38) Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, je potrebné rozlišovať rôzne marketingové činnosti spoločnosti AMA.

(39) Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že rozhodnutím z 20. októbra 2004 schválila pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 nasledujúce marketingové opatrenia AMA: generické marketingové opatrenia (reklama a PR aktivity), marketingové opatrenia za hranicami Rakúska a prieskum trhu.

(40) Stručne povedané, koncový dátum pre opatrenia týkajúce sa bioznačky AMA a značky kvality AMA bol 31. decembra 2008 s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktorých platnosť uplynula 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19). Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené oznámené opatrenie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39).

(41) Komisia ďalej poznamenáva, že opatrenie AMA týkajúce sa kampane na propagáciu hovädzieho mäsa bolo listom z 15. decembra 1998 oznámené a schválené pod číslom štátnej pomoci N 570/1998. Trvanie pomoci bolo obmedzené na dva roky.

(42) Okrem opatrení, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia Komisie vo veciach N 570/1998, NN 34A/2000 a N 239/2004, Komisia nemá informácie o žiadnych ďalších schválených opatreniach pomoci týkajúcich sa marketingových činností AMA v danom období.

3.3. VÝŠKA POMOCI

(43) Podľa informácií poskytnutých v podrobných správach o rozpočte za roky 1995 – 1999 (13) a 2000 – 2008 (14) boli na marketingové činnosti AMA vynaložené tieto sumy: 1995 : 13 084 204,72 EUR 1996 : 16 241 658,38 EUR 1997 : 15 306 219,65 EUR 1998 : 18 217 604,15 EUR 1999 : 18 158 485,48 EUR 2000 : 15 867 096,22 EUR 2001 : 12 092 317,52 EUR 2002 : 13 538 228,32 EUR 2003 : 9 044 509,01 EUR 2004 : 10 559 442,86 EUR 2005 : 8 994 712,20 EUR 2006 : 12 193 320,12 EUR 2007 : 12 285 344,67 EUR 2008 : 15 087 084,71 EUR

(44) Listom z 12. júna 2012 boli rakúske orgány vyzvané, aby potvrdili uvedené údaje a aby predložili rozdelenie ročného rozpočtu podľa jednotlivých kategórií pomoci (reklama značiek kvality, reklama bioznačiek, generická reklama, reklama za hranicami Rakúska, opatrenia kvality, ako aj technická podpora týkajúca sa oboch značiek a generických výrobkov). List zo 14. septembra 2012 obsahoval tieto údaje. (EUR) Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen generische Werbung Werbung außerhalb Österreichs Qualitätsmaßnahmen technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse Sonstiges nicht zuordenbar Summe 1995 1 299 346,00 6 362 489,86 3 571 312,11 371 139,09 582 771,80 897 145,82 13 084 204,68 1996 2 233 341,97 8 643 529,94 2 888 555,25 394 070,06 779 226,09 1 302 935,06 16 241 658,37 1997 1 711 790,25 8 550 846,55 2 679 179,98 362 098,72 752 833,66 1 249 471,22 15 306 220,38 1998 1 347 618,61 9 607 372,32 3 555 154,59 689 570,37 1 078 268,11 1 939 620,16 18 217 604,16 1999 1 950 511,57 9 740 191,85 3 444 902,31 802 776,30 874 229,94 1 345 873,52 18 158 485,49 2000 1 616 472,22 8 148 390,41 2 387 445,85 1 327 850,90 993 697,77 1 393 239,07 15 867 096,22 2001 1 537 390,80 5 448 146,98 2 234 769,81 728 167,14 899 896,37 1 243 946,42 12 092 317,52 2002 1 336 612,09 7 237 058,31 2 092 667,47 381 162,95 825 295,61 1 665 431,89 13 538 228,32 2003 1 628 162,19 3 561 930,45 1 487 154,69 74 665,78 491 988,97 1 800 606,93 9 044 509,01 2004 1 562 732,58 4 934 174,90 1 366 698,52 129 725,39 804 018,00 1 762 093,47 10 559 442,86

(45) V prípade opatrení týkajúcich sa bioznačiek a značiek kvality v období 2002 – 2008 poskytli rakúske orgány tieto údaje. Jahr Gesamtkosten It. Jahresbericht davon AMA-Gütesiegel in % von Gesamt davon AMA-Bio-Zeichen in % von Gesamt 2002 13 538 228,32 1 356 909,27 10,02 320 695,40 2,37 2003 9 044 509,01 2 139 261,31 23,65 829 573,19 9,17 2004 10 559 442,86 1 187 575,61 11,25 994 446,40 9,42 2005 8 994 712,20 1 709 859,07 19,01 714 448,63 7,94 2006 12 193 320,12 2 834 299,23 23,24 327 752,62 2,69 2007 12 285 344,67 3 466 665,92 28,22 641 760,86 5,22 2008 15 087 995,71 3 410 221,60 22,60 1 273 517,59 8,44 Summe 81 703 552,89 16 104 792,01 5 102 194,69

3.4. PRÍJEMCOVIA POMOCI

(46) Z dostupných informácií sa zdá, že príjemcami pomoci z marketingových opatrení sú poľnohospodárski výrobcovia, ako aj podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu.

3.5. PRÁVNY ZÁKLAD

(47) Právnym základom pre všetky marketingové opatrenia AMA je zákon o AMA – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle Agrarmarkt Austria (spolkový zákon o zriadení agentúry pre reguláciu trhu „Agrarmarkt Austria“) (15).

(48) Po žiadosti o informácie z 30. apríla 2014 rakúske orgány predložili všetky vykonávacie právne akty (Richtlinien, Verordnungen atď. vrátane interných smerníc AMA a ostatných interných pravidiel), ktorými sa riadi značka kvality a bioznačka, ako aj príslušné marketingové opatrenia.

3.6. AMA MARKETING A PARAFIŠKÁLNE FINANCOVANIE OPATRENIA

(49) Spoločnosť AMA je verejnoprávny subjekt zriadený v roku 1992 zákonom o AMA a riadený štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA.

(50) Vo veci NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány tieto informácie o postavení a činnostiach spoločnosti AMA:

(51) Podľa rakúskych orgánov spoločnosti AMA a AMA Marketing neuvádzajú na trh tovar alebo služby. Spoločnosť AMA Marketing dozerá na používanie značky kvality a bioznačky, plánuje a koordinuje propagačné opatrenia (reklama, veľtrhy, výstavy, PR podujatia a pod.), vyrába informačné materiály o programoch a značkách kvality a zadáva výskumné projekty na rôzne témy súvisiace s kvalitou v poľnohospodárskej výrobe.

(52) Spoločnosť AMA Marketing nevedie reklamné kampane ani kontroly výrobkov. Namiesto toho vyberá na vedenie týchto kampaní alebo kontrol súkromné firmy v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica Rady 92/50/EHS (16) a následne smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (17).

(53) Rakúske podniky pôsobiace v sektoroch poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu platia povinné odvody stanovené zákonom o AMA, ktoré slúžia na 100 % financovanie týchto opatrení. Samotné spoločnosti AMA a AMA Marketing sú tiež financované z týchto odvodov.

(54) V zákone o AMA (§ 21c ods. 1) sa stanovuje, že odvody sa musia platiť za tieto prevádzkové činnosti alebo výrobky: — mlieko dodávané na spracovanie, — obilniny v prípade ich mletia, — dospelý hovädzí dobytok, teľatá, ošípané, jahňatá a hydina v prípade ich porážky, — chov hydiny na produkciu vajec, — produkcia zeleniny a ovocia, — produkcia zemiakov (okrem škrobovitých zemiakov a zemiakov používaných na výrobu alkoholu), — produkcia a pestovanie záhradných produktov, — pestovanie viniča, — prvé uvádzanie vína na trh.

(55) Zákonom o AMA sa stanovuje aj maximálna výška príspevkov (§ 21d). Konkrétna úroveň príspevkov sa stanovuje nariadením správnej rady AMA (Verordnung des Verwaltungsrates).

(56) Rakúske orgány listom zo 14. septembra 2012 oznámili, že v období 1995 – 2008 (18) sa na odvodoch vybrali tieto sumy: 1995 – 13 833 026,19 EUR 1996 – 15 260 738,33 EUR 1997 – 14 340 815,84 EUR 1998 – 15 473 675,13 EUR 1999 – 15 260 405,37 EUR 2000 – 15 419 046,38 EUR 2001 – 15 228 252,40 EUR 2002 – 15 461 156,95 EUR 2003 – 13 529 199,62 EUR 2004 – 17 320 613,38 EUR 2005 – 16 003 552,29 EUR 2006 – 16 030 054,67 EUR 2007 – 15 909 792,32 EUR 2008 – 15 880 813,22 EUR

(57) Napríklad v roku 2003 bolo na odvodoch vyzbieraných 13 529 199,62 EUR, a to takto: Mlieko 7 754 833,88 Dospelý hovädzí dobytok 1 141 663,81 Ošípané 1 976 514,84 Teľatá 31 926,33 Ovce a jahňatá 34 046,38 Hydina na porážku 405 925,74 Nosnice 427 690,62 Ovocie 769 823,87 Zelenina 408 448,99 Zemiaky 243 896,60 Záhradné produkty 334 428,56

(58) Podľa § 21c ods. 2 zákona o AMA majú tovary s pôvodom mimo Rakúska z týchto poplatkov výnimku.

4. MARKETINGOVÉ OPATRENIA AMA

(59) Listom zo 16. októbra 2000 poskytli rakúske orgány v súvislosti s konaním NN 34/2000 výročné správy za roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999, v ktorých sú uvedené všetky marketingové opatrenia AMA.

(60) V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou poskytli rakúske orgány podrobný opis v rámci posúdenia schémy pomoci NN 34A/2000.

(61) Na základe týchto informácií sa ukázalo, že marketingové činnosti je možné zoskupiť do týchto kategórií pomoci: — reklama vrátane reklamy týkajúcej sa značky kvality a bioznačky, generické marketingové opatrenia a reklamné opatrenia za hranicami Rakúska (oddiel 4.1 ďalej); — pomoc na systémy zabezpečenia kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov pre výrobky so značkou kvality a bioznačkou (oddiel 4.2 ďalej) a — opatrenia technickej podpory (oddiel 4.3 ďalej).

(62) Podrobný opis opatrení podľa kategórie pomoci nasleduje v príslušnom poradí v kapitolách 4.1 až 4.3.

4.1. REKLAMNÉ OPATRENIA

4.1.1. REKLAMNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA ZNAČKY KVALITY A BIOZNAČKY

(63) Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, bioznačka mohla, ale nemusela obsahovať označenie pôvodu. Značka kvality vždy obsahovala konkrétne označenie pôvodu a druhé pole s farbami a/alebo symbolmi (graficky) označujúcimi pôvod, v závislosti od členského štátu alebo oblasti výroby.

Použité logá a oprávnenosť podľa schémy

(64) Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, mali značky po roku 2002 nasledujúci vzhľad: Vzhľad značiek od roku 2002 (19) Značka kvality (20) (Rakúsko) Značka kvality (Bavorsko) Bioznačka (označenie pôvodu) Bioznačka (bez označenia pôvodu)

(65) Z vzorov predložených Komisii za obdobie 1995 – 2002 je zrejmé, že bioznačka mala rovnaký vzhľad ako v období po roku 2002, zatiaľ čo značka kvality mala do 31. decembra 1999 odlišný dizajn (ako je znázornené ďalej): v strednom poli, t. j. vizuálne dominantnej časti značky, bolo namiesto odkazu „AMA Gütesiegel“ umiestnené slovo „Austria“ (v rovnakej veľkosti). Vzhľad značky kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 (Rakúsko)

(66) Od januára 2000 bola pôvodná značka kvality nahradená značkou zobrazenou v odôvodnení 65 (21). Táto skutočnosť je uvedená vo výročných správach od daného obdobia po súčasnosť.

(67) Podľa poskytnutých informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 bola bioznačka a značka kvality udeľovaná iba výrobkom spĺňajúcim určité kritériá kvality týkajúce sa výrobných metód, vlastností výrobku a v určitých prípadoch požiadavky týkajúce sa geografického pôvodu výrobku.

(68) Rakúske orgány poskytli ubezpečenie, že subvencovaná reklama spĺňala ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (22).

(69) Bioznačka sa poskytovala len v súvislosti s ekologickými výrobkami spĺňajúcimi kritériá stanovené v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 (23).

(70) Značka kvality sa udeľovala iba výrobkom, ktoré spĺňali požiadavky kvality podľa článku 24a písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 (24). Výrobky spĺňajúce kritériá kvality na používanie značky kvality splnili nasledujúce vyššie normy v zmysle bodu 47 usmernení na roky 2000 – 2006 (25). Výrobok Kritérium Hovädzie a teľacie mäso Hodnota pH 36 < 5,8 najmenej počas 36 hodín Bravčové mäso Bravčové mäso PSE: hodnota pH 1 najmenej 30 min. po porážke: 6,0 alebo vyššia. Povolené je iba mäso triedy S a E. Bravčové mäso kategórie DFE: hodnota pH 12 najmenej 12 hod. po porážke: max. 5,8. Morčacie mäso Bakteriologické požiadavky: maximálne celkové množstvo baktérií L 50 000 KbE/cm2 a maximálne množstvo enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 pred porciovaním, zodpovedajúce hodnoty L 100 000 KbE/cm2 a L 1 000 KbE/cm2 po porciovaní. Vajcia Iba podstielkový chov a chov vo voľnom výbehu. Účasť na programe prevencie a kontroly salmonelózy. Mlieko a mliečne výrobky Obsah liposacharidov ≤ 400 EU/ml Iba 1 kvalitatívna trieda zo 4 existujúcich tried. V rozpätí mikrobiologickej tolerancie dolné limity podľa rakúskeho zákona Milchhygieneverordnung predstavujú horné limity prijateľné pre výrobky so značkou kvality. Ak je rozpätie tolerancie podľa zákona napr. 1 – 3, značka kvality povoľuje iba hodnoty do 1. Obsah kvasníc a plesní vo fermentovaných mliečnych výrobkoch ≤ 10/ml, v masle ≤ 100/g, v syre typu „cottage cheese“ ≤ 1 000 /g. Med Obsah vody max. 19 %, obsah HMF ≤ 20 ppm. Obilniny, produkty z obilnín Pšenica: hektolitrová hmotnosť 80 kg, obsah gluténu 30 %, obsah bielkovín 14 %, hodnota sedimentácie 50 Eh, rýchlosť padania 250 sek.; raž hektolitrová hmotnosť 72 kg, amylogramy 500AE; raž na výrobu piva: obsah bielkovín max. 12 %, podiel plných zŕn 90 %. Olejnaté rastliny a kuchynské oleje číslo kyslosti (SZ) 0,2 mg/kg. Peroxidové číslo (POZ) (čerstvé vzorky) 1,5. Zmrzlina Iba surové mlieko najvyššej kvalitatívnej triedy (S) z troch tried. Počet baktérií ≤ 50 000 (tolerančné rozpätie + 30 000 ). Všetky najvyššie povolené mikrobiologické hodnoty nižšie ako hodnoty uvedené v rakúskom zákone Speiseeisverordnung. Ovocie, zelenina, konzumné zemiaky Použitie pesticídov a herbicídov iba podľa zoznamu povolených látok v integrovanej výrobe, napr. v prípade výrobkov so značkou kvality je povolených iba cca 160 z cca 300 chemických látok na ochranu rastlín uvedených v rakúskom zákone Pflanzenschutzmittelgesetz. Pri dusíkovom hnojení zemiakov je povolených iba 100 kg čistého dusíka na hektár (osvedčená poľnohospodárska prax v Rakúsku: 175 kg) Nie je povolené pridávanie maštaľného hnoja. Nie je povolené hnojenie bez analýzy pôdy ani nad úrovňou živín C (optimálne zásobovanie živinami).

(71) Za región pôvodu uvedený na značkách sa považuje región, v ktorom sa uskutočnilo spracovanie výrobku a z ktorého pochádzajú hlavné suroviny (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna tretina týchto surovín môže pochádzať z iných regiónov, ak nie je možné ich vypestovať alebo získať v regióne pôvodu.

(72) V prípade produkcie čerstvých vajec musia byť nosnice vyliahnuté a vykŕmené v príslušnom regióne. V prípade produkcie hovädzieho, teľacieho, morčacieho a jahňacieho mäsa musia byť zvieratá narodené v príslušnom regióne.

(73) Pokiaľ ide o logo používané pre značku kvality, rakúske orgány pripojili k svojmu listu s informáciami zo 14. septembra 2012 uplatniteľné pravidlá pre obdobie do roku 1999. Tieto informácie dokazujú, že v regulačných právnych predpisoch (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)), ako aj vo formulároch žiadostí (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) sa používalo logo zobrazené v odôvodnení 65.

(74) Po roku 1999 bolo logo používané pre značku kvality identické s logom zobrazeným v odôvodnení 64.

Oprávnené náklady v rámci schémy

(75) V prípade značky kvality možno na základe informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 až 1999 a informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 dospieť k záveru, že pomoc bola poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na zvýšenie povedomia zákazníkov o kvalite a na propagáciu značky kvality. Cieľom bolo vytvoriť „imidž“ značky kvality ako orientačnej pomoci pri nákupoch (Orientierungshilfe beim Einkauf).

(76) V prípade bioznačky bola pomoc poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na informovanie spotrebiteľov o výrobkoch nesúcich bioznačku, ako aj o požiadavkách na používanie tejto značky a všeobecne o ekologickom poľnohospodárstve.

(77) Kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách, na miestach predaja a verejných podujatiach, v informačných stánkoch s brožúrami o výrobkoch so značkou kvality alebo bioznačkou, v informačných letákoch, ako súčasť ochutnávky výrobkov na veľtrhoch a iných verejných príležitostiach, ako aj iných spôsobov na upútanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú napríklad nálepky na podlahe (umiestnené v supermarketoch) so symbolmi a informáciami týkajúcimi sa značky kvality a bioznačky. Kampane sa sústredili naraz na rôzne skupiny výrobkov v závislosti od miestnych podmienok a situácie na trhu.

(78) Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti s opatrením NN 34A/2000, reklamy alebo činnosti na miestach predaja a verejných podujatiach v období 2002 – 2008 neodkazovali na žiadnych konkrétnych výrobcov alebo značky. Obsahovali iba informácie o požiadavkách na kvalitu výrobkov a kontrolách kvality spojených so značkou kvality, aby mohli spotrebitelia rozlíšiť špeciálnu kvalitu výrobkov s touto značkou. Podpora aktivít na miestach predaja bola dostupná pre všetky podniky, ktoré mali záujem organizovať takéto kampane vo svojich priestoroch. Tieto podniky nezískali žiadnu priamu pomoc v rámci oznámenej schémy pomoci.

(79) Navyše, podľa informácií rakúskych orgánov musel byť pôvod výrobku, ak bol uvedený, v reklame iba vedľajšou informáciou. Rakúske orgány predložili reprezentatívne vzorky tlačenej a audiovizuálnej reklamy s cieľom ukázať, že reklamy boli navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že informácia o pôvode bude vždy vedľajšou informáciou.

(80) Z informácií týkajúcich sa opatrenia NN 34A/2000 sa zdá, že časť opatrení bioznačky sa týka propagačných činností spolufinancovaných EÚ.

4.1.2. GENERICKÉ REKLAMNÉ OPATRENIA

(81) Z informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 – 1999 vyplýva, že reklamné kampane sa týkali mlieka a mliečnych výrobkov, mäsa a mäsových výrobkov, vajec, ovocia, zeleniny a zemiakov, ako aj spracovaných výrobkov z týchto surovín a kvetov.

(82) Reklamné kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách a propagácie predaja na miestach predaja, veľtrhoch a verejných podujatiach. Podpora predaja využívala informačné stánky so vzorkami výrobkov a brožúrami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov a ďalšími spôsobmi na získanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú testy výrobkov, súťaže o ceny (Gewinnspiele), ako aj plagáty, vlajky a nálepky na podlahy s informáciami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov. Okrem toho boli vyrobené rôzne tlačené a iné materiály na propagáciu rôznych výrobkov alebo skupín výrobkov. Boli to napríklad informačné letáky, časopisy, kuchárske knihy, potlačené odevy a reklamné darčeky.

Konkrétne kampane uskutočnené v rámci schémy

(83) V príkladoch reklamy z tohto obdobia, ktoré má Komisia k dispozícii, sa pôvod výrobku zobrazuje slovom a symbolom nielen v značke kvality, ale aj na rôznych miestach reklamných materiálov.

(84) Nasleduje niekoľko príkladov uvedených vo výročnej správe za rok 1995 a vzorky, ktoré Rakúsko predložilo Komisii: — Jedna kampaň z roku 1995 sa týkala „hydiny z Rakúska“ („Geflügel aus Österreich“). V hlavnom vizuálnom poli loga je zobrazená rakúska vlajka. — Jedna reklamná kampaň z roku 1995 prebiehala pod názvom „Chuť na Rakúsko“ („Appetit auf Österreich“). Na hlavnom vizuálnom poli loga (so slovom „Österreich“) sa ako pozadie použila rakúska vlajka. V opisnej časti reklamy sa vyskytoval jednoznačný odkaz na pôvod výrobkov: „Potraviny z Rakúska – prečo?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“). — Jedna kampaň na podporu vajec z roku 1995 prebiehala pod názvom „Kvalitné čerstvé vajcia z Rakúska“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“). — Propagačný materiál o jahodách predložený Komisii niesol logo „Ovocie z Rakúska“ („Obst aus Österreich“). — Jedna kampaň na podporu teľacieho mäsa prebiehala pod názvom „Rakúske hovädzie – každý kúsok je pôžitok“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“). — Jedna kampaň na podporu bravčového mäsa prebiehala pod názvom „Bravčové mäso z Rakúska – viete, čo jete“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“). — Jedna kampaň na podporu syra prebiehala pod názvom „Typicky rakúsky, syr s charakterom“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“).

(85) Vo výročnej správe za rok 1996 je poslanie AMA zhrnuté takto: „presvedčiť domácich spotrebiteľov, napriek rastúcej rôznorodosti ponuky európskych potravín, o výhodách rakúskych výrobkov“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Správa pokračuje takto: „kultivácia“ uprednostňovania Rakúska „je hlavným príspevkom k udržaniu trhového podielu pre naše poľnohospodárske výrobky.“ („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). V tej istej správe sa uvádza, že spolupráca medzi AMA Marketing a vnútroštátnymi výrobcami bola taká úspešná, že zahraniční výrobcovia mlieka a masla na rakúsky trh takmer neprenikli (30).

(86) V poslednej kapitole správy s názvom „Obchod a spotrebiteľ si žiadajú vlastenectvo“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“) sa uvádza, že domácim výrobkom bol v porovnaní s konkurenciou iných výrobkov z EÚ zaistený vysoký podiel na trhu (31). V správe sú uvedené názvy spoločností (maloobchodníkov) zapojených do kampane (32) a zdôrazňuje sa v nej, že používanie červeno-bielo-červeného loga bolo kombinované so zdôrazňovaním výhod rakúskych potravín pre spotrebiteľov.

(87) Pokiaľ ide o kampane a akcie prebiehajúce v roku 1996, uvedené boli tieto príklady: a) V správe sa uvádza kampaň „Naše maslo je nenahraditeľné“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“) (33). b) Ďalšie príklady citované vo výročnej správe odkazujú na domáce mäso: „Najlepší rakúsky recept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Hovädzie mäso z Rakúska“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Dosah distribuovaných materiálov bol zrejme významný. Vo výročnej správe sa uvádza 400 000 vytlačených kópií brožúry „Teľacie mäso z Rakúska“ („Kalbfleisch aus Österreich“) a 800 000 kópií brožúry „Všetko o mäse“ („Alles über Fleisch“) (35).

(88) V správe sa tiež uvádzajú kampane bez akéhokoľvek odkazu na pôvod výrobkov, napríklad „Mlieko – biela energia“ (36) alebo kampaň pre školy so sloganom „Neporaziteľné jablko“ („Der unbesiegbare Apfel“) (37). Druhá uvedená kampaň neobsahuje žiadny odkaz na ochrannú známku alebo pôvod výrobku, ale uvádza len všeobecné charakteristiky ovocia (výživové hodnoty, energia, vitamíny a minerály atď.).

(89) Vo výročnej správe za rok 1997 sa uvádza, že opatreniami AMA sa podarilo „vytvoriť bariéry pre vstup iných výrobkov z EÚ“ a uvádza sa prípad jogurtu, pri ktorom sa vnútroštátnym výrobcom podarilo získať späť od zahraničných výrobcov 15 % podiel na trhu (38).

(90) V roku 1999 sa v niektorých príkladoch reklamy vyskytovali konkrétne firmy (napríklad tlačená reklama na rakúsky syr sa zmieňuje o výrobcovi syra [……] (39) a reklama na rakúske vajcia sa zmieňuje o maloobchodnej spoločnosti zaoberajúcej sa predajom potravín [……] (40)).

(91) V reklame na jogurt so značkou kvality AMA bol zobrazený nasledujúci text: „Jogurt z Rakúska“ (41).

(92) Výročné správy za roky 1997, 1998 a 1999 obsahujú kampane a slogany podobné tým, ktoré už boli opísané.

(93) Vo výročných správach za roky 2000 a 2001 sa uvádzajú napríklad takéto kampane: a) reklama na mlieko („Frische Milch hat's in sich“) (42); b) školská kampaň na podporu mlieka (43); c) kampaň Mládež 2000 (Jugend 2000) (44); d) brožúra pre generáciu 50+ (45).

4.1.3. REKLAMNÉ OPATRENIA ZA HRANICAMI RAKÚSKA

(94) Cieľom reklamných opatrení bolo informovať spotrebiteľov a odborníkov o ponukách výrobkov z Rakúska – o ich chuti a použití v kuchyni – a povzbudiť ich, aby tieto výrobky (prvýkrát) vyskúšali.

(95) Reklamné kampane pozostávali z reklám v médiách, brožúr a letákov, propagačných darčekov, testovania výrobkov a zasielania e-mailov priamo spotrebiteľom.

(96) Reklama na rakúske výrobky sa uskutočňovala aj počas rakúskych týždňov potravín a medzinárodných veľtrhov v členských štátoch EÚ mimo Rakúska.

(97) Podľa rakúskych orgánov uvedené príspevky za obdobie 2002 – 2008 nemali žiadny diskriminačný účinok v zmysle článku 90 Zmluvy o ES (teraz článok 110 ZFEÚ). Uvádzajú najmä, že neexistujú žiadne náznaky toho, že výrobky rakúskeho pôvodu uvádzané na trh za hranicami Rakúska nemohli z tejto pomoci profitovať rovnako ako výrobky uvádzané na trh v Rakúsku.

4.2. ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY

(98) V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou AMA bola pomoc poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečenia kvality (štúdie o zlepšení kvality výroby vo všeobecnosti, návrh a distribúcia dokumentov o zabezpečovaní kvality, rozvoj súvisiacich informačných systémov v rámci AMA Marketing), kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (kontroly na mieste externými orgánmi a laboratórne analýzy). Všetky bežné kontroly kvality platili samotní držitelia licencií.

(99) Navyše, vo výročných správach za roky 1995 – 1999 je uvedené opatrenie pozostávajúce zo zavedenia systému zabezpečovania kvality ISO 9002.

4.3. OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY

4.3.1. TECHNICKÁ PODPORA PRE ZNAČKU KVALITY A BIOZNAČKU

(100) Pomoc bola poskytnutá na všeobecné informačné projekty, PR aktivity na šírenie všeobecných vedomostí o značkách a na súťaže organizované na propagáciu značiek kvality (Gewinnspiele).

(101) Oprávnenými nákladmi boli náklady na organizovanie informačných stretnutí a na výrobu letákov, katalógov, bulletinov a internetových príspevkov.

(102) Cieľom bolo poskytnúť spotrebiteľom vecné informácie o programe značky kvality a bioznačky AMA vo všeobecnosti, ako je napríklad kvalitatívne zameranie programu značky kvality, obsah značiek a kontrolné systémy.

(103) Podľa informácií od rakúskych orgánov sa opatrenia uvedené vyššie netýkali konkrétnych skupín výrobkov, ani nenabádali spotrebiteľov na nákup daného výrobku.

4.3.2. TECHNICKÁ PODPORA PRE GENERICKÉ INFORMÁCIE O VÝROBKU VRÁTANE PRIESKUMU TRHU

(104) Podľa výročných správ bola v období 1995 až 1999 poskytnutá pomoc na všeobecné informačné a PR aktivity, organizáciu a účasť na veľtrhoch, ako aj prieskum trhu.

(105) Všeobecné informačné aktivity a PR aktivity, ktoré získali pomoc, boli zamerané na prezentovanie generických vlastností potravín a zaoberali sa záležitosťami všeobecného záujmu, ako je poradenstvo a informovanie v prípade potravinových škandálov. PR aktivity zahŕňali aj zlepšenie komunikačného základu v médiách a používali kanály, ako sú tlačové správy, tlačové konferencie, tlačové služby, bulletiny, dní otvorených dverí a lobizmus.

(106) Pomoc bola poskytnutá aj na organizovanie podujatí ako súťaže, konferencie, semináre a workshopy v Rakúsku a na „rakúske týždne“ a veľtrhy v iných členských štátoch EÚ, a na účasť na týchto podujatiach.

(107) Pomoc na prieskum trhu bola poskytnutá na prípravu štúdií týkajúcich sa všeobecných údajov o trhu s potravinami, rozvoja trhov, správania spotrebiteľov, trendov a analýz predaja príslušných poľnohospodárskych výrobkov.

5. INTENZITA POMOCI

(108) Pomoc pokrývala 100 % oprávnených nákladov na marketingové opatrenia AMA.

(109) Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, pomoc pre kvalitné výrobky a technickú podporu značky kvality a bioznačky nikdy neprekročila 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov.

(110) V súvislosti s kontrolnými opatreniami týkajúcimi sa používania značky kvality rakúske orgány potvrdili, že poskytovanie pomoci bolo k roku 2009 ukončené.

6. POSÚDENIE POMOCI

6.1. EXISTENCIA POMOCI

(111) Článok 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa zakazuje štátna pomoc, je uplatniteľný, ak ide o pomoc poskytovanú v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1. POMOC POSKYTOVANÁ ŠTÁTOM ALEBO ZO ŠTÁTNYCH ZDROJOV

(112) Pokiaľ ide o klasifikáciu finančných prostriedkov ako štátnych prostriedkov, nie je potrebné rozlišovať medzi prípadmi, keď je pomoc vyplatená priamo štátom, alebo keď je vyplatená verejnými či súkromnými orgánmi, ktoré štát na tento účel určil alebo založil (46).

(113) Komisia upozorňuje, že v tomto prípade pomoc neposkytol priamo štát, ale AMA, sprostredkovateľský orgán zriadený zákonom a kontrolovaný štátom (pozri odôvodnenie 49). Spoločnosť AMA spravuje a vlastní celú spoločnosť AMA Marketing, na základe čoho je možné predpokladať, že má v nej rozhodujúci vplyv. Na účely tejto časti sa preto budú AMA a AMA Marketing posudzovať spoločne. Je preto potrebné preskúmať, či sa odvody vyzbierané spoločnosťou AMA môžu považovať za zdroje patriace štátu.

(114) Spoločnosti AMA a AMA Marketing boli zriadené zákonom. Štát určuje ciele týchto orgánov (článok 2 zákona o AMA), ich riadiacu štruktúru (články 4 – 17 zákona o AMA) a zloženie správnej rady (pozri tiež odôvodnenie 118). Tieto orgány teda riadi štát. Ich marketingové činnosti sú financované z parafiškálnych odvodov (pozri odôvodnenie 49 a 53) (47). Použitie vyzbieraných odvodov určuje zákon o AMA (článok 21a ods. 1). AMA podlieha kontrole štátnych inštitúcií, napríklad rakúskeho Dvora audítorov (48). Navyše, v článku 29 zákona o AMA sa stanovuje, že pri vykonávaní administratívnych postupov AMA uplatňuje zákon o všeobecnom administratívnom postupe (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

(115) Proti rozhodnutiam AMA je možné vzniesť námietku na súde Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd) (49). Podľa znenia zákona o AMA z roku 2004 je možné voči rozhodnutiam AMA podať námietku na ministerstve poľnohospodárstva a lesného hospodárstva.

(116) Vyberanie príspevkov podľa zákona o AMA je v právomoci AMA. AMA má právomoc kontrolovať priestory alebo poľnohospodárske oblasti a žiadať správy alebo dôkazy od podnikov podliehajúcich výberu odvodov (50). Porušenie zákona o AMA postihuje okresný správny orgán (Bezirksverwaltungsbehörde) pokutou do výšky 3 630 EUR (51). Trestný je aj pokus o obchádzanie pravidiel AMA. Ak nie je možné vybrať pokutu, je možné uložiť trest odňatia slobody na šesť týždňov (52).

(117) Rakúske orgány uviedli, že účel odvodu, jeho rozsah a maximálna výška sú stanovené v zákone o AMA (53). Konkrétnu výšku odvodu určuje správna rada AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Správna rada určuje konkrétnu výšku odvodu na základe situácie na trhu pre každý príslušný výrobok, vývoja objemu predaja, príjmovej situácie domácich výrobkov v Rakúsku a v zahraničí a potreby a vhodnosti vykonávania marketingových opatrení (54).

(118) Správna rada AMA pozostáva zo 4 členov, ktorí zastupujú Poľnohospodársku komoru Rakúska (Landwirtschaftskammer Österreich), Spolkovú komoru práce (Bundesarbeitskammer), Hospodársku komoru Rakúska (Wirtschaftskammer Österreich) a Rakúsku federáciu odborových zväzov (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

(119) Komisia v rozhodnutí o začatí konania preverila uplatňovanie judikatúry vo veci Pearle na tento prípad. Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Pearle (56) poukázal na to, že povinné príspevky vyberané sprostredkovateľským orgánom od všetkých podnikov v komerčnom sektore nemusia predstavovať štátne prostriedky, ak sú splnené nasledujúce štyri kumulatívne podmienky: — príslušné opatrenie prijala profesijná organizácia zastupujúca podniky a zamestnancov v komerčnom sektore a nepoužíva sa ako nástroj na vykonávanie politiky prijatej štátom; — takto prijaté ciele sú plne financované z príspevkov podnikov v danom sektore; — o metóde financovania a percentuálnom podiele/výške príspevkov rozhodujú zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov v rámci profesijnej organizácie komerčného sektora, bez zásahu zo strany štátu; — príspevky sa povinne využívajú na financovanie opatrenia bez možnosti zásahu zo strany štátu.

(120) Na základe dostupných informácií sa Komisia domnieva, že uvedená schéma nespĺňa všetky tieto podmienky.

(121) Pokiaľ ide o prvú podmienku, je potrebné uviesť, že financovanie marketingových opatrení nespravuje profesijná organizácia zastupujúca sektor, ale AMA Marketing, verejný orgán zriadený a ovládaný štátom (pozri odôvodnenie 49 a článok 3 zákona o AMA).

(122) Pokiaľ ide o tretiu podmienku, odvod a maximálna výška príspevkov je stanovená zákonom (t. j. zákonom o AMA) a vyberá ich orgán ovládaný štátom, a nie profesijná organizácia komerčného sektora. Navyše, podľa zákona o AMA je tento odvod povinný (pozri odôvodnenie 53). Tieto prvky dokazujú zásah zo strany štátu do podmienok financovania pomoci.

(123) Komisia sa preto domnieva, že tento prípad sa odlišuje od podmienok, za ktorých bolo v rozsudku Súdneho dvora vo veci Pearle rozhodnuté, že analyzované príspevky nepredstavujú zdroje štátu.

(124) Dňa 30. mája 2013 Súdny dvor vo veci Doux Élevage odpovedal na žiadosť o rozhodnutie o prejudiciálnej otázke týkajúcej sa výkladu pojmu „štátne prostriedky“ (57).

(125) Súdny dvor dospel vo svojom rozsudku k záveru, že rozhodnutie vnútroštátneho orgánu rozšíriť na všetky odbory poľnohospodárskeho sektora uplatňovanie dohody, ktorou sa v rámci medziodborovej organizácie uznanej vnútroštátnym orgánom zavádza príspevok s cieľom umožniť vykonávanie opatrení v oblasti komunikácie, propagácie, vonkajších vzťahov, zabezpečenia kvality, výskumu a obrany záujmov dotknutého sektora a ktorou sa povinnosť uhradenia príspevku stáva všeobecne platnou, nepredstavuje prvok štátnej pomoci.

(126) Súdny dvor vo svojom rozsudku usúdil, že predmetné príspevky pochádzajú od súkromnoprávnych hospodárskych subjektov, ktoré vykonávajú činnosť na dotknutých trhoch, a teda tento mechanizmus nezahŕňa nijaký priamy alebo nepriamy prevod štátnych prostriedkov. Fondy vytvorené z platieb týchto príspevkov neprechádzali cez rozpočet štátu alebo iného verejnoprávneho subjektu a štát sa nevzdal nijakého zdroja v akejkoľvek forme (napr. dane, poplatky, príspevky alebo iné), ktorý by podľa vnútroštátnych právnych predpisov mal byť platený do štátneho rozpočtu.

(127) Na rozdiel od tohto prípadu však aktuálny prípad nezahŕňa (dobrovoľné) príspevky stanovené kolektívne medziodvetvovou organizáciou. Ako je uvedené v odôvodnení 53, rakúske podniky pôsobiace v poľnohospodárskom a potravinárskom priemysle platia povinné odvody určené zákonom o AMA. Odvody preto nemajú charakter súkromných zdrojov, ale sú nariadené štátom prostredníctvom legislatívneho aktu.

(128) Okrem toho, na rozdiel od prípadu Doux Élevage sa AMA nezaoberá príspevkami, ktoré zaviedli súkromné organizácie. Ako je uvedené v odôvodneniach 49 až 54, príspevky určuje štát a spravuje AMA, verejnoprávny subjekt zriadený zákonom o AMA a ovládaný štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA.

(129) V prípade Doux Élevage Súdny dvor usúdil, že dotknuté príspevky si úplne zachovali svoju súkromnú povahu a vnútroštátne orgány v skutočnosti nemohli používať tieto prostriedky hlavne na podporu určitých podnikov. O použití týchto prostriedkov rozhodovali príslušné medziodvetvové organizácie a tieto prostriedky boli následne určené výhradne na plnenie cieľov stanovených týmito organizáciami. Tieto prostriedky tiež neboli pod neustálou verejnou kontrolou a neboli k dispozícii štátnym orgánom.

(130) Na rozdiel od prípadu Doux Élevage, v aktuálnom prípade nestanovuje ciele presadzované spoločnosťou AMA súkromná organizácia rozhodujúca o používaní týchto prostriedkov, ale legislatívny akt, ktorým sa riadi tento verejný orgán (t. j. zákon o AMA, pozri odôvodnenie 54).

(131) Podmienky podľa prípadu Doux Élevage umožňujúce predpokladať existenciu súkromných prostriedkov preto nie sú splnené.

(132) Z uvedených dôvodov sa Komisia domnieva, že financovanie predmetných opatrení vykonávané spoločnosťou AMA je možné pripísať štátu a že tieto finančné prostriedky predstavujú štátne prostriedky.

6.1.2. SELEKTÍVNA VÝHODA

(133) Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré sú bez ohľadu na formu spôsobilé priamo alebo nepriamo zvýhodniť niektoré podniky, alebo ktoré treba považovať za ekonomickú výhodu, ktorú by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nedosiahol (58). Okrem toho sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú subvenciou v presnom zmysle slova, majú podobný charakter a totožné účinky (59). Súdny dvor tiež poukázal na to, že opatrenie, ktoré prijal subjekt verejného sektora a ktoré zvýhodňuje určité podniky alebo výrobky, nestráca povahu bezdôvodnej výhody preto, že je celkom alebo čiastočne financované z príspevkov, ktoré uložil subjekt verejného sektora a odvádzajú ich tieto podniky (60).

(134) Opatrením sa zvýhodňujú spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti výroby, spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu (pozri odôvodnenie 46) prostredníctvom reklamy, podpory kvalitných výrobkov a technickej podpory.

(135) V tejto súvislosti boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli ďalšie informácie o rozsahu príjemcov, ako aj o počte príjemcov pre jednotlivé marketingové opatrenia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že nie je možné určiť príjemcov každého jednotlivého opatrenia, pretože zo schémy mali prospech nielen výrobcovia a maloobchodníci používajúci logá, ale aj výrobcovia, ktorí sa priamo nezúčastnili schémy, teda celý sektor. Rakúsko argumentovalo, že opatrenia zvýšili povedomie spotrebiteľov vo všeobecnosti, takže aj výrobcovia, ktorí sa nezapojili do schémy, museli zvýšiť kvalitu svojich výrobkov.

(136) Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania navyše požiadala Rakúsko, aby vysvetlilo, do akej miery profituje z uvedených marketingových opatrení potravinársky priemysel. Rakúske orgány použili rovnaký vyššie uvedený argument (odôvodnenie 135).

(137) Podľa judikatúry (61) si opatrenie zachováva svoj selektívny charakter aj vtedy, ak sa vzťahuje na celý sektor (ale nie na iné sektory). Argumenty rakúskych orgánov, ktoré tvrdia, že uvedené opatrenie má všeobecnú povahu, je potrebné zamietnuť.

6.1.3. NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYV NA OBCHOD

(138) V súlade s judikatúrou Súdneho dvora vedie posilnenie konkurenčnej pozície podniku prostredníctvom poskytnutia štátnej pomoci vo všeobecnosti k narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným konkurenčným podnikom, pretože týmto sa pomoc neposkytla (62). Pomoc podniku, ktorý svoju činnosť prevádzkuje na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, by mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (63).

(139) V období 1995 – 2008 zaznamenal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie nezanedbateľný objem. Napríklad v roku 2004 boli predmetom obchodu v rámci Únie poľnohospodárske výrobky EÚ v hodnote približne 183 miliárd EUR (dovoz) až 187 miliárd EUR (vývoz), čo predstavuje približne 57 % celkovej poľnohospodárskej výroby v hodnote 324 miliárd EUR (64).

(140) Vzhľadom na významný objem obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie v príslušnom období je preto možné domnievať sa, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Potvrdzujú to navyše niektoré vlastné vyhlásenia AMA v jej výročných správach za príslušné obdobie (pozri odôvodnenia 84 – 90 vyššie), ktoré dokazujú, že AMA si uvedomovala, že jej marketingové činnosti pravdepodobne podporovali domácu výrobu v konkurencii s výrobcami z iných členských štátov.

(141) Vzhľadom na uvedené skutočnosti došlo k splneniu podmienky uvedených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Je teda možné dospieť k záveru, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, predstavujú štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku.

6.2. ČASOVÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI ROZHODNUTIA A EXISTUJÚCA POMOC

(142) Predmetom rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 boli neoznámené marketingové opatrenia AMA v rámci schémy pomoci NN 34/2000 a opatrenia AMA zo zrušeného rozhodnutia Komisie NN 34A/2000.

(143) Vzhľadom na to, že zákon o AMA a jeho vykonávacie ustanovenia boli niekoľkokrát zmenené, že sa uskutočnilo veľa procedurálnych postupov a že pomoc sa skladá z mnohých opatrení s rôznym trvaním, je ešte potrebné určiť presný počiatočný a koncový dátum vykonávania opatrení, a teda časový rozsah pôsobnosti rozhodnutia.

(144) Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány, sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januára 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (pozri odôvodnenie 34), a tieto opatrenia preto nemožno považovať za existujúcu pomoc. Z toho dôvodu je potrebné považovať uvedené opatrenia za novú pomoc, ktorá nebola oznámená ku dňu pristúpenia 1. januára 1995, čo by sa preto malo považovať za počiatočný dátum poskytovania pomoci.

(145) Ďalej, ako sa opisuje v odôvodnení 36, rakúske orgány tvrdia, že listom z 23. júna 1997 predložili vyplnený notifikačný formulár týkajúci sa marketingových opatrení AMA, na ktorý Komisia nereagovala v predpísanej dvojmesačnej lehote (65). Podľa ich názoru to bolo platné oznámenie a po uplynutí dvojmesačnej lehoty by sa pomoc mala považovať za schválenú a mala by byť preto kvalifikovaná ako existujúca pomoc. Rovnaký argumentačný postup sa používa v právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015.

(146) Komisia s týmto argumentom nesúhlasí. Keďže opatrenia boli vykonávané už pred rokom 1997, uvedený list sa nemôže považovať za platné oznámenie opatrení v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto sa táto pomoc nemôže označiť za existujúcu pomoc. Podľa rozsudku vo veci Lorenz by sa pomoc považovala za existujúcu pomoc len vtedy, ak by v čase oznámenia opatrenia Komisii ešte nebola vykonávaná; v prípade, že sa opatrenie ešte nevykonalo, by sa pomoc mohla považovať za existujúcu pomoc iba vtedy, ak by členský štát po uplynutí dvojmesačnej lehoty poslal Komisii predchádzajúce oznámenie. Rakúske orgány však vykonávali opatrenie pred formálnym oznámením a Komisii neposkytli žiadne predchádzajúce oznámenie. Preto sa uvedeným listom z 23. júna 1997 toto opatrenie nemení na existujúcu pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ.

(147) Vzhľadom na uvedené informácie a úvahy uvedené dospela Komisia k záveru, že pokiaľ ide o časovú pôsobnosť rozhodnutia, počiatočným dátumom všetkých marketingových opatrení AMA je 1. januára 1995 (pozri odôvodnenie 34 a 144).

(148) Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, listom zo 14. septembra 2012 rakúske orgány potvrdili, že opatrenia oznámené ako schéma pomoci N 239/2004 sa týkajú jednej časti opatrení AMA, ktoré sú predmetom vyšetrovania vo veci s číslom NN 34/2000 (po podstatnej úprave opatrení s cieľom dosiahnuť súlad s uplatniteľnými pravidlami, pozri odôvodnenie 39).

(149) V tom istom liste rakúske orgány potvrdili, že v období po roku 2002 AMA Marketing nevykonávala iné opatrenia pomoci ako tie, na ktoré sa vzťahuje číslo NN 34A/2000 a N 239/2004 (a ich následné predĺženia (66)).

(150) Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, vyplýva, že schválená schéma pomoci N 570/1998 sa netýka marketingových opatrení AMA, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia.

(151) Pokiaľ ide o bioznačku a značku kvality AMA, koncový dátum pre poskytovanie pomoci bol 31. decembra 2008, s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktoré sa skončili 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19).

(152) Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené rozhodnutie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39). Preto sa rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia týka obdobia 1. januára 1995 až 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia okrem reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, pre ktorú je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 31. decembra 2006, a ostatných marketingových opatrení, pre ktoré je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 20. októbra 2004.

7. PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

(153) Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musí byť Komisia upovedomená o všetkých zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci. Podľa článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 je nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ protiprávnou pomocou. Povinnosť oznamovať štátnu pomoc sa stanovuje v článku 2 uvedeného nariadenia.

(154) Rakúsko neinformovalo Komisiu v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ o ustanoveniach zavádzajúcich opatrenia a odvody na ich financovanie pred ich vykonávaním.

(155) Ako vyplýva z kapitoly 6, opatrenia zavedené Rakúskom predstavujú štátnu pomoc. Ako je uvedené v odôvodnení 34, marketingové opatrenia sa uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu nikdy neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky. Preto táto pomoc predstavovala v čase pristúpenia novú pomoc a rakúske orgány ju mali oznámiť. Bez riadneho oznámenia je pomoc podľa príslušných ustanovení ZFEÚ protiprávna (v tejto súvislosti pozri tiež odôvodnenie 144).

(156) Okrem toho, ako je opísané v odôvodneniach 9, 36 a 148, list z 23. júna 1997, ani list z 19. decembra 2002 nemožno považovať za platné oznámenie tejto novej pomoci.

8. POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

8.1. PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PÔVODU VÝROBKOV

(157) Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie NN 34A/2000 s odôvodnením, že sa v zákone o AMA z roku 1992 vyskytol rozpor. V jeho paragrafe 21a, ktorý sa týka účelu príspevku, bol uvedený odkaz na domáce výrobky. Presnejšie, bod č. 1 sa vzťahoval na cieľ „podporovať a zaisťovať predaj domácich poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov a ich odvodených výrobkov“ (67). Bod č. 2 sa vzťahoval na „presadzovanie ďalších marketingových opatrení (najmä dodávanie služieb a príslušné personálne náklady)“.

(158) Všeobecný súd uviedol, že obmedzovanie sa na domáce výrobky v bode č. 1 paragrafu 21a zákona o AMA z roku 1992 vyvolalo pochybnosti o zlučiteľnosti predmetnej pomoci, čo malo Komisiu viesť k začatiu formálneho vyšetrovacieho konania (68).

(159) Otázka domáceho pôvodu výrobku je preto prvkom, ktorý si vyžaduje podrobnú analýzu.

(160) Sťažovatelia trvali na tom, že značky a subvencované opatrenia boli dostupné iba pre rakúskych výrobcov. V tejto súvislosti uviedli, že podľa paragrafu 21a ods. 1 zákona o AMA z roku 1992 mali zo subvencovaných reklamných opatrení prospech iba rakúske výrobky.

(161) V tejto súvislosti rakúske orgány listom z 19. decembra 2002 vysvetlili, že značka kvality a bioznačka AMA boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Listom z 5. marca 2004 rakúske orgány zaslali nové interné pravidlá, ktoré vydala AMA Marketing a schválilo rakúske spolkové ministerstvo poľnohospodárstva, lesov, životného prostredia a vodného hospodárstva (BMLFUW) a ktorými sa riadi udeľovanie týchto značiek. Podľa týchto pravidiel môžu byť značky poskytnuté všetkým výrobkom, či už rakúskym alebo z iných členských štátov, ktoré spĺňajú požiadavky na kvalitu. Okrem toho sa rakúske orgány sa zaviazali upraviť zákon o AMA z roku 1992, ktorý bol zmenený zákonom s účinnosťou od júla 2007. Od tohto dňa už paragraf 21a ods. 1 zákona o AMA neobsahuje odkaz na „domáce“ výrobky (69).

(162) Preto aj napriek tomu, že obdobie po 30. júna 2007 nepredstavuje žiadny zvláštny problém v súvislosti s pôvodom výrobkov a príjemcami týchto značiek alebo opatrení, je potrebná podrobnejšia analýza obdobia pred týmto dňom. Vzhľadom na špecifickú povahu rôznych opatrení tvoriacich túto schému a rôzny význam odkazu na domáci pôvod je potrebná samostatná analýza pre každé opatrenie.

(163) Pokiaľ ide o značku kvality, od januára 2000 sa v predpisoch, ktorými sa vykonáva zákon o AMA (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), neuvádzal odkaz na domáce výrobky, ale tieto predpisy sa vzťahovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. V článku 23 o deklarácii pôvodu sa výslovne odkazuje na región (napr. Tirolsko alebo Bavorsko) alebo krajinu (napr. Rakúsko, Francúzsko), čím sa naznačuje, že ako pôvod výrobkov môže byť uvedený akýkoľvek región alebo akákoľvek krajina. Tvrdenie, že značka kvality bola dostupná len pre domáce (t. j. rakúske) výrobky, sa pre obdobie po tomto dátume musí zamietnuť.

(164) Okrem toho, všetky ustanovenia týkajúce sa pôvodu výrobku obsahujú nasledujúce vymedzenie pojmu „pôvodný/domáci“ (heimisch): „V týchto usmerneniach sa pojem „pôvodný/domáci“ vzťahuje na región uvedený ako pôvod výrobku“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen (70).“). Toto opäť naznačuje, že odkaz na „domáce výrobky“ používaný vo vykonávacích aktoch sa nevzťahuje iba na rakúske výrobky, ale že ako miesto pôvodu je možné použiť akýkoľvek región.

(165) Bioznačka sa sama osebe vzťahuje najmä na osobitné požiadavky na kvalitu výrobku. Hlavnou informáciou príslušných značiek v rámci uvedenej schémy bol odkaz na kvalitu BIO a tieto značky boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Pôvod mohol byť uvedený iba ako vedľajšia informácia.

(166) Pokiaľ ide o pomoc pre kvalitné výrobky, táto bola poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečovania kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (odôvodnenie 98). Tieto opatrenia tiež nie sú samy osebe obmedzené na výrobky pochádzajúce z konkrétnej krajiny.

(167) Pomoc na generickú reklamu nevyvoláva problémy týkajúce sa pôvodu daných výrobkov, pretože kampane propagovali alebo uvádzali výrobok iba všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na pôvod.

8.2. UPLATNITEĽNÉ PRAVIDLÁ

(168) Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú so spoločným trhom za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

(169) Podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie neoprávnenej pomoci (71) sa akákoľvek protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 posudzuje podľa pravidiel uplatniteľných v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

(170) Medzi 1. januárom 2000 a 31. decembrom 2006 sa uplatňovali usmernenia na roky 2000 – 2006. S účinnosťou od 1. januára 2007 sa uplatňovali usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (72) (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) v súlade s ich bodom 194.

(171) V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že podľa bodu 196 usmernení na roky 2007 – 2013 platilo pre členské štáty prechodné obdobie do 31. decembra 2007 určené na zosúladenie existujúcich schém pomoci s ustanoveniami usmernení. Vymedzenie existujúcej pomoci je uvedené v článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999. Podľa článku 1 písm. b) bodu ii), ktorý sa vzťahuje na tento prípad, existujúca pomoc znamená autorizovanú pomoc, to znamená schémy pomoci a individuálnu pomoc, ktoré boli schválené Komisiou alebo Radou.

(172) Komisia schému pomoci NN 34A/2000 skutočne schválila 30. júna 2004. V septembri 2004 však navrhovatelia podali voči tomuto rozhodnutiu námietku pred Súdom prvého stupňa (teraz Všeobecný súd), ktorý zrušil rozhodnutie Komisie rozsudkom z 18. novembra 2009. Voči tomuto rozsudku sa Rakúsko odvolalo, Súdny dvor odvolanie zamietol a 27. októbra 2011 potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa.

(173) Rakúske orgány tvrdia, že táto schéma predstavovala existujúcu pomoc a mala sa posudzovať podľa nových usmernení na roky 2007 – 2013 až od 1. januára 2008. Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko tiež poukazuje na zásadu oprávneného očakávania a argumentuje, že rozhodnutie Komisie bolo zrušené až v roku 2011.

(174) Podľa judikatúry (73) týkajúcej sa oprávnených očakávaní, „pokiaľ bola podaná žaloba o neplatnosť, príjemca nemá túto istotu dovtedy, kým súd Spoločenstva neprijme rozhodnutie s konečnou platnosťou“. Preto sa v tomto prípade nemožno odvolávať na oprávnené očakávanie.

(175) V dôsledku toho nie je možné schému pomoci NN 34A/2000 kvalifikovať ako existujúcu pomoc na základe rozhodnutia Komisie z 30. júna 2004, a preto sa neuplatňuje prechodné obdobie uvedené v bode 196 usmernení na roky 2007 – 2013. Schéma pomoci mala byť zosúladená s usmerneniami na roky 2007 – 2013 k 1. januáru 2007.

8.3. POMOC NA REKLAMNÉ OPATRENIA

(176) Pokiaľ ide o reklamné opatrenia, zlučiteľnosť pomoci poskytovanej v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 sa musí posudzovať na základe oznámenia Komisie týkajúceho sa zapojenia štátu do propagovania poľnohospodárskych výrobkov a produktov rybolovu (74) (ďalej len „oznámenie z roku 1986“) a Rámca pre vnútroštátnu pomoc na reklamu poľnohospodárskych výrobkov a niektorých výrobkov neuvedených v prílohe II Zmluvy o EHS vrátane produktov rybolovu (75) (ďalej len „rámec pre reklamu z roku 1987“).

(177) Pomoc poskytnutú po 1. januári 2002 je potrebné posudzovať na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci určenej na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a niektorých výrobkov neuvedených prílohe I (ďalej len „usmernenia pre reklamu z roku 2001“) (76).

(178) Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013.

8.3.1. ROZSAH PÔSOBNOSTI REKLAMY

(179) Rámec pre reklamu z roku 1987 sa vzťahuje na reklamu vymedzenú ako akúkoľvek činnosť využívajúcu médiá (napríklad tlač, rozhlas, televíziu alebo plagáty), ktorej cieľom je presvedčiť spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok. Z jej rozsahu sú vylúčené propagačné činnosti v širšom zmysle, napríklad šírenie vedeckých poznatkov na verejnosti, organizovanie obchodných veľtrhov alebo výstav, účasť na takýchto a podobných podujatiach určených na styk s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu (77).

(180) Rozsah pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 je v podstate rovnaký ako rozsah pôsobnosti vyššie opísaného rámca pre reklamu z roku 1987, medzi nimi však existujú niektoré rozdiely. Prvá podstatná zmena sa týka skutočnosti, že ako možní adresáti reklamy boli pridané hospodárske subjekty (78). Druhá zmena sa týka skutočnosti, že vymedzenie reklamy bolo rozšírené tak, aby zahŕňalo reklamné činnosti (napríklad šírenie materiálov na tento účel) zamerané na spotrebiteľov na mieste predaja (79).

(181) Rozsah pôsobnosti oddielu IV.D usmernení na roky 2007 – 2013 je totožný s rozsahom pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 (80).

(182) Rámec pre reklamu z roku 1987 aj usmernenia pre reklamu z roku 2001 sa vzťahujú na reklamné činnosti, ale nie na propagačné činnosti. Pomoc pre túto druhú kategóriu je klasifikovaná ako technická pomoc, na ktorú sa vzťahujú osobitné pravidlá.

(183) V tomto prípade bola pomoc poskytovaná na reklamné kampane využívajúce rôzne médiá a iné spôsoby zverejňovania. Reklamné kampane sa týkali — bioznačky a značky kvality, — generických výrobkov a — reklamy za hranicami Rakúska.

(184) Z informácií, ktoré predložili rakúske orgány, je možné dospieť k záveru, že cieľom opatrení bolo nabádať spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok (pozri odôvodnenia 75 a 94). Preto uvedené opatrenia patria do rozsahu pôsobnosti reklamy a musia sa analyzovať na základe uplatniteľných pravidiel.

8.3.2. POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 1995 DO 31. DECEMBRA 2001

Podmienky zlučiteľnosti

(185) Zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2002 je potrebné posudzovať na základe oznámenia z roku 1986 a rámca pre reklamu z roku 1987 (odôvodnenie 176).

Všeobecné podmienky

(186) V bode 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 sa zakazuje pomoc na reklamu týkajúcu sa konkrétnych firiem.

(187) V bode č. 3 sa stanovuje podmienka, že reklama by sa mala týkať aspoň jednej z nasledujúcich kategórií (pozitívne kritériá): — prebytkové poľnohospodárske výrobky, — nové výrobky alebo náhradné výrobky, ktoré ešte nie sú v prebytku, — rozvoj určitých regiónov, — rozvoj malých a stredných podnikov alebo — reklama na vysokokvalitné výrobky a zdravé potraviny.

(188) Napokon, podľa bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 nesmie pomoc poskytnutá podľa uvedeného rámca prekročiť sumu, ktorú na danú reklamnú kampaň venoval samotný sektor, čo znamená, že maximálna intenzita pomoci 100 % môže byť povolená, ale iba v prípade, ak obchodné subjekty odvetvie prispelo úhradou aspoň 50 % nákladov, buď prostredníctvom dobrovoľných príspevkov, alebo výberom parafiškálnych odvodov či povinných príspevkov. Maximálna intenzita pomoci vo výške 100 % je teda povolená.

Porušenie článku 30 Zmluvy o EHS

(189) V bode č. 2 oznámenia z roku 1986, ako aj v bode 2.1 rámca pre reklamu z roku 1987 (81) sa zdôrazňuje skutočnosť, že pomoc na reklamu sa nemôže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak propagačný materiál porušuje článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

(190) Podľa bodu 2.1 oznámenia z roku 1986 generické propagačné kampane bez odkazu na pôvod výrobku, vývozné propagačné kampane organizované v iných členských štátoch, ako aj kampane na domácom trhu propagujúce určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez akýchkoľvek konkrétnych odkazov na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na dané vlastnosti alebo druhy alebo na normálne označenie výrobku, neporušujú článok 34 ZFEÚ.

(191) Naopak, jasným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) sú podľa bodu 2.2 oznámenia z roku 1986 tieto kampane: propagačné kampane, ktoré radia spotrebiteľom, aby kupovali domáce výrobky iba z dôvodu ich domáceho pôvodu, alebo propagačné kampane, ktorých cieľom je odradiť od nákupu výrobkov z iných členských štátov alebo znevažovať tieto výrobky v očiach spotrebiteľa (negatívna propagácia).

(192) Ďalej sa v bode 2.3 oznámenia z roku 1986 stanovuje, že voči propagačným kampaniam na domácom trhu členského štátu je z dôvodu odkazu na domáci pôvod výrobkov a pokiaľ nie sú dodržané určité obmedzenia možné vzniesť námietku podľa článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

(193) Podľa bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986, propagačné kampane priťahujúce pozornosť na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu nie sú v praxi obmedzené na domáce alebo regionálne špeciality a často upozorňujú na určité vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu a na domáci pôvod výrobkov, napriek tomu, že tieto výrobky a ich vlastnosti sú podobné tým, ktoré sa vyrábajú inde. Ak sa na domáci pôvod výrobku v takýchto propagačných kampaniach kladie neprimeraný dôraz, existuje nebezpečenstvo porušenia článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

(194) V oznámení z roku 1986 sa preto od členských štátov žiadalo, aby zabezpečili najmä prísne dodržiavanie týchto usmernení: — Je možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazmi na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej. — Odkazy na domáci pôvod by mali byť až druhotnou informáciou oznamovanou spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemali by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča výrobok kupovať. — Vlastnosti výrobkov, ktoré bolo prípustné uviesť, zahŕňali chuť, vôňu, čerstvosť, zrelosť, pomer medzi kvalitou a cenou, výživovú hodnotu, dostupné druhy, užitočnosť (recepty atď.). Naopak, bolo potrebné sa vyhýbať superlatívom, ako napríklad „najlepší“, „najchutnejší“, „najjemnejší“ a výrazom ako napríklad „to pravé“ alebo propagačným kampaniam, ktoré z dôvodu uvedenia domáceho pôvodu spôsobujú porovnávanie propagovaného výrobku s výrobkami iného členského štátu. Kontrola kvality by mala byť uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho vlastností.

Posúdenie

(195) V právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015 rakúske orgány tvrdia, že porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) je potrebné posudzovať z „historického hľadiska“ a že v období rokov 1995 až 2002 sa na Súdnom dvore neriešil prípad, v ktorom by podľa rozhodnutia text a grafická informácia značky porušovali článok 30 Zmluvy o EHS. Podľa názoru Komisie tento argument nemá podstatu. Ako bolo uvedené, oznámenie z roku 1986 (82) aj rámec pre reklamu z roku 1987 obsahovali jasné a podrobné usmernenia, ako majú členské štáty navrhovať svoje opatrenia, aby sa vyhli porušeniu článku 30 Zmluvy o EHS.

(196) Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii za obdobie pred rokom 2002, nebolo možné v čase rozhodnutia o začatí konania posúdiť zlučiteľnosť reklamných opatrení s pravidlami uvedenými vyššie. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie potrebných informácií v súvislosti s uvedenými podmienkami.

(197) Odpoveď, ktorú poskytli rakúske orgány 14. septembra 2012, neobsahovala dostatok informácií na posúdenie zlučiteľnosti (rakúske orgány uviedli iba odkaz na výročné správy za roky 1995 až 2001). Dňa 19. februára 2014 bola preto predložená ďalšia žiadosť o informácie o týchto bodoch a Rakúsko odpovedalo 5. mája 2014.

(198) V druhej odpovedi rakúske orgány uviedli, že reklamné kampane sa týkali prebytkových poľnohospodárskych výrobkov a/alebo reklamy na vysokokvalitné výrobky. Tým boli splnené pozitívne kritériá stanovené v bode č. 3 rámca pre reklamu z roku 1987.

(199) Podľa informácií od rakúskych orgánov reklama neodkazovala na žiadne konkrétne firmy.

(200) Pokiaľ ide o maximálnu intenzitu pomoci, odvody zo sektora predstavovali viac ako 50 % výšky pomoci (pozri tiež odôvodnenia 43 a 56). Preto je splnené kritérium bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 týkajúce sa intenzity pomoci.

(201) V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o možné porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). V predbežnom stanovisku Komisie sa odkaz na domáci pôvod v značke kvality nezdal byť vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 65). Komisia okrem toho konštatovala, že v mnohých reklamných materiáloch nebol odkaz na pôvod výrobku obmedzený na značku kvality, ale objavoval sa aj na rôznych miestach v reklame (pozri odôvodnenie 83).

(202) Preto boli v rozhodnutí o začatí konania rakúske orgány vyzvané, aby opísali vzhľad značky kvality a bioznačky v období rokov 1995 až 2001 a poskytli reprezentatívne vzorky propagačných materiálov, v ktorých boli tieto značky použité.

(203) Rakúske orgány v liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že výročné správy o štátnej pomoci poskytnutej v rokoch 1995 – 2004 už tieto informácie obsahujú. Komisia listom z 19. februára 2014 odpovedala, že tieto informácie neboli dostatočné na vykonanie analýzy zlučiteľnosti a požiadala o podrobný opis (t. j. notifikačné hárky) na základe pravidiel uplatniteľných v čase vykonania opatrenia. Toto posúdenie bolo poskytnuté v odpovedi z 5. mája 2014.

(204) Konkrétne kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy reklamy sú analyzované ďalej.

Pomoc na generickú reklamu

(205) Pokiaľ ide o odkaz na konkrétne firmy v niektorých reklamných kampaniach (odôvodnenie 90), Komisia upozorňuje, že podľa bodu 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 je pomoc na reklamu súvisiacu s konkrétnymi firmami zakázaná.

(206) Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 rakúske orgány argumentovali, že uvedené firmy prispeli na úhradu časti nákladov na kampaň (Druck und Werbeeinschaltung). Takéto kampane odkazujúce na konkrétne firmy však napriek tomu nie je možné schváliť podľa pravidiel štátnej pomoci (bod 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987). Skutočnosť, že tieto firmy prispeli na čiastočnú úhradu nákladov spojených s kampaňou, na tomto posúdení nič nemení.

(207) Z dostupných informácií vyplýva, že niektoré generické reklamné kampane výslovne odkazovali na pôvod výrobku (t. j. Rakúsko) (pozri príklady poskytnuté v odôvodneniach 84 a 90).

(208) Preto opatrenia nespĺňajú body 2.1 (83), 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 a porušujú článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Komisia preto považuje pomoc na reklamné opatrenia v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 odkazujúce na pôvod výrobkov alebo konkrétne spoločnosti za nezlučiteľnú so spoločným trhom (84).

(209) Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, reklamné kampane odkazovali iba na určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez konkrétneho odkazu na ich domáci pôvod.

(210) V tomto druhom období preto kampane neporušovali článok 30 Zmluvy o EHS a boli teda v súlade s rámcom pre reklamu z roku 1987. Komisia ich preto považuje za zlučiteľné so spoločným trhom.

Pomoc pre značku kvality

(211) Rakúske orgány vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli, že pre značku kvality sa používali rovnaké značky ako tie, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie vo veci N 589/2008. Rakúske orgány preto dospeli k záveru, že odkaz na domáci pôvod mal vedľajšiu úlohu.

(212) Komisia nesúhlasí s pripomienkami rakúskych orgánov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 65), v období rokov 1995 až 1999 sa pre značku kvality používalo iné logo. V tomto logu nie je odkaz na pôvod oproti informácii o kvalite vedľajší. Vizuálna stránka (rakúska vlajka) aj použitý text označujú Rakúsko za hlavnú informáciu.

(213) Nebol preto splnený bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa požadovalo, aby odkaz na domáci pôvod bol len vedľajšou informáciou oznamovanej spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemal by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča daný výrobok kupovať. Komisia preto považuje pomoc pre značku kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 za nezlučiteľnú so spoločným trhom.

(214) Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, Komisia sa domnieva, že nové logá, ktoré boli zhodné s tými, ktoré Komisia posudzovala vo svojom rozhodnutí vo veci N 589/2008, spĺňajú podmienky rámca pre reklamu z roku 1987, a preto považuje príslušnú pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

Pomoc pre bioznačku

(215) V reklamných opatreniach pre biologo, ako je zobrazené v odôvodnení 65, boli použité rovnaké logá ako v období po roku 2002.

(216) Keďže tento typ reklamy upozorňuje na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v členskom štáte, vzťahuje sa naň bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa vyžadovalo, aby sa na domáci pôvod výrobku nekládol nenáležitý dôraz.

(217) Jedna z dvoch verzií loga vôbec neobsahovala odkaz na pôvod výrobkov. Druhá označovala pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu. Prvé logo nespôsobilo žiadne problémy v súvislosti s možným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Pokiaľ ide o druhé, podmienky bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986 boli splnené, keďže: — Logo zachovávalo rozumnú rovnováhu medzi odkazom na vlastnosti výrobku (t. j. bio) na jednej strane a určením krajiny výrobcu slovom alebo symbolom na druhej strane. — Odkaz na domáci pôvod bol vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nepredstavoval hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať. — Vlastnosti výrobku sa týkali objektívnych vlastností výrobku a neboli použité žiadne superlatívy, ktoré by propagovaný výrobok porovnávali s výrobkami iných členských štátov. — Kontrola kvality bola uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho kvalít prostredníctvom AMA.

(218) Preto pomoc na reklamu na biologo v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

Reklama za hranicami Rakúska

(219) Reklamné kampane organizované za hranicami Rakúska neobsahovali žiadne konkrétne odkazy na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na príslušné vlastnosti alebo druhy alebo na bežné označenie výrobku. Tieto kampane boli preto v súlade s bodom 2.1 oznámenia z roku 1986 a neporušili článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

(220) Pomoc na reklamu za hranicami Rakúska v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 preto splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.3. POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2002 DO 31. DECEMBRA 2006: ZNAČKA KVALITY A BIOZNAČKA

(221) V období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 musela pomoc na reklamné činnosti spĺňať podmienky stanovené v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Podľa bodu 18 usmernení na roky 2000 – 2006 sa museli opatrenia pre propagáciu a reklamu poľnohospodárskych výrobkov posudzovať podľa rámca pre reklamu z roku 1987.

(222) Od 1. januára 2002 sa uplatňujú usmernenia pre reklamu z roku 2001, ktoré nahradili oznámenie z roku 1986 a rámec pre reklamu z roku 1987 (body 69, 75 usmernení pre reklamu z roku 2001). Komisia bude preto pri posudzovaní obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 vychádzať z usmernení pre reklamu z roku 2001.

(223) Podľa bodu 12 usmernení pre reklamu z roku 2001 by pomoc poskytnutá na reklamu poľnohospodárskych a iných výrobkov v záujme zlučiteľnosti so spoločným trhom nemala narúšať obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom (negatívne kritériá), a mala by uľahčovať rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí (pozitívne kritériá).

Negatívne kritériá

(224) V bode 18 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovuje, že sa nesmie poskytnúť žiadna pomoc na reklamné kampane, ktoré porušujú článok 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ), v ktorom sú množstevné obmedzenia dovozu a všetky opatrenia s rovnocenným účinkom medzi členskými štátmi zakázané.

(225) Pomoc nebolo možné poskytnúť na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Ak bolo vedenie reklamných činností financovaných z verejných zdrojov zverené súkromným firmám, tieto firmy museli byť vybraté na základe trhových zásad (body 29 a 30 usmernení pre reklamu z roku 2001).

(226) Kampane navyše nemohli byť v rozpore so sekundárnymi právnymi predpismi Spoločenstva a museli byť najmä v súlade s ustanoveniami smernice 2000/13/ES (body 25 až 28 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Pozitívne kritériá

(227) V bodoch 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že na to, aby reklama mohla byť uznaná za výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], musela sa reklama týkať prebytkových výrobkov alebo nedostatočne využívaných druhov, nových výrobkov alebo náhradných výrobkov, ktoré ešte nie sú prebytočné, vysokokvalitných výrobkov, rozvoja určitých oblastí alebo rozvoja malých a stredných podnikov.

(228) V kapitole 4 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa podrobne uvádzalo uplatňovanie uvedených pozitívnych kritérií na určité typy reklamy, konkrétne na pomoc na reklamu, v ktorej je pôvod súčasťou informácie (oddiel 4.1), a pomoc na reklamu na vysokokvalitné výrobky (oddiel 4.2).

Reklama, v ktorej je pôvod súčasťou informácie

(229) Podľa bodu 23 usmernení pre reklamu z roku 2001 bolo možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazom na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej. Odkazy na domáci pôvod museli byť vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nemohli predstavovať hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať. Reklama, ktorá uvádzala (regionálny) pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu, nebola považovaná za porušenie článku 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ). Na posúdenie toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, Komisia zohľadnila celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriava na pôvod (body 40 a 41 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Reklama na vysokokvalitné výrobky

(230) Ak bola pomoc poskytnutá výrobkom spĺňajúcim osobitné požiadavky na kvalitu, musela byť dostupná pre všetky výrobky vyrobené v Spoločenstve bez ohľadu na ich pôvod. Od členských štátov sa tiež vyžadovalo, aby uznávali výsledky porovnateľných kontrol vykonaných v iných členských štátoch (bod 49 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Reklama na výrobky najmä ekologického poľnohospodárstva

(231) Podľa bodu 55 usmernení pre reklamu z roku 2001 mohla byť pomoc schválená iba vtedy, ak výrobky nesúce označenia odkazujúce na metódy ekologického poľnohospodárstva splnili požiadavky nariadenia (EHS) č. 2092/91. Všetci výrobcovia a spracovatelia výrobkov ekologického poľnohospodárstva museli prejsť systémom kontrol stanoveným v nariadení.

Posúdenie

(232) Pri uplatňovaní uvedených ustanovení na reklamné opatrenia pre značku kvality a bioznačku v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 dospela Komisia k nasledujúcim záverom:

(233) Značka kvality a jedna z dvoch verzií bioznačky (pozri odôvodnenie 64) obsahovala odkaz na pôvod výrobku, ale táto informácia sa môže považovať za vedľajšiu voči hlavnej informácii obsahujúcej (ekologickú) kvalitu výrobku. Odkaz na pôvod výrobku mal vedľajšie postavenie tak v grafickom odkaze (pozadie), ako aj v texte loga.

(234) V súvislosti s dizajnom značiek Komisia poznamenáva, že centrálny priestor značiek zapĺňalo pole, v ktorom dominoval text „AMA Gütesiegel“ alebo „BIO“ a pôvod výrobku bol označený výrazne menšími písmenami. Vedľajšie polia boli vyhotovené v národných farbách (napr. červená a biela pre Rakúsko) bez akýchkoľvek dodatočných symbolov označujúcich krajinu výroby. Centrálne pole zaberalo vizuálne dominantný priestor v značkách, a navyše predstavovalo približne 65 % celkovej šírky značky (pozri odôvodnenie 64). Rakúske orgány okrem toho uviedli, že v každej reklame týkajúcej sa oboch značiek bola hlavnou informáciou kvalita výrobku. Pôvod výrobku, ak bol uvedený, bol iba vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 79).

(235) Podľa rakúskych orgánov bola bioznačka poskytovaná iba ekologickým výrobkom spĺňajúcim kritériá stanovené v nariadení (EHS) č. 2092/91 (pozri odôvodnenie 69).

(236) Rakúske orgány poskytli uistenie, že ustanovenia smernice 2000/13/ES boli v subvencovanej reklame splnené (pozri odôvodnenie 68).

(237) Reklama sa netýkala výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Rakúske orgány uviedli, že v reklame na mieste predaja neboli propagované žiadne názvy firiem alebo výrobkov a že majiteľ miesta predaja nemal výhody vyplývajúce z pomoci (pozri odôvodnenie 78).

(238) Rakúske orgány uviedli, že všetky reklamné činnosti, ktoré financovala spoločnosť AMA Marketing, viedli súkromné firmy vybrané prostredníctvom verejnej súťaže (pozri odôvodnenie 52).

(239) Navyše, podľa rakúskych orgánov bolo používanie značky kvality dostupné pre všetky výrobky vyrobené v Únii, ak splnili špeciálne požiadavky na jej používanie. Tieto špeciálne požiadavky sa týkali buď kvality výrobku alebo boli obmedzené na zaistenie označeného geografického pôvodu výrobku. V každom prípade mohli byť špeciálne požiadavky splnené bez ohľadu na geografický pôvod výrobku (pozri odôvodnenie 161).

(240) Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že nemala informácie o tom, či boli uznávané ekvivalentné kontroly vykonávané v iných členských štátoch. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že takéto kontroly boli uznávané, a poskytli dôkazy na podporu tohto tvrdenia.

(241) Hoci rakúske orgány potvrdili, že od roku 2002 bola značka kvality a bioznačka dostupná pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pretože odkaz na domáce výrobky v hlavnom právnom základe opatrení, zákone o AMA, bol zrušený až v roku 2007 (pozri odôvodnenie 161).

(242) Rakúske orgány vo svojich listoch predložili nové interné pravidlá, podľa ktorých boli značky dostupné pre všetky výrobky, ako aj údaje preukazujúce, že po roku 2001 značky skutočne získalo niekoľko výrobkov vyrobených mimo Rakúska. Opäť tiež potvrdili, že od roku 2002 sa pravidlá uplatňovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod.

(243) Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania uviedla, že nebolo jasné, či nové interné pravidlá AMA boli účinné už od 26. septembra 2002, alebo či existovalo prechodné obdobie po 26. septembri 2002, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 vyhlásili, že sa neuplatňovalo žiadne takéto prechodné obdobie.

(244) V odôvodnení 175 k rozhodnutiu o začatí konania Komisia uviedla, že nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či pravidlá štátnej pomoci boli uplatniteľné na spolufinancované propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky uvedené v odôvodnení 80. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie ďalších informácií o schválení opatrení štátnej pomoci, ako aj o trvaní programového obdobia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 uviedli, že propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky boli súčasťou rakúskeho spolufinancovaného informačného a propagačného programu pre biovýrobky.

(245) Vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli rakúske orgány aj tieto informácie: V období rokov 2002 – 2008 (20. septembra 2002 – 15. septembra 2005) prebiehal informačný a propagačný program pre ekologické výrobky. Tento program bol schválený rozhodnutím Komisie C (2002) 3116 z 22. augusta 2002 (85). Okrem toho v rozhodnutí Komisie C (2007) 3299 z 10. júla 2007 sa schválil ďalší 3-ročný program pre bioznačku (1. októbra 2007 – 30. septembra 2010) (86).

(246) Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné opatrenia realizovaná v období od 1. januára 2002 až 31. decembra 2006 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001 a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.4. REKLAMNÉ KAMPANE ZA HRANICAMI RAKÚSKA A GENERICKÁ REKLAMA V RAKÚSKU, 2002 – 2004 (87)

(247) Reklamné kampane mohli byť schválené, ak boli organizované priamo alebo nepriamo jedným členským štátom na trhu iného členského štátu alebo na domácom trhu podporujúceho členského štátu a propagovali výrobok výlučne všeobecným spôsobom bez akékoľvek odkazu na jeho domáci pôvod [bod 19 ods. a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001].

(248) Podľa usmernení pre reklamu z roku 2001 sa Komisia stavala priaznivo k reklamným kampaniam, ktoré boli realizované s cieľom predstaviť spotrebiteľom poľnohospodárske a iné výrobky určitého členského štátu alebo regiónu. Hlavným zameraním týchto kampaní mohol byť pôvod výrobku za predpokladu, že kampaň bola realizovaná mimo členského štátu alebo regiónu, v ktorom boli poľnohospodárske alebo iné výrobky vyrobené. Kampane sa museli obmedzovať na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a zásadne nemali obsahovať subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001).

(249) Na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia o začatí konania na obdobie 2002 – 2004 týkajúcich sa generickej reklamy a reklamy za hranicami Rakúska (pozri oddiely 2.7.1.2 a 2.7.1.3 rozhodnutia o začatí konania) nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s podmienkami stanovenými v bodoch 19 písm. b), 29, 30 a 39 usmernení pre reklamu z roku 2001.

(250) Rakúske orgány boli preto v rozhodnutí o začatí konania vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s uvedenými ustanoveniami.

Pozitívne kritériá

(251) Reklamné kampane za hranicami členského štátu a generická reklama v rámci členského štátu museli spĺňať pozitívne kritériá usmernení pre reklamu z roku 2001 (pozri odôvodnenia 227 a 228).

(252) Navyše, v bode 47 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade reklamy výrobkov spĺňajúcich určité požiadavky na kvalitu by takéto výrobky mali spĺňať normy alebo špecifikácie, ktoré sú jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisoch.

(253) V bode 60 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade pomoci na reklamu by miera priamej pomoci vo všeobecnosti nemala prekročiť 50 % a podniky v danom sektore musia prispieť na úhradu minimálne 50 % nákladov, ak priama pomoc pochádza zo všeobecného štátneho rozpočtu. Príspevok sektora mohol pochádzať aj z parafiškálnych odvodov alebo povinných príspevkov.

(254) Pokiaľ ide o generickú reklamu a reklamu za hranicami Rakúska, na základe informácií za obdobie 2002 – 2004, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s uvedenými pravidlami. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s podmienkou uvedenou v bode 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 (odôvodnenie 174 rozhodnutia o začatí konania).

(255) V odpovedi zo 14. septembra 2012 sa Rakúsko odvolalo na svoj list z 13. decembra 2002. Tento list však obsahuje iba konkrétne príklady a vnútroštátny právny základ pre opatrenia. Komisia preto vo svojej žiadosti o informácie z 19. februára 2014 požiadala rakúske orgány o vyplnenie príslušných notifikačných formulárov a ich predloženie Komisii. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 predložili požadované notifikačné formuláre. Informácie vyplnené vo formulároch sa však týkali len všeobecných opisov podmienok schémy a neboli dostatočné na riadne posúdenie opatrení.

(256) Komisia vo svojej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 požiadala o doplňujúce informácie o tomto opatrení. Rakúsko vo svojej odpovedi z 25. februára 2015 potvrdilo, že: a) reklamné kampane propagovali výrobky výlučne všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na ich domáci pôvod (bod 19 a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001); b) pomoc nebola poskytnutá na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem (bod 29 usmernení pre reklamu z roku 2001); c) súkromné firmy, ktorým bolo zverené riadenie verejného financovania reklamných činností, boli vybraté podľa trhových zásad (bod 30 usmernení pre reklamu z roku 2001); d) kampane boli obmedzené na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a neobsahovali subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001); e) predmetná reklama sa týkala propagácie vysokokvalitných výrobkov (body 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001). Tieto normy alebo špecifikácie boli jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

(257) Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné kampane za hranicami Rakúska a generickú reklamu v Rakúsku realizovaná v období rokov 2002 až 2004 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001, a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.5. POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ 2007 – 2008

(258) Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013.

Reklama propagujúca kvalitu

(259) Vo fáze rozhodnutia o začatí konania Komisia nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či boli opatrenia v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila určité pochybnosti o splnení podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek usmernení na roky 2000 – 2006.

(260) Komisia upriamila pozornosť rakúskych orgánov najmä na úpravy vykonané v bode 153 písm. c), druhej polovici vety, bode 155, druhej vete, a bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013. Preto boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli potrebné informácie na preukázanie toho, že reklamné opatrenia týkajúce sa kvality boli v súlade s uvedenými podmienkami usmernení.

(261) Podľa bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla byť štátna pomoc na reklamné kampane v rámci Spoločenstva považovaná za zlučiteľnú so zmluvou, ak boli splnené tieto podmienky: — reklamná kampaň bola vyhradená pre kvalitné výrobky definované ako výrobky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené podľa článku 32 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (88), pre označenia uznávané Spoločenstvom [chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO) alebo iné označenia pôvodu, ktoré sú chránené podľa právnych predpisov Spoločenstva] alebo pre národné či regionálne značky kvality; — reklamná kampaň nebola priamo zameraná na výrobky jednej alebo viacerých konkrétnych spoločností; — reklamná kampaň bola v súlade s článkom 2 smernice 2000/13/ES, ako aj s osobitnými predpismi pre označovanie, ktoré boli stanovené pre rôzne výrobky, ako napríklad víno, mliečne výrobky, vajcia a hydina (pozri bod 152 písm. j) usmernení na roky 2007 – 2013).

(262) Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány 30. apríla 2014, boli podmienky bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 splnené.

(263) V bode 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určovalo, že v prípade národných alebo regionálnych značiek kvality sa pôvod výrobkov môže uviesť ako (iba) vedľajšia správa. Pri posudzovaní toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, musela Komisia zohľadniť celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriavala na pôvod.

(264) Rakúske orgány vo svojom liste z 30. apríla 2014 potvrdili, že značky používané v roku 2007 boli totožné s tými, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie z roku 2004 (pozri tiež odôvodnenie 233). Komisia odkazuje na toto posúdenie a domnieva sa preto, že podmienky bodu 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sú splnené.

(265) V bode 156 usmernení na roky 2007 – 2013 sa stanovilo, že miera intenzity priamej pomoci nemohla prekročiť 50 %. Ak odvetvie prispelo akoukoľvek formou na úhradu aspoň 50 % nákladov, miera pomoci mohla dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 200), táto podmienka je splnená.

(266) V bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určilo, že reklamné činnosti s ročným rozpočtom vyšším ako 5 miliónov EUR sa oznamujú individuálne. Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány (odôvodnenie 45), je možné dospieť k záveru, že táto podmienka je splnená, pretože ročný rozpočet pridelený na značku kvality v rokoch 2007 a 2008 bol nižší ako 5 miliónov EUR.

(267) Z uvedených dôvodov sú reklamné opatrenia realizované v období 2007 až 2008 v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013, a sú teda zlučiteľné s vnútorným trhom.

(268) Komisia v tejto súvislos