Nariadenie Rady (ES) č. 969/2000 z 8. mája 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného s pôvodom v Bielorusku, Rusku a Ukrajine



Úradný vestník L 112 , 11/05/2000 S. 0004 - 0026

CS.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

ET.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

HU.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

LT.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

LV.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

MT.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

PL.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

SK.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248

SL.ES Kapitola 11 Zväzok 33 S. 226 - 248



Nariadenie Rady (ES) č. 969/2000 z 8. mája 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného s pôvodom v Bielorusku, Rusku a Ukrajine RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva [1] a najmä na jeho články 9 a 11, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: 1. PREDCHÁDZAJÚCE ŠETRENIA (1) Rada nariadením (EHS) č. 3068/92 [2] uložila konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného (ďalej len "potaš" alebo "predmetný výrobok") s pôvodom v Bielorusku, Rusku a Ukrajine (ďalej len "príslušné krajiny"). Clo sa rovnalo rozdielu medzi stanovenou minimálnou cenou a čistými franko cenami na hranici spoločenstva pred preclením. (2) Rada nariadením (ES) č. 643/94 [3] zmenila a doplnila uvedené clo. Uložili sa kombinované opatrenia vo forme pevnej čiastky na tonu potašu alebo rozdielu medzi stanovenou minimálnou cenou a čistou franko cenou na hranici spoločenstva na tonu pred preclením podľa toho, ktorá bola vyššia. Pri tomto type opatrenia sa zistilo, že je oprávnené, lebo sa vyskytli prípady obchádzania pôvodných ciel. Treba tiež uviesť, že revízia vykonaná v roku 1994 zahŕňala dumping a ujmu, ako aj záujem spoločenstva. (3) Rada nariadením (ES) č. 449/98 [4] znovu zmenila a doplnila uvedené opatrenia. Táto revízia začala na žiadosť Medzinárodnej potašovej spoločnosti (MPS), vývozcu ruského a bieloruského potašu, ktorý medzi iným prehlásil, že pristúpenie Rakúska, Fínska a Švédska vyústilo do zmeny okolností, na základe ktorých sa stanovili platné opatrenia. Forma kombinovaných opatrení bola zachovaná, ale úroveň opatrení bola prijatá v súlade s nálezmi tohto vyšetrovania. Tiež treba uviesť, že revízia ukončená v roku 1998 sa obmedzila na preskúmanie dumpingu a záujmu spoločenstva. 2. SÚČASNÉ ŠETRENIE (4) Po uverejnení oznamu o blížiacom sa uplynutí platnosti antidumpingových opatrení na dovozy potašu s pôvodom v príslušných krajinách [5] bola Komisii doručená žiadosť o preskúmanie týchto opatrení v zmysle článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné nariadenie"). (5) Žiadosť bola podaná 23. decembra 1998 Európskou asociáciou výrobcov potašu (ďalej len "žiadateľ") v mene výrobcov, ktorých spoločná produkcia potašu tvorí okolo 99 % výroby spoločenstva tohto výrobku, t. j. majoritná časť celkovej výroby spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. (6) Žiadosť sa zakladala na dôvodoch, že skončenie platnosti opatrení by vyústilo do pokračovania alebo opakovania dumpingu a ujmy. Žiadateľ konštatoval, že potaš z príslušných krajín sa v skutočnosti ešte stále predáva za dumpingové ceny na vnútorné spracovanie – režim úľav nepodliehajúci antidumpingovým opatreniam v spoločenstve. Žiadateľ podobne tvrdil, že vzhľadom na rozsah minulého dumpingu a skutočnosti, že príslušný vývozcovia stále predávajú predmetný výrobok za veľmi nízke ceny v susedných krajinách spoločenstva, je veľmi pravdepodobné, že dumping by sa zopakoval, ak by sa antidumpingové opatrenia odstránili. Tento argument podporil predložený dôkaz, ktorý poukazoval na to, že domáca spotreba v príslušných krajinách drasticky klesla, kým výroba významne vzrástla, čím vývozcom vznikol prebytok výrobkov, ktorých predaj za dumpingové ceny hrozil trhu spoločenstva. Nakoniec žiadateľ doložil, že pravdepodobné opakovanie dumpingu by viedlo k cenovej erózii a nezvratne by zapríčinilo ujmu priemyselnému odvetviu spoločenstva, ktorého rentabilita je stále trochu neistá. (7) Vzhľadom na osobitnú formu antidumpingového cla uloženého na dovozy chloridu draselného z príslušných krajín, t. j. kombináciu minimálnej ceny a pevného cla, Komisia sa rozhodla tiež začať, na základe vlastnej iniciatívy, predbežnú revíziu v zmysle článku 11 ods. 3 základného nariadenia, obmedzenú na formu opatrení. (8) Po porade s Poradným výborom a potom ako stanovila, že existujú dostatočné dôkazy, Komisia začala prostredníctvom uverejnenia oznamu (ďalej len "oznam o začatí") [6] revíziu k uplynutiu platnosti a predbežnú revíziu (obmedzenú na formu cla) v zmysle článku 11 ods. 2 a článku 11 ods. 3 základného nariadenia. 2.1. OBDOBIE VYŠETROVANIA (9) Šetrenie o pokračovaní alebo opakovaní dumpingu zahŕňalo obdobie od 1. januára do 31. decembra 1998 (ďalej len "OV" alebo "obdobie vyšetrovania"). Preskúmanie pokračovania alebo opakovania ujmy zahŕňalo obdobie od 1. januára 1994 do konca OV (ďalej len "predmetné obdobie"). Na účely preskúmania opakovania ujmy sa zobrali do úvahy tiež prognózy na roky 1999 a 2000. 2.2. PRÍSLUŠNÉ STRANY VYŠETROVANIA (10) Žiadajúci výrobcovia spoločenstva, vývozcovia a výrobcovia vo vyvážajúcich krajinách a dovozcovia/užívatelia, ako aj ich zastupujúce združenia známe ako predmet vyšetrovania a zástupcovia vyvážajúcich krajín boli oficiálne informovaní o začatí revízie. Dotazníky boli zaslané všetkým týmto osobám a osobám, ktoré sa sami prihlásili v termíne stanovenom v ozname o začatí. Okrem toho boli kontaktovaní a dostali dotazníky aj výrobcovia v Kanade, ktorá bola vybraná ako vzorová krajina. Osoby priamo dotknuté mali tiež možnosť písomne vyjadriť svoje názory a žiadať o vypočutie. (11) Na dotazník odpovedali všetci žiadajúci výrobcovia spoločenstva. Výrobcovia v Bielorusku a Rusku, hlavne výrobná fúzia "Belaruskali" (Soligorsk, oblasť Minsku, Bielorusko), akciová spoločnosť "Silvinit" (Solikamsk, región Perm, Rusko) a akciová spoločnosť "Uralkali" (Berezniki, región Perm, Rusko) spolupracovali na šetrení prostredníctvom ich spoločného vývozcu IPC (Moskva, Rusko). Ferchimex (Antwerpy, Belgicko) a Belarus (Viedeň, Rakúsko), spriaznený dovozcovia MPS, tiež odpovedali na dotazník. Ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali. (12) Sedem nespriaznených dovozcov odpovedalo na dotazník a písomne vyjadrili svoje názory. Dovozcovia potašu sú väčšinou tiež užívateľmi tohto produktu. Od nedovážajúcich užívateľov výrobku neprišli žiadne odpovede. (13) Všetky informácie, ktoré sa považovali za potrebné na určenie, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovania dumpingu a ujmy a či je trvalé uloženie opatrení v záujme spoločenstva, boli vyhľadané a overené. Šetrenia sa vykonali v areáloch nasledujúcichh spoločností: a) Žiadajúci výrobcovia spoločenstva: Cleveland Potash Limited, Saltburn, Spojené kráľovstvo, Comercial de Potasas, SA [7], Madrid, Španielsko, Kali und Salz GmbH, Kassel, Nemecko, Société commerciale des potasses et de l'azote SA [8], Mulhouse, Francúzsko, ďalej len "SCPA"; b) Výrobcovia vzorovej krajiny: Agrium Inc., Calgary, IMC Global Inc., Regina, Potash Corporation of Saskatchewan (PCS), Saskatoon; c) Nespriaznení dovozcovia do spoločenstva: Fertiberia SA, Madrid, Španielsko (tiež užívateľ potašu). 3. PREDMETNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 3.1. OPIS PREDMETNÉHO VÝROBKU (14) Predmetným výrobkom je chlorid draselný (potaš, KC1) a vo všeobecnosti sa používa ako poľnohospodárske hnojivo, v priamej forme, miešané s ostatnými hnojivami alebo po premene na zložené hnojivo známe ako NPK (dusík, fosfor, draslík). Obsah draslíka je rôzny a je vyjadrený v percente hmotnosti oxidu draselného (K2O) na suchý bezvodný produkt. (15) S potašom sa všeobecne obchoduje v štandardnej/práškovej forme (štandardný potaš) alebo v "iných formách ako v štandarde", čo zahŕňa, ale neobmedzuje sa na, granulovanú formu (granulovaný potaš). Výrobok sa na základe obsahu K2O všeobecne triedi do troch základných kategórií, hlavne: - obsah draslíka nepresahujúci 40 % K2O – spadajúci pod číselný znak KN 31042010, - obsah draslíka presahujúci 40 % K2O, ale nepresahujúci alebo rovnajúci sa 62 % – spadajúci pod číselný znak KN 31042050, - obsah draslíka nad 62 % K2O – spadajúci pod číselný znak KN 31042090. (16) Keďže platné antidumpingové opatrenia tiež pozostávajú z premenného cla, nariadenie podliehajúce revízii stanovilo rôzne úrovne antidumpingových ciel na jednej strane pre štandardný potaš a pre zvyšné formy potašu vrátane granulovaného potašu na strane druhej. (17) Treba pripomenúť, že v poslednom revíznom šetrení sa zistilo, že dovozy určitých špeciálnych zmesí s netradične vysokým obsahom potašu, ktoré nespadajú pod číselné znaky KN pre uvedený potaš, by sa mali považovať za predmetný výrobok. K tomuto záveru sa došlo, pretože tieto zmesi mali rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké použitia ako základné uvedené kategórie. Keďže terajšie vyšetrovanie neprinieslo žiadnu okolnosť, ktorá by naznačovala, že v prijatom prístupe by sa nemalo pokračovať, a aby sa zabezpečilo nepretržité uplatňovanie antidumpingových opatrení, ako aj predišlo chybnému triedeniu, považovalo sa za potrebné ujasniť v tomto nariadení minimálny obsah K2O takýchto zmesí s 35 % alebo vyššou hmotnosťou sušeného bezvodného produktu spadajúceho pod "iné ako štandardné" formy potašu. 3.2. PODOBNÝ VÝROBOK (18) Tak ako v predchádzajúcich vyšetrovaniach sa stanovilo, keďže vo fyzikálnych a chemických vlastnostiach rôznych druhov a akostí potašu neexistujú žiadne rozdiely, že potaš vyrobený v Kanade, ktorá bola vybraná za vzorovú krajinu (pozri kapitolu 4.2), a predávaný na trhu Severnej Ameriky, je v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia podobným výrobkom, ako je výrobok vyvážaný do spoločenstva z príslušných krajín. Okrem toho sú potaš vyvážaný z príslušných krajín a potaš vyrábaný výrobcami spoločenstva tiež podobnými výrobkami. (19) MPS požiadala o vylúčenie štandardného potašu s obsahom K2O vyšším ako 62 %, ktorý, ako táto spoločnosť tvrdila, sa používal len na farmaceutické účely, mal odlišné ceny a dodával sa balený (narozdiel od hromadného dodávania potašu používaného ako hnojivo). Daný výrobok mal však rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a základné chemické zloženie ako predmetný výrobok. Skutočnosť, že chlorid draselný sa všeobecne používa ako hnojivo, nevylučuje z rámca definície podobného výrobku výrobky určené pre priemyselné alebo farmaceutické účely alebo výrobky balené inak. Preto sa rozhodlo, že tento druh potašu je jedným a tým istým výrobkom spolu s ostatnými druhmi potašu. 4. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANIA DUMPINGU 4.1. PREDBEŽNÉ POZNÁMKY (20) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia je účelom tohto druhu revízie určiť, či uplynutie platnosti opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opakovaniu škodlivého dumpingu. (21) V tomto zmysle sa preskúmali objemy vyvezené do spoločenstva počas OV. Objem dovozov z Ruska predstavoval 4,2 % spotreby, ale bol prevažne dovezený v režime vnútorného spracovania. V súlade s bežnou praxou inštitúcií sa tieto dovozy zohľadnia na účely stanovenia existencie dumpingu, a teda ruský objem dovozu sa považuje za dostatočný na to, aby poskytol reprezentatívny obraz, či v súčasnosti dumping existuje a či akýkoľvek takýto dumping bude pokračovať, ak by sa opatrenia odstránili. Objem dovozov z Bieloruska by sa tiež mohol považovať za reprezentatívny, keďže dosiahol 1,2 % spotreby spoločenstva. Za týchto okolností bolo treba preskúmať, či je tu pravdepodobnosť opakovania dumpingu v dôsledku dovozov pochádzajúcich z týchto dvoch krajín, ak by sa opatrenia odstránili. Vo vzťahu k Ukrajine neboli počas OV u nej žiadne vývozy a preto sa vyšetrovanie zameralo na to, či by tu nastala pravdepodobnosť opakovania dumpingu, ak by sa opatrenia odstránili. 4.2. VZOROVÁ KRAJINA (22) Na stanovenie, či by dumping pokračoval alebo sa opakoval, musela sa cena v bežnom obchode zakladať na informáciách získaných vo vhodnej tretej krajine s trhovou ekonomikou v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. V ozname o začatí bola Kanada navrhnutá ako vhodná referenčná krajina. (23) Žiadna strana nenamietala proti použitiu Kanady ako vzorovej krajiny. MPS ako aj Európska asociácia pre dovoz hnojív (EADH) súhlasili s voľbou Kanady ako vzorovej krajiny za predpokladu, že na určenie ceny v bežnom obchode sa použijú radšej bane umiestnené v provincií Saskatchewan ako bane New Brunswicku. MPS chcelo vylúčiť z určenia ceny v bežnom obchode tiež bane Patience Lake v Saskatchewane. (24) Obe strany argumentovali, že bane, u ktorých žiadali o vylúčenie, sa líšia veľkosťou geologických ložiskových podmienok a spôsobom ťažby a výroby od baní prevládajúcich v Bielorusku, Rusku a na Ukrajine, ktoré sa veľmi podobajú baniam v Saskatchewane. Naviac argumentovali, že baňa v New Brunswicku sa nachádza bližšie k svojim odberateľom ako nákladné prístavy, ktoré sa používajú pre vývozy potašu z Bieloruska a Ruska, čo spôsobuje, že najmä náklady na prepravu sú neporovnateľné. (25) Šetrenie potvrdilo, že Kanada by sa mala použiť ako referenčná krajina, lebo: a) Kanada bola pred Bieloruskom, Ruskom a Ukrajinou hlavným celosvetovým výrobcom a vývozcom potašu; b) domáci trh Severnej Ameriky pre predmetný výrobok podliehal bežným podmienkam konkurencie; c) výrobný proces a prístup k surovinám boli vo veľkej miere podobné v Kanade ako aj v príslušných krajinách; d) Kanada bola použitá v predchádzajúcich vyšetrovaniach. (26) Vzhľadom na argumenty uvedené MPS a EADH týkajúce sa vylúčenia niektorých baní možno uviesť toto: a) keďže potaš je prakticky komodita a keďže určenie ceny v bežnom obchode vychádza z cien z prakticky všetkých baní pôsobiacich na otvorenom a konkurenčnom severoamerickom trhu, žiadny rozdiel v ťažobných podmienkach alebo akýchkoľvek ostatných uvedených faktoroch v jednej osobitnej bani alebo regióne nemá žiadny skutočný vplyv na cenu v bežnom obchode; b) názor vznesený MPS týkajúci sa rozdielov vo vzdialenostiach medzi baňou v New Brunswicku a jej domácimi trhmi v Kanade a bieloruskými a ruskými baňami a ich vývoznými prístavmi nie je relevantný, keďže cena v bežnom obchode a vývozná cena sa porovnávajú v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia na rovnakej úrovni, t. j. ťažobnej ceny. Okrem toho predmetná baňa v New Brunswicku predstavuje len malú časť predaja zaradeného pre určenie ceny v bežnom obchode, takže vplyv vzdialeností, ak existuje, by sa zmiernil objemom celkového zohľadneného predaja (pozri úvodné ustanovenie 36). (27) V dôsledku toho kalkulácie vychádzali z úplných odpovedí na dotazník doručený od všetkých troch kanadských spoločností. Tieto údaje, týkajúce sa baní v New Brunswicku a Saskatchewane, boli plne overené v prevádzkach spoločností v Kanade. 4.3. RUSKO A BIELORUSKO (28) Pri skúmaní, či existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu z Ruska a Bieloruska, ak by sa opatrenia odstránili, je potrebné overiť, či tu existoval dumping počas OV a či je pravdepodobné, že by akýkoľvek takýto dumping pokračoval. 4.3.1. Cena v bežnom obchode (29) Cena v bežnom obchode sa vypočítala na základe údajov od všetkých spolupracujúcich kanadských spoločností. V tomto ohľade sa za reprezentatívny považoval celkový predaj potašu spolupracujúcich spoločností na kanadskom trhu. (30) Nakoniec sa preskúmalo, či s prihliadnutím na časť ziskového predaja predmetnej triedy možno príslušný predaj považovať za realizovaný v bežnom chode obchodu. (31) Keďže objem predaného štandardného potašu za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo prevyšujúcu výrobné náklady (ziskový predaj) predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tejto triedy a keďže vážená priemerná cena bola vyššia ako vážené priemerné výrobné náklady, cena v bežnom obchode vychádzala zo skutočnej ceny na severoamerickom trhu pre Rusko, vypočítanej ako vážený priemer cien všetkého predaja, ziskového alebo stratového, štandardného potašu realizovaného každou spoločnosťou počas vyšetrovanej lehoty. 4.3.2. Vývozná cena (32) MPS bola jediným vývozcom, ktorý spolupracoval na vyšetrovaní. Objemy vývozu vykázané MPS prakticky súhlasia s údajmi Eurostatu, doplnenými podľa bodu 6.2.1. Preto sa vývozné ceny pre Bielorusko, ako aj Rusko hodnotili na základe informácií poskytnutých MPS. (33) MPS predávala na trh spoločenstva čiastočne prostredníctvom dvoch spriaznených dovozcov, Ferchimex so sídlom v Belgicku a Belarus so sídlom v Rakúsku, a čiastočne priamo nezávislým odberateľom. (34) Vo všetkých prípadoch, kde sa vývozy potašu realizovali pre nezávislých odberateľov v spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, t. j. na základe vývozných cien skutočne uhradených alebo splatných. V prípadoch, kde sa vývozný predaj realizoval pre spriaznenú osobu, vývozná cena sa vytvorila v zmysle článku 2 ods. 9 základného nariadenia, t. j. na základe ceny, za ktorú sa dovezené výrobky znovu predali po prvýkrát nezávislému kupcovi. V týchto prípadoch sa pre všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a opätovným predajom a pre časové rozlíšenie ziskov vykonali úpravy, aby sa stanovila spoľahlivá vývozná cena na úrovni hranice spoločenstva. Ziskové rozpätie 5 % uplatnené v predchádzajúcom vyšetrovaní sa pre absenciu akýchkoľvek ostatných informácií považovalo za primerané so zreteľom na funkcie vykonané spriaznenými dovozcami. (35) Počas vyšetrovanej lehoty prakticky všetok potaš vyvezený MPS do spoločenstva vstúpil na trh spoločenstva v rámci režimu aktívneho zošľachťovacieho styku (AZS), kde konkuroval potašu vyrobenému priemyselným odvetvím spoločenstva. 4.3.3. Porovnanie (36) Keďže potaš je objemový produkt, u ktorého náklady na dopravu predstavujú vysokú časť predajnej ceny, a vzhľadom na významnú vzdialenosť medzi bieloruskými a ruskými baňami a najbližším prístavom alebo hranicou sa rozhodlo, že porovnanie sa vykoná na základe ťažobnej ceny, tak ako v predchádzajúcom vyšetrovaní. (37) S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie ceny v bežnom obchode s vývoznou cenou, vykonala sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia primeraná úľava vo forme úprav na rozdiely ovplyvňujúce cenovú porovnateľnosť. i) Úpravy pre cenu v bežnom obchode (38) MPS vzniesla niekoľko pripomienok vzhľadom na rozdiely v akosti a ťažobných podmienkach medzi Bieloruskom a Ruskom a spoločenstvom a Kanadou. Nevzniesla však žiadne nároky na úpravu a žiadny z údajných rozdielov nebol vyčíslený. Naviac s väčšinou uvedených prvkov sa už zaoberalo predchádzajúce vyšetrovanie, kde sa došlo k záveru, že akékoľvek úpravy pre prírodné porovnateľné výhody by znevýhodňovali bieloruské a ruské bane. Keďže od posledného vyšetrovania sa základné okolnosti nijako zásadne nezmenili a tiež z uvedených dôvodov, úpravy pre cenu v bežnom obchode pre fyzikálne rozdiely alebo prírodné porovnateľné výhody neboli potrebné. Úprava pre rozdiely v úverových nákladoch sa udelila, ak bola opodstatnená. ii) Úpravy pre vývoznú cenu (39) Úprava pre vývoznú cenu sa vykonala pre náklady na dopravu. Metodika použitá na určenie výšky úpravy bola tá istá ako v predchádzajúcom šetrení, t. j. pre dopravu v rámci Bieloruska a Ruska boli použité údaje týkajúce sa nákladov na dopravu v Kanade, pričom náklady na prepravu od hranice vyrábajúcej krajiny po hranicu spoločenstva boli určené na základe nákladov vykázaných MPS. (40) MPS argumentovala, že čiastky pre náklady na dopravu uvedené v jej odpovedi na dotazník boli nesprávne odvodené. Medzi dodacími podmienkami a nákladmi na dopravu, uvedenými MPS, vzniklo určité protirečenie. Pre absenciu akýchkoľvek dôkazov od MPS nebolo však možné zistiť, či boli správne uvedené dodacie podmienky alebo výdavky na dopravu. V každom prípade, aj keby sa u MPS prijal najvýhodnejší prístup, nezmenilo by to nálezy týkajúce sa existencie dumpingu. Naviac treba pripomenúť, že v revízií k uplynutiu lehoty nie je potrebné vypočítať presné dumpingové rozpätie. (41) Úprava sa vykonala tiež pre úverové náklady na základe informácií vykázaných MPS. 4.3.4. Dumpingové rozpätie (42) Dumpingové rozpätie sa určilo osobitne pre Bielorusko, Rusko a Ukrajinu. Vážený aritmetický priemer cien v bežnom obchode sa porovnal s váženým aritmetickým priemerom vývozných cien pre spoločenstvo. i) Bielorusko (43) Významný dumping vyjadrený v percente ceny "CIF na hranici spoločenstva" týkajúci sa dovozov pochádzajúcich z Bieloruska tu ešte stále existoval, hoci na o niečo nižšej úrovni, ako sa zistilo v predchádzajúcom šetrení. ii) Rusko (44) Zistené dumpingové rozpätie vyjadrené v percente ceny "CIF na hranici spoločenstva" je značne vyššie ako rozpätie zistené v predchádzajúcom šetrení. 4.3.5. Záver (45) Vzhľadom na dovozy z Bieloruska a Ruska možno preto usúdiť, že tu ďalej pokračoval značný dumping. Neboli zistené žiadne dôvody, prečo by sa mal dumping skončiť, ak by sa antidumpingové opatrenia zrušili. 4.4. UKRAJINA (46) Ako v predchádzajúcom vyšetrovaní, Ukrajina neposkytla žiadnu spoluprácu. Údaje Eurostatu nevykazovali žiadne dovozy z tejto krajiny počas vyšetrovanej lehoty, hoci v predchádzajúcich rokoch sa dovozy konali. Na základe toho bolo potrebné preskúmať, či sa dumping zopakuje, ak sa opatrenia zrušia. Žiadny z ukrajinských vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval. Preto, a v súlade s článkom 18 základného nariadenia, nálezy vychádzali z dostupných faktov. V tomto kontexte treba poznamenať, že dôkazy naznačujú, že na Ukrajine sa prevádzkujú potašové bane. Tiež naznačujú, že majú značne nižšiu kapacitu ako bane v Rusku a Bielorusku. Pri porovnávaní kapacity týchto ukrajinských baní so spotrebou spoločenstva je ich vývozný potenciál však ešte stále významný. Vzhľadom na úroveň cien možných ukrajinských dovozov treba poznamenať, že zásobovanie trhu spoločenstva potašom je dostatočné. Teda ak chce nový účastník vstúpiť na trh spoločenstva, môže tak urobiť len na základe cenových úrovní znižujúcich ceny účtované účastníkmi teraz aktívnych na tomto trhu, čo znamená, že by tieto ceny boli dumpingové. Treba tiež poznamenať, že posledné dovozy z Ukrajiny boli pri cenách rovnakých voči cenám vtedy účtovanými Ruskom a Bieloruskom. 4.4.1. Záver (47) So zreteľom na uvedené a pre absenciu akéhokoľvek iného dôkazu k rozporu s uvedeným, napríklad informácií o kapacitnom využití, objemov a cien vývozov do ostatných tretích krajín, sa usúdilo, že tu je pravdepodobnosť opakovania dumpingových dovozov pochádzajúcich z Ukrajiny, ak by sa opatrenia zrušili. 5. DEFINÍCIA PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA (48) Vyšetrovanie potvrdilo, že žiadajúci výrobcovia spoločenstva predstavujú 99 % výroby potašu v spoločenstve, a preto tvoria priemyselné odvetvie spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. 6. ANALÝZA SITUÁCIE PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA A TRHU SPOLOČENSTVA S POTAŠOM (49) Po prvé by malo sa uviesť, že údaje týkajúce sa ziskovosti a investícií počas predmetného obdobia boli vypočítané na základe údajov troch výrobcov spoločenstva: Cleveland Potash Limited, Comercial de Potasas, SA a Kali und Salz GmbH. Štvrtý výrobca spoločenstva, SCPA, bol čiastočne vylúčený z dôvodu výnimočnej situácie jeho ťažobnej dcérskej spoločnosti "Mines de potasse d'Alsace". Baňa sa o niekoľko rokov zatvorí z dôvodu vyčerpania ložísk potašu a už sa viac nevyšetruje. Zároveň účtovníctvo tejto bane sa zjednodušilo do takej miery, že už vôbec nie je možné vypočítať náklady na výrobu ani ziskovosť potašu spôsobom, ktoré by umožnil spojenie údajov s ostatnými výrobcami spoločenstva. Ak by sa však SCPA zohľadňovala na základe dostupných informácií, ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva by bola značne nižšia a investície by vykazovali ešte drastickejšiu tendenciu poklesu. (50) Po druhé treba uviesť, že za posledné roky boli dovozy z príslušných krajín skoro výlučne vo VSÚ režime. V súlade s bežnou praxou inštitúcií spoločenstva sa usúdilo, že tieto dovozy konkurujú predmetnému výrobku priemyselného odvetvia spoločenstva, keďže sa spracúvajú v spoločenstve výrobcami hnojív, ktorí od priemyselného odvetvia spoločenstva nakupujú niektoré suroviny použité vo výrobe zložených hnojív, ktoré sú tiež určené na vývoz. Tieto dovozy sa preto zohľadnili pri stanovení spotreby spoločenstva, trhových podielov príslušných krajín a pri analýze cien potašu predaného predmetnými vývozcami. 6.1. SPOTREBA NA TRHU SPOLOČENSTVA (51) Celková spotreba potašu sa vypočítala na základe kombinovaných súm: a) objemu predaja vlastného vyrobeného potašu priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva; b) objemu predaja nežiadajúcich výrobcov spoločenstva na trhu spoločenstva; c) dovozov potašu do spoločenstva z príslušných krajín; d) dovozov potašu do spoločenstva zo všetkých ostatných tretích krajín. (52) Na tomto základe spotreba poklesla z okolo 7460000 ton v roku 1994 na okolo 7290000 ton v OV; t. j. pokles o približne 2,3 %. Počas predmetného obdobia však úroveň spotreby kolísala, ako to ukazuje nasledujúca tabuľka: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník, Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Spotreba spoločenstva | 7460 | 7340 | 7090 | 7600 | 7290 | 6.2. DOVOZY Z PRÍSLUŠNÝCH KRAJÍN 6.2.1. Objem dovozu (53) Objem dovozov potašu pochádzajúcich z Ruska sa znížil z 397000 ton v roku 1994 na 305000 ton počas OV, zodpovedajúci poklesu okolo 23 %. Objem dovozov pochádzajúcich z Bieloruska sa znížil z 137000 ton v roku 1994 na 91000 ton v OV, predstavujúci pokles okolo 34 %. Ukrajina vyvážala len počas rokov 1994, 1995 a 1997 s prudkou klesajúcou tendenciou. Celkové dovozy z príslušných krajín počas sledovaného obdobia poklesli o okolo 32 %. Pokles však nebol konštantný: celkové dovozy z príslušných krajín klesali až do roku 1996, kedy dosiahli dno 132000 ton, potom začali znovu prudko narastať, pričom sa do OV strojnásobili. (54) Vyšetrovanie preukázalo, že objem dovozov vykázaný MPS je vyšší, ako údaje obsiahnuté v Eurostate, keďže niekoľko členských štátov, ktoré mali len jedného hlavného dovozcu, neuviedli úplné údaje z dôvodov utajenia. Od týchto členských štátov sa vyžiadali a získali doplnkové informácie. Na základe toho sa zistilo, že dovozy vykázané MPS sa veľmi nelíšia od úplných údajov Eurostatu. Zdroj: Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (v tis. ton) | Dovozy | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Rusko spolu | 397 | 175 | 122 | 190 | 305 | Bielorusko spolu | 137 | 113 | 11 | 51 | 91 | Ukrajina | 49 | 15 | 0 | 1 | 0 | Spolu | 583 | 303 | 132 | 243 | 396 | Počet ton dovezených vo VSÚ režime a percento celkových dovozov spoločenstva potašu pre každú krajinu bolo: (v tis. ton) | Dovozy | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Rusko | 61 | 159 | 115 | 178 | 284 | % dovozov | 15 | 91 | 94 | 93 | 93 | Bielorusko | 34 | 52 | 11 | 51 | 91 | % dovozov | 25 | 46 | 100 | 100 | 100 | Ukrajina | 35 | 15 | 0 | 1 | 0 | % dovozov | 72 | 100 | N/A | 100 | N/A | Spolu | 131 | 226 | 126 | 230 | 375 | % dovozov | 22 | 75 | 95 | 95 | 95 | (55) Uvedené tabuľky objasňujú vývoje počas uloženia antidumpingových opatrení. Kým podiel dovozov v režime VSÚ bol v roku 1994 len nepatrný, počas OV sa prakticky všetky dovozy realizovali v tomto režime. Dovozy vo VSÚ režime sú kontrolované colnými orgánmi členských štátov v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Spoločný colný sadzobník [9]. Súčasné vyšetrovanie neprinieslo žiadne skutočnosti, ktoré by naznačovali, že režim by sa používal na obchádzanie opatrení. Tiež by sa malo uviesť, že tovary dovezené v tomto režime nepodliehajú skúmaným antidumpingovým clom, čo vysvetľuje nárast, ktorý nastal ku koncu predmetného obdobia. 6.2.2. Trhový podiel (56) Trhový podiel dovozov z príslušných krajín na trhu spoločenstva poklesol o 2,4 percentuálneho bodu počas sledovaného obdobia. Avšak tento pokles nebol konštantný. Trhový podiel klesol z najvyššej úrovne 7,8 % v roku 1994 a najnižšiu hodnotu dosiahol v roku 1996, t. j. 1,9 %. Po roku 1996 konštantne narastal až do 5,4 % v OV. Zdroj: Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (v tis. ton) | Trhový podiel predmetných dovozov v % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Bielorusko | 1,8 | 1,5 | 0,2 | 0,7 | 1,2 | Rusko | 5,3 | 2,4 | 1,7 | 2,5 | 4,2 | Ukrajina | 0,7 | 0,2 | 0 | 0 | 0 | Spolu | 7,8 | 4,1 | 1,9 | 3,2 | 5,4 | 6.2.3. Cenový vývoj a cenové správanie 6.2.3.1. Cenový vývoj predmetných dovozov (57) Vzhľadom na vývoj cien dovozov, ktoré sú predmetom vyšetrovania, trendy za príslušné obdobie sa určili s použitím údajov Eurostatu, ako je stanovené v úvodnom ustanovení 54. Priemerné predajné ceny CIF z príslušných krajín na trhu spoločenstva sa podrobne vyvíjali takto: Zdroj: Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (v ECU/tonu) | Priemerné CIF ceny potašu s 40 % < K2O ≤ 62 % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Bielorusko | 67,5 | 86,5 | 88,3 | 94,1 | 100,1 | Rusko | 83,1 | 71,7 | 74,4 | 79,4 | 85,8 | Ukrajina | 83,6 | 89,9 | – | 88,0 | – | Priemer | 79,2 | 76,8 | 75,7 | 83,3 | 90,8 | Zdroj: Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (v ECU/ton) | Priemerné CIF ceny potašu s K2O > 60 % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Rusko | – | 89,9 | 93,8 | 96,7 | 101,5 | (58) Priemerný nárast ceny potašu s 40 % < K2O ≤ 62 % z príslušných krajín dosiahol 14,6 % počas príslušného obdobia. Keďže ceny Bieloruska značne narástli, pričom predbehli cenu potašu s pôvodom v Rusku, ruské ceny zostali relatívne nízke. V OV sa nevyvážal žiadny potaš s pôvodom na Ukrajine. (59) Potaš s K2O > 62 % sa dovážal len z Ruska. Priemerná cena vzrástla o 12,9 %, z 89,9 ECU/ton v roku 1995 na 101,5 ECU/ton v OV. 6.2.3.2. Správanie cien (60) Antidumpingové clá sú účinné tri roky. Počas tohto času sa zrealizovalo veľmi málo dovozov pochádzajúcich z príslušných krajín pre prepustenie do režimu voľného obehu. Dovozy sa väčšinou obmedzili na VSÚ režim. Zástupcovia MPS tvrdili, že svoje výrobky museli ponúkať za nižšie ceny ako výrobky priemyselného odvetvia spoločenstva z dôvodu samotného charakteru VSÚ režimu. Tento argument sa preštudoval, ale na jeho podporu sa nenašli žiadne jasné dôkazy. (61) Pri skúmaní správania cien sa z cien uvedených vývozcami pre každý predaj nezávislým odberateľom a pre každý predaj cez ich spriazneného dovozcu počas OV vypočítal priemer pre dve hlavné triedy potašu podľa ich pôvodu: Bielorusko a Rusko. Tieto ceny boli čisté fakturačné ceny, nezaplatené clo a ekvivalent dodacích cien kvôli blízkosti klientov k prístavom dodávky. Porovnali sa s váženými priemermi všetkých cien fakturovaných výrobcami spoločenstva na úrovni spoločenstva pre uvedené dve triedy potašu. (62) Tak sa stanovilo, že ceny MPS boli v priemere nižšie ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva o viac ako 10 %. Presnejšie povedané, ceny potašu s ruským pôvodom boli nižšie o okolo 20 % a s bieloruským pôvodom o 5 %. 6.3. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA (63) Treba uviesť, že predpovede udané priemyselným odvetvím spoločenstva na roky 1999 a 2000 sa zakladali na predpoklade, že opatrenia sa zachovajú. 6.3.1. Výroba (64) Výroba potašu v spoločenstve klesala počas celého príslušného obdobia s výnimkou roku 1996, keď nastal menší nárast. Výroba poklesla z približne 7779000 ton na asi 7026000 ton z týchto dôvodov: (1) postupné vyčerpanie rudy vo francúzskej bani; (2) zatvorenie niektorých neziskových baní v Nemecku a Španielsku; a (3) geologické anomálie v bani jedného výrobcu spoločenstva v roku 1997 a počas OV. Pre roky 1999 a 2000 priemyselné odvetvie spoločenstva očakávalo nárast výroby a v roku 2000 dosiahnutie úrovne z roku 1997. Údaje pre výrobu potašu spoločenstva boli takéto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Výroba | 7779 | 7428 | 7541 | 7368 | 7026 | 6.3.2. Výrobná kapacita (65) Výrobná kapacita priemyselného odvetvia spoločenstva klesla z približne 10000000 ton v roku 1994 na okolo 9300000 ton v OV. Len v roku 1999 nastalo menšie stúpanie výrobnej kapacity oproti predchádzajúcemu roku. V rokoch 1999 a 2000 sa od priemyselného odvetvia spoločenstva očakáva, že zníži svoju kapacitu ešte viac, na úroveň okolo 8500000 ton v roku 2000, z dôvodu progresívneho vyčerpávania rudy vo francúzskej bani. Údaje pre celkovú výrobnú kapacitu potašu boli takéto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Kapacita | 9996 | 9414 | 9472 | 9403 | 9293 | 6.3.3. Kapacitné využitie (66) Kapacitné využitie priemyselného odvetvia spoločenstva rástlo od roku 1994 do roku 1996, ale začalo klesať v roku 1997 hlavne preto, lebo francúzsky výrobca nebol viac schopný vyrábať potaš vo svojej maximálnej kapacite strojov na spracovanie rudy v dôsledku poklesu zdrojov rudy. Pre roky 1999 a 2000 však priemyselné odvetvie spoločenstva očakáva zlepšenie miery využitia kapacít až na úroveň 86 % z roku 2000, súčasne spolu s odpísaním kapacity vo Francúzsku. Kapacitné využitie priemyselného odvetvia spoločenstva pre potaš sa osobitne vyvíjalo takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Kapacitné využitie | 77,8 | 78,9 | 79,6 | 78,4 | 75,6 | 6.3.4. Objem predaja Objem predaja vlastného potašu priemyselného odvetvia spoločenstva nespriazneným odberateľom poklesol z približne 5530000 ton v roku 1994 na asi 5260000 ton počas OV. Objem predaja značne narástol medzi rokmi 1996 a 1997, ale opäť klesal počas OV. Do konca roku 2002 sa však očakáva, že spoločenstva svoj objem predaja zvýši na úroveň z roku 1997. Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva sa osobitne vyvíjal takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva | 5530 | 5452 | 5415 | 5750 | 5261 | 6.3.5. Trhový podiel (67) Trhový podiel priemyselného odvetvia spoločenstva poklesol zo 74,1 % v roku 1994 na 72,2 % v OV: pokles o asi 2 percentuálne body. Počas tohto obdobia jeho trhový podiel rástol do roku 1996, potom začal klesať a dosiahol úroveň OV. Trhový podiel priemyselného odvetvia spoločenstva sa osobitne vyvíjal takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník, Eurostat, Národné štatistické úrady Fínska, Dánska a Belgicka. (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Trhový podiel priemyselného odvetvia spoločenstva | 74,1 | 74,3 | 76,4 | 75,6 | 72,2 | 6.3.6. Vývoj cien (68) Vyšetrovanie preukázalo, že priemerná predajná cena predajcov spoločenstva najpredávanejšej triedy štandardného potašu (40 % < K2O ≤ 62 %) narástla z 90,1 ECU/tonu v roku 1994 na 104,2 ECU/tonu v OV. Znamená to nárast 15,6 %. Ceny potašu s K2O > 62 % však klesli zo 137,7 ECU/tonu v roku 1994 na 122,0 ECU/tonu v OV. Znamená to pokles o 11,4 %. Pokles ceny nastal v čase značného nárastu objemov predaja pre túto triedu u priemyselného odvetvia spoločenstva počas predmetného obdobia. Väčšie objednávky priniesli úspory z masovej výroby, a preto odberatelia mali úžitok z nižších priemerných cien. (69) Kým trvala všeobecná tendencia rastu v predajných cenách štandardného potašu s 40 % < K2O ≤ 62 % medzi rokom 1994 a OV, ceny v roku 1997 dočasne poklesli a potom sa zdvihli o 7,9 % v OV. Vzhľadom na roky 1999 a 2000 priemyselné odvetvie spoločenstva verí, že pozitívna tendencia predajných cien pre potaš s 40 % < K2O≤ 62 % bude pokračovať a že nastane menší pokles v cene pre potaš s K2O > 62 %. Priemerné predajné ceny priemyselného odvetvia spoločenstva pre potaš na trhu spoločenstva sa vyvíjali takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v ECU/ton) | Priemerné predajné ceny | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Štandardný potaš so 40 % < K2O ≤ 62 % | 90,1 | 96,8 | 101,6 | 96,6 | 104,2 | Štandardný potaš K2O > 62 % | 137,7 | 138,7 | 134,8 | 123,2 | 122,0 | 6.3.7. Ziskovosť (70) Na účel analýzy ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva a sledovaním stanovenej praxe sa zobrali do úvahy tiež výnosy z predaja určitých vedľajších produktov výroby potašu. Malo by sa pripomenúť, že francúzsky výrobca SCPA bol vylúčený z kalkulácie ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva z dôvodov uvedených v úvodnom ustanovení 49. (71) Ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva v percente čistého predaja počas predmetného obdobia narástla z váženej priemernej straty 1,0 % v roku 1994 na zisk 3,3 % v OV. Treba uviesť, že ziskovosť sa naďalej zlepšovala s výnimkou roku 1997, keď zisky klesli skoro na nulu. Počas rokov 1999 a 2000 sa očakáva, že úroveň zisku priemyselného odvetvia spoločenstva bude naďalej zaostávať za ziskom, ktorý sa považuje za bežný pre, na riziko intenzívne, ťažobné odvetvie, ako je potaš. Ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva za potaš na trhu spoločenstva sa vyvíjala takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Miera zisku | –1,0 | –0,5 | 1,5 | 0,1 | 3,3 | 6.3.8. Zamestnanosť (72) Zamestnanosť v priemyselnom odvetví spoločenstva klesla z 8460 zamestnancov v roku 1994 na 6936 zamestnancov v OV, pokles 18,0 %. Očakáva sa ešte väčší pokles počtu zamestnancov počas rokov 1999 a 2000 v dôsledku nastávajúceho zatvorenia francúzskej bane. Situácia zamestnanosti v priemyselnom odvetví spoločenstva sa vyvíjala takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. Personál zamestnaný vo výrobe potašu | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Zamestnanci | 8460 | 7919 | 7296 | 7213 | 6936 | 6.3.9. Zásoby (73) Konečný stav zásob výrobcov spoločenstva pre potaš sa znížil z 560000 ton v roku 1994 na 469000 ton v OV, pokles o približne 16 %. Konečný stav zásob plynule narastal od roku 1994 do roku 1996, ale značne klesol v roku 1997, aby opäť mierne narástol počas OV. Konečný stav zásob potašu priemyselného odvetvia spoločenstva sa vyvíjal takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Konečný stav zásob | 560 | 614 | 903 | 415 | 469 | 6.3.10. Investície (74) Celkové investície priemyselného odvetvia spoločenstva poklesli z asi 87,7 mil. ECU v roku 1994 na okolo 52,9 mil. ECU v OV, pokles o približne 40 %. Medzi rokmi 1994 a 1995 investície narástli z dôvodu modernizačného procesu baní jedného hlavného výrobcu spoločenstva. V rokoch 1999 a 2000 priemyselné odvetvie spoločenstva plánuje začať investovať opäť viac a predpokladaná úroveň investícií v roku 2000 by prekročila údaje z roku 1996. Malo by sa pripomenúť, že francúzsky výrobca SCPA bol vylúčený z hodnotenia investícií priemyselného odvetvia spoločenstva z dôvodov uvedených v úvodnom ustanovení 49. Investície priemyselného odvetvia spoločenstva sa vyvíjali takto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ECU) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Investície | 87722 | 113809 | 84201 | 63908 | 52882 | 6.4. DOVOZNÉ CENY A OBJEM DOVOZU Z OSTATNÝCH TRETÍCH KRAJÍN (75) Objem dovozu potašu z ostatných tretích krajín počas predmetného obdobia rástol z približne 1348000 ton v roku 1994 na asi 1566000 ton v OV. To znamená nárast o asi 16,2 %. Hlavná časť rastu sa pripisuje dovozom z Izraela. Zdroj: Eurostat. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Dovozy z ostatných tretích krajín | 1348 | 1552 | 1495 | 1555 | 1566 | (76) Trhový podiel dovozov z ostatných tretích krajín stúpol zo 17,9 % v roku 1994 na 21,0 % v roku 1995 a potom zostal relatívne stabilný a skončil na 21,4 % ku koncu OV. (77) Priemerná predajná cena za dovozy z ostatných tretích krajín sa zahrnula, aby sa ukázala cenová tendencia počas predmetného obdobia. Podľa Eurostatu priemerná predajná cena za tieto dovozy rovnomerne rástla z 96,5 ECU/tonu v roku 1994 na 120,5 ECU/tonu v roku 1997. Cena v OV potom spadla na 112,3 ECU/tonu. Toto zodpovedá nárastu o 16,4 % v predmetnom období. Podrobný vývoj bol takýto: Zdroj: Eurostat. (v ECU/ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Priemerné dovozné ceny z ostatných tretích krajín | 96,5 | 101,8 | 104,3 | 120,5 | 112,3 | 6.5. VÝVOZNÁ ČINNOSŤ PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA (78) Vzhľadom na skutočnosť, že výroba uvedená v bode 6.3.1. je určená na predaj vo vnútri, ako aj mimo spoločenstva, analyzovali sa tiež vývozy potašu do tretích krajín priemyselným odvetvím spoločenstva. Táto analýza ukázala, že vývozy dosiahli 2314000 ton v roku 1994 oproti 1658000 ton v OV. Tieto vývozy mali klesajúcu tendenciu, okrem roku 1997, keď vývozy oproti predchádzajúcim rokom rástli. Celkový pokles vývozov dosiahol 28,3 % za predmetné obdobie. V rokoch 1999 a 2000 priemyselné odvetvie spoločenstva očakáva o niečo nižší vývoz ako v OV. Táto klesajúca tendencia sa dá pravdepodobne vysvetliť skutočnosťou, ako už bolo vysvetlené neskôr v bode 7.3., že príslušné krajiny značne zvýšili marketingové úsilie na trhoch ostatných tretích krajín ako na trhu spoločenstva po tom, ako antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozov potašu pochádzajúceho z príslušných krajín nadobudli v spoločenstve účinnosť. Priemyselné odvetvie čeliac silnej cenovej konkurencii nebolo schopné dodať rovnaké množstvá potašu na trhy tretích krajín ako predtým. Podrobný vývoj počas predmetného obdobia bol takýto: Zdroj: Odpovede priemyselného odvetvia spoločenstva na dotazník. (v tis. ton) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Objem vývozu priemyselného odvetvia spoločenstva | 2314 | 1815 | 1671 | 1947 | 1658 | 6.6. ZÁVER (79) Vývoj rôznych hospodárskych ukazovateľov priemyselného odvetvia spoločenstva počas predmetného obdobia bol zmiešaný. Po uložení kombinovaných opatrení (pevného cla a minimálnej ceny) v roku 1994 sa situácia priemyselného odvetvia zlepšila. Hospodárske faktory, ako sú priemerné predajné ceny na tonu za najpredávanejšiu triedu, objem zásob a ziskovosť, vykazovali pozitívny vývoj. (80) Priemerné predajné ceny pre štandardnú triedu potašu s 40 % < K2O ≤ 62 % narástli o 15,6 % počas predmetného obdobia. Po druhé, objem zásob sa od roku 1996 znižoval: znak zlepšujúceho sa dopytu na trhu. Po tretie, po dvoch rokoch strát predaj priemyselného odvetvia spoločenstva bol znova od roku 1996 ziskový. Je zrejmé, že sa to stalo v dôsledku zvýšených predajných cien, čo bolo možné prostredníctvom zavedenia účinnejších antidumpingových opatrení v roku 1994. (81) Analýza však tiež preukázala, že tieto pozitívne vývoje nezahŕňajú všetky ukazovatele a že najmä od roku 1996 tu pretrváva tendencia poklesu. Priaznivo sa nevyvíjali hlavne objem výroby, kapacita, kapacitné využitie, trhový podiel, objem predaja, zamestnanosť a investície. (82) Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva sa počas predmetného obdobia znížil o 4,9 %. Jeho výrobný objem a kapacita poklesli o 9,7 % a 7,0 %, čo viedlo k poklesu o 2,2 percentuálneho bodu v jeho kapacitnom využití. Naviac investície priemyselného odvetvia spoločenstva spadli o 39,7 % v rovnakom čase, keď muselo znížiť svoju pracovnú silu o 18,0 %. (83) Ako bolo uvedené vyššie, spotreba potašu v spoločenstve poklesla o okolo 2,3 %, pričom svoju najnižšiu úroveň dosiahla v roku 1996. Priemyselné odvetvie spoločenstva stratilo 1,9 % trhu spoločenstva; príslušné krajiny stratili 2,4 %, kým ostatné tretie krajiny, obzvlášť Izrael, získali 3,4 %. Od roku 1996 priemyselné odvetvie spoločenstva však stratilo viac ako 4 % trhu spoločenstva; príslušné krajiny získali 3,5 %, kým podiel tretích krajín zostal prakticky nezmenený. Možno preto usúdiť, že dovozy z ostatných tretích krajín nemali žiadny významný dopad na hospodársku situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva medzi rokom 1996 a koncom OV. (84) Priemerné ceny priemyselného odvetvia spoločenstva a príslušných krajín narástli podobným spôsobom (okrem cien pre štandardný potaš s K2O > 62 %), ako ukazujú úvodné ustanovenia 57 a 69. To isté platí pre ostatné tretie krajiny. Ceny z príslušných krajín však boli naďalej najnižšie, najmä pre potaš ruského pôvodu, čím negatívne ovplyvnili objemy predaja, trhový podiel a ziskovosť priemyselného odvetvia spoločenstva, aj napriek obmedzeným dovozom pochádzajúcim z týchto troch krajín. (85) Nakoniec sa zvážil dopad klesajúceho vývozu. Vývoz, ktorý predstavoval 24 % celkového predaja priemyselného odvetvia spoločenstva počas OV, klesol o 28,3 % počas sledovaného obdobia kvôli silnej konkurencii na trhoch tretích krajín. Hoci tento vývoj možno sčasti vysvetliť najmä nepriaznivým vývojom výroby priemyselného odvetvia spoločenstva, to však nepostačuje na vysvetlenie celkového negatívneho trendu. Na záver vyšetrovanie stanovilo, že hoci sa situácia priemyselného odvetvia spoločenstva o niečo zlepšila, viacero hospodárskych faktorov sa nevyvíjalo až tak priaznivo, a že priemyselné odvetvie spoločenstva zostáva zraniteľným voči možnému opakovanému škodlivého dumpingu, ak by platnosť opatrení uplynula. 7. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANIA UJMY 7.1. DOMÁCE TRHY V PRÍSLUŠNÝCH KRAJINÁCH (86) Príslušné krajiny majú obrovské rezervy surovín potašu. Avšak domáca spotreba potašu v Bielorusku a Rusku sa zrútila v prvej polovici 90-tych rokov a počas predmetného obdobia zostala na nízkej úrovni. Domáci predaj týchto dvoch krajín sa oproti roku 1994 zvýšil o asi 6 % v OV. Stále predstavoval menej ako štvrtinu zodpovedajúcej výroby potašu. Neexistuje žiadny dôvod na predpoklad, že by sa dopyt na domácom trhu Ukrajiny vyvíjal odlišne. 7.2. VÝVOZY VO VSÚ REŽIME (87) Analýza predajných cien pre dovozy vo VSÚ režime sa vykonala na ohodnotenie cien, za akých by bolo možné realizovať dovozy v prípade, že by antidumpingové opatrenia uplynuli. Ako možno vidieť v úvodnom ustanovení 62, ceny MPS v spoločenstve, uvádzané skoro výlučne vo VSÚ režime, znižovali predajné ceny priemyselného odvetvia spoločenstva v priemere o značne viac ako 10 %. 7.3. VÝVOZY DO TRETÍCH KRAJÍN PRÍSLUŠNÝMI KRAJINAMI (88) Vývoj vývozov príslušných krajín do spoločenstva a ich trhový podiel v spoločenstve opisuje bod 6.2. (89) Vývoj objemu vývozu Bieloruska a Ruska na hlavné trhy iné ako trhy spoločenstva sa tiež analyzoval na základe odpovedí na dotazník a následného príspevku MPS. Ukrajinská výroba sa nepredáva cez MPS a informácie o ukrajinskom vývoze do tretích krajín neboli sprístupnené, keďže ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali na šetrení. Počas OV bola Čína hlavným vývozným trhom Bieloruska a Ruska, kde dovozy narástli o asi 87 % počas predmetného obdobia. Druhým najväčším trhom bola Brazília, ktorá počas OV doviezla z Bieloruska a Ruska asi o 34-krát potašu viac ako v roku 1994. Spojené štáty americké a Nórsko boli tretím a štvrtým najväčším trhom s pôsobivým rastom objemov dovozu, ako možno vidieť z tabuľky. Japonsko a ostatné menšie trhy počas predmetného obdobia celkovo trochu poklesli v dovozoch z týchto dvoch krajín. (90) Nórsko, ktoré má významný záujem užívateľov, ale nie výrobcov potašu, nedovážalo skoro žiadne množstvá z Bieloruska a Ruska v roku 1994. Od uloženia účinných kombinovaných antidumpingových opatrení spoločenstvom na potaš z príslušných krajín, bieloruské a ruské vývozy sa preorientovali na Nórsko v takej miere, že trhový podiel príslušných krajín v Nórsku dosiahol 71,3 % [10] v OV a objem predaja Bieloruska a Ruska v tejto krajine prekročil celkový predaj do spoločenstva už v roku 1995 [11]. (91) Tabuľka, indexovaná z dôvodov utajenia, znázorňuje podrobný vývoj vývozu Bieloruska a Ruska na trhy iné ako trh spoločenstva počas predmetného obdobia. Zdroj: MPS odpoveď na dotazník. (Index) | Vývozy príslušných krajín na trhy iné ako trhy spoločenstva | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Čína | 100 | 167 | 127 | 183 | 187 | Brazília | 100 | 414 | 2535 | 4062 | 3438 | USA | 100 | 104 | 103 | 157 | 157 | Nórsko | 100 | 3833 | 5750 | 5383 | 4933 | Japonsko | 100 | 94 | 78 | 79 | 84 | Ostatné | 100 | 74 | 74 | 90 | 96 | Spolu | 100 | 130 | 137 | 188 | 186 | (92) Aby bolo možné vyhodnotiť význam týchto vývozov, malo by sa poznamenať, že vývozy príslušných krajín do spoločenstva počas OV zhruba zodpovedajú ich vývozom do Nórska. Naviac, celkové vývozy príslušných krajín na trhy tretích krajín, iné ako spoločenstva, zhruba zodpovedajú celkovému predaju priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva. (93) Cenové porovnanie pre všetky druhy potašu na základe dodávky ukazuje, že predajné ceny pre Nórsko, Brazíliu a Japonsko počas OV boli na vyššej úrovni ako ceny pre spoločenstvo. Cenová úroveň v Číne bola nižšia v predchádzajúcich rokoch, ale počas OV dosiahla úroveň cien spoločenstva. Vývozné ceny pre Spojené štáty americké zostali počas predmetného obdobia systematicky nižšie ako ceny pre spoločenstvo. 7.4. VÝROBA, KAPACITA, KAPACITNÉ VYUŽITIE, ZÁSOBY A INVESTÍCIE (94) Informácie týkajúce sa uvedených ukazovateľov boli získané od dvoch spolupracujúcich spoločností v Rusku a od jednej spoločnosti v Bielorusku. Keďže ukrajinské spoločnosti nespolupracovali, neboli dostupné žiadne informácie, okrem kapacity (277000 ton ročne), uverejnenej v nedávnej správe Medzinárodnej asociácie hnojivového odvetvia. (95) Ako možno vidieť z nasledujúcej tabuľky, výrobná kapacita v Bielorusku a Rusku zostala stála počas predmetného obdobia, dosahujúc 19844000 ton potašu, čo je asi 33 % svetovej kapacity a skoro trojnásobok objemu spotreby spoločenstva. Zdroj: Medzinárodná asociácia hnojivového odvetvia. (v tis. ton) | Výrobná kapacita | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Bielorusko | 9077 | 9077 | 9077 | 9077 | 9077 | Rusko | 10767 | 10767 | 10767 | 10767 | 10767 | Spolu | 19844 | 19844 | 19844 | 19844 | 19844 | (96) Bielorusko a Rusko dokázali výrobu zvýšiť o 39 % počas predmetného obdobia. Ako ukazuje tabuľka (indexovaná z dôvodov utajenia), objemy výroby narastali relatívne rovnakým tempom, len s jednou malou zostupnou úpravou v roku 1996. Zdroj: Odpovede MPS na dotazník. (Index) | Skutočná výroba | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Bielorusko | 100 | 111 | 108 | 129 | 138 | Rusko | 100 | 113 | 106 | 137 | 140 | Spolu | 100 | 112 | 107 | 133 | 139 | (97) Popri stúpajúcej výrobe sa zlepšilo kapacitné využitie výrobcov v Bielorusku a Rusku, ale stále zostáva na výnimočne nízkej úrovni, čím má značnú časť nevyužitej kapacity. Tabuľka (indexovaná z dôvodov utajenia) ukazuje, že miera využitia kapacít výrobcov sa zlepšila o 38 % počas predmetného obdobia. Zdroj: Odpovede MPS na dotazník. (Index) | Kapacitné využitie | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | OV | Bielorusko | 100 | 111 | 109 | 130 | 137 | Rusko | 100 | 116 | 108 | 139 | 142 | Spolu | 100 | 112 | 107 | 133 | 138 | (98) Pre zásoby nebol stanovený žiadny zreteľný trend. Vo všeobecnosti sa úroveň zásob značne menila počas predmetného obdobia. Zásoby troch výrobcov boli ku koncu OV na relatívne nízkej úrovni. (99) Investície Bieloruska a Ruska do ich potašových baní a podnikov narástli počas predmetného obdobia asi o 172 %. Rastúca tendencia bola prerušená len jedenkrát, v roku 1996, keď úroveň investícií poklesla, ale v nasledujúci rok investície opäť dosiahli úroveň 3,5 krát vyššiu ako v roku 1996. Keďže kapacita nerástla, je pravdepodobné, že investície boli použité na modernizáciu existujúcich výrobných zariadení. 7.5. ZÁVER PRE PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANIA ŠKODLIVÉHO DUMPINGU (100) Dostupné informácie preukázali, že hoci Bielorusko a Rusko dokázali presmerovať časť svojho predaja z trhu spoločenstva na iné trhy, ako sú Čína a Brazília, a na niektorých z týchto trhoch získať relatívne priaznivé ceny, výrobná kapacita a miery využitia kapacít výrobcov v Bielorusku a Rusku sú naďalej výnimočne nízke. (101) Domáca spotreba sa významne znížila a v blízkej budúcnosti sa v tejto situácií neočakáva žiadna zmena. Naviac, možné výnosy na trhu spoločenstva sú omnoho atraktívnejšie ako tie, ktoré môžu dosiahnuť na domácom trhu. Tieto prvky naznačujú, že bieloruské a ruské vývozné ceny by mohli byť oveľa nižšie ako boli v OV a ešte stále byť atraktívne pre predmetných vývozcov. (102) Alternatívne trhy vo vzdialených krajinách musia byť menej ziskové ako trh spoločenstva, ktorý, keďže je blízko, je pri jeho dosahovaní loďou alebo železnicou, nákladovo efektívny. Okrem toho odberatelia v spoločenstve tradične platia za tovary v tvrdej mene a v kratších platobných lehotách. Treba uviesť, že hoci sú ceny na trhoch, ako je Brazília, vyššie ako v spoločenstve, náklady na dopravu z príslušných krajín do týchto destinácií sú omnoho vyššie ako pre spoločenstvo. Predaj na trh spoločenstva je dokonca ešte atraktívnejší v porovnaní s predajom do Spojených štátov amerických a Číny, ktoré vynášajú na základe dodávky nižšie ceny ako tie v spoločenstve. Nórsko poslúži ako príklad západoeurópskej krajiny umiestnenej v blízkosti príslušných krajín, ktoré nemá žiadne clo na dovážaný potaš. Nórsku teraz skoro úplne dominujú dovozy z príslušných krajín. Tieto dovozy sa uskutočňujú za vyššiu cenu ako dovozy do spoločenstva vo VSÚ režime, ale sú stále jasne pod cenami výrobcov spoločenstva. (103) Preto obrovské zásoby surovín, nízke kapacitné využitie, nevýhodná domáca situácia v spotrebe, vyššie náklady na dopravu pre alternatívne trhy, potreba tvrdej meny a súčasná trhová situácia v Nórsku demonštrujú, že vývozný potenciál príslušných krajín do spoločenstva pri nízkych cenách je veľmi vysoký a že za absencie opatrení tu vzniká pravdepodobnosť opakovania škodlivého dumpingu. (104) So zreteľom na Ukrajinu neboli sprístupnené žiadne informácie z dôvodu nespolupráce krajiny. V súlade s článkom 18 základného nariadenia sa za týchto okolností museli použiť dostupné fakty. V tomto ohľade sa zistilo, že ukrajinské priemyselné odvetvie potašu má úzke hospodárske prepojenie na bieloruské a ruské odvetvie. V bode 4.4. už bolo preukázané, že tu existuje pravdepodobnosť opakovania dumpingu vo významných objemoch. Je mimo akejkoľvek opodstatnenej pochybnosti, že takéto dovozy, ktoré by priamo konkurovali dovozom z Bieloruska a Ruska, by mali škodlivý dopad na priemyselné odvetvie spoločenstva. Preto sa došlo k záveru, že vzhľadom na dovozy pochádzajúce z Ukrajiny tu vzniká pravdepodobnosť opakovania škodlivého dumpingu, ak by opatrenia uplynuli. (105) Preto sa usudzuje, že za absencie opatrení tu existuje pravdepodobnosť opakovania škodlivého dumpingu a že antidumpingové opatrenia by sa preto mali zachovať. 8. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 8.1. ÚVOD (106) V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či predĺženie súčasných antidumpingových opatrení by bolo proti záujmu spoločenstva ako celku. Určenie záujmu spoločenstva vychádzalo z ohodnotenia všetkých rôznych záujmov, ako napríklad priemyselného odvetvia spoločenstva, dovozcov a užívateľov predmetného výrobku. Na ohodnotenie pravdepodobného dopadu pokračovania opatrení sa vyžiadali informácie od všetkých uvedených zainteresovaných osôb. (107) Malo by sa pripomenúť, že v predchádzajúcich vyšetrovaniach sa prijatie a ponechanie opatrení nepovažovalo za rozpor so záujmom spoločenstva. Naviac treba uviesť, že terajšie vyšetrovanie je revíziou, teda analýzou situácie, v ktorej sa už uplatňujú antidumpingové opatrenia. Následne načasovanie a povaha terajšieho vyšetrovania umožňuje ohodnotiť akýkoľvek negatívny, neprimeraný dopad antidumpingových opatrení uložených na predmetné osoby. (108) Dotazníky boli zaslané 17 dovozcom/užívateľom, z ktorých odpovedalo sedem nespriaznených a dvaja spriaznení dovozcovia/užívatelia. Dovozcovia a užívatelia dostali rovnaký dotazník, keďže veľa z nich pôsobí v oboch týchto rolách. Naviac dotazníky boli zaslané trom organizáciám, dovozcom/užívateľom: Európskej asociácii pre dovoz hnojív (EADH), Európskej asociácii výrobcov hnojív (EAVH) a COPA/Cosega. Na dotazník však odpovedala len EADH. (109) Na základe toho sa preskúmalo, či napriek nálezom týkajúcim sa dumpingu, ujme a pokračovaniu alebo opakovaniu škodlivého dumpingu, existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že ponechanie opatrení nie je v tomto osobitnom prípade v záujme spoločenstva. 8.2. ZÁUJMY PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA (110) Usudzuje sa, ako už bolo uvedené, že ak by platnosť antidumpingových opatrení uplynula, dumpingové dovozy určené pre režim voľného obehu na trhu spoločenstva by sa pravdepodobne zopakovali a že situácia priemyselného odvetvia spoločenstva by sa znovu začala zhoršovať z jej súčasného mierne ziskového stavu. (111) To by mohlo spôsobiť vážne zníženie počtu zamestnancov popri znižovaniam stavov, ktoré nastanú dôsledkom budúceho zatvorenia francúzskeho výrobcu spoločenstva. (112) Naviac prebiehajúce reštrukturalizačné úsilie a plány vykazujú, že napriek tomu, že výroba potašu sa vo Francúzsku zastaví, priemyselné odvetvie spoločenstva nie je pripravené na opustenie tohto segmentu výroby. Ponechanie antidumpingových opatrení je preto v prvoradom záujme priemyselného odvetvia spoločenstva. 8.3. ZÁUJMY DOVOZCOV/OBCHODNÍKOV (113) Dve zo siedmych spoločností, ktoré odpovedali na dotazník dovozcov/užívateľov, sú výhradne obchodníkmi s výrobkom. Zvyšných päť je aj jeho užívateľom. Hlavné argumenty z aspektu obchodníkov zabezpečila odpoveď EADH na dotazník. (114) Dovozcovia potašu sú proti predĺženiu antidumpingových opatrení. Argumentujú, že kombinácia pevného cla a minimálnej ceny úplne vylúčila výrobcov príslušných krajín z trhu spoločenstva, teda znížila konkurenciu v rámci spoločenstva na minimum. V dôsledku toho, ako tvrdia, sa stali ceny potašu na trhu spoločenstva umelo vysokými a prístup k dovážanému potašu komplikovaným hlavne pre malých obchodníkov. (115) Keďže je pravdou, že okrem dovozov vo VSÚ režime sa potaš z príslušných krajín prakticky vylúčil z trhu spoločenstva, konkurenciu na trhu spoločenstva zabezpečili dovozy z Kanady, Izraela, Jordánska a z niektorých menších vyvážajúcich krajín spolu s existenciou niekoľkých výrobcov spoločenstva. Nezistili sa žiadne reprezentatívne dôkazy o údajnom komplikovanom prístupe obchodníkov k dovážanému potašu. V každom prípade navrhované opatrenia nadobudnú odlišnú formu oproti tým súčasne skúmaným a sú zamerané na zvýšený prístup na trh spoločenstva pre dovozy z príslušných krajín. (116) Usudzuje sa teda, že ziskovosť tých dovozcov, ktorí sú výlučne obchodníkmi s potašom, nebola uložením antidumpingových opatrení negatívne ovplyvnená. Je tiež pravdepodobné, že pokračovanie opatrení v odlišnej forme nepovedie k budúcemu zhoršeniu ich ziskovosti. 8.4. ZÁUJMY UŽÍVATEĽOV (117) Priami užívatelia potašu ako hnojiva (poľnohospodári) nevyjadrili svoje stanovisko, aj keď ich zastupujúca organizácia dostala dotazník. Preto sa usudzuje, že pokračovanie antidumpingových ciel nebude pre poľnohospodárov predstavovať žiadny väčší rozdiel. (118) Piati užívatelia, ktorí na dotazník neodpovedali, sú všetci výrobcovia hnojív, ktorí potaš nakupujú od priemyselného odvetvia spoločenstva a tiež ho dovážajú z tretích krajín. Pre nich potaš predstavuje surovinu na výrobu zložených hnojív, ktoré sa typicky skladajú z troch rôznych živín: dusíka, fosforu a draslíka (NPK hnojivá). (119) Väčšina užívateľov, ktorí sú tiež dovozcami, argumentuje proti pokračovaniu opatrení rovnakým spôsobom, ktorý sa uvádza v bode 8.3. "Záujmy dovozcov/obchodníkov". Jeden dovážajúci užívateľ však uviedol, že antidumpingové opatrenia vytvorili na trhu spoločenstva s potašom určitú cenovú stabilitu, ktorá bola pre jeho činnosť užitočná. (120) Vzhľadom na produktový mix, užívatelia sú málo flexibilní, vždy keď sa pre jednu zložku hnojiva uplatní antidumpingové clo. Keďže konkurenční výrobcovia hnojív v tretích krajinách neplatia clo na potaš, výrobcovia hnojív spoločenstva tvrdia, že nie sú schopní konkurovať cenám konečného produktu ponúknutého ich zahraničnou konkurenciou. Na vývoznom trhu je situácia úplne odlišná: tu výrobcovia hnojív spoločenstva sú schopní byť konkurencieschopní v dôsledku možnosti dovozu vo VSÚ režime. (121) V odpovedi na tieto tvrdenia vyšetrovanie ukázalo, že potaš predstavuje asi 15 % až 30 % celkových nákladov zloženého hnojiva. Výrobné náklady hnojív sa počas predmetného obdobia zvýšili nielen kvôli potašu, ale z niekoľkých dôvodov. Zistilo sa, že cenové úrovne ostatných zložiek hnojív, osobitne zložky dusíka, sa počas predmetného obdobia značne menili. V osobitnom príklade podiel potašu na celkovom náraste ceny konečného produktu sa vyčíslil na asi 20 % počas predmetného obdobia. (122) Hoci sa musí uznať, že nákladová situácia užívateľov potašu spoločenstva na trhu spoločenstva sa od uloženia opatrení zhoršila, vplyv cien za potaš na ich celkových výrobných nákladoch nemá tendenciu byť taký veľký, aby ohrozil ich existenciu. Keďže sa opatrenia teraz uplatňujú už sedem rokov, možno usúdiť, že ich pokračovanie nebude znamenať ďalšie zhoršenie situácie užívateľov. 8.5. NÁSLEDKY PRE KONKURENCIU NA TRHU SPOLOČENSTVA (123) Opatrenia, ako už bolo spomenuté, v ich súčasnej podobe prakticky vylúčili potaš z príslušných krajín, okrem dovozov vo VSÚ režime. Dokonca aj teraz by sa malo pripomenúť, že dovozcovia a užívatelia vždy mali na trhu niekoľko konkurentov – so sídlom v spoločenstve a tretích krajinách. Argumentovalo sa však, že napriek tejto prítomnosti súčasná forma opatrení, najmä prvok minimálnej ceny, ovplyvnila trh takým spôsobom, ktorý brzdil konkurenciu. Kým v priebehu vyšetrovania neboli v tomto ohľade dostupné žiadne dôkazy, zistilo sa, že uložením opatrení v ich súčasnej podobe sa z trhu spoločenstva prakticky vylúčili hlavné zdroje zásobovania trhu. Pripomína sa, že takéto de facto vylúčenie nebolo účelom kombinovaných opatrení (minimálnej ceny a osobitného cla), ktorých účelom bolo jednoducho zabrániť obchádzaniu a absorpcii pôvodných ciel. 8.6. ZÁVER PRE ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (124) Po analýze všetkých rôznych dotknutých záujmov sa usudzuje, že na jednej strane pokračovanie antidumpingových opatrení pravdepodobne vyústi do stabilnej ceny pre potaš na trhu spoločenstva, pričom to spôsobí určité negatívne účinky na hospodársku situáciu užívateľov potašu. Na druhej strane by ponechaním priemyselného odvetvia spoločenstva bez náležitej ochrany pred dumpingovými dovozmi s veľkou pravdepodobnosťou zničilo ich už teraz malú ziskovosť a viedlo k závažnejším problémom, aké by možno utrpelo užívateľské odvetvie. Preto cenové znevýhodnenie, ktoré vyplynie pre užívateľov z pokračovania antidumpingových opatrení, preváži úžitky pre spoločenstvo, ktoré vyplynú zo zabránenia opakovaniu škodlivého dumpingu. (125) Keďže súčasná podoba antidumpingových opatrení mala však účinok praktického vylúčenia dovozov predmetného výrobku iných ako tých určených pre vnútroštátne spracovanie a následne elimináciu významného zdroja zásobovania tohto trhu, usudzuje sa, že tu neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti predĺženiu súčasných antidumpingových opatrení, ale že je v záujme spoločenstva, aby zmenilo formu opatrení tak, ako sa vysvetľuje nižšie. 9. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (126) Z uvedeného vyplýva, že opatrenia na dovozy chloridu draselného pochádzajúce z Bieloruska, Ruska a Ukrajiny, uložené nariadením (EHS) č. 3068/92, by sa v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ktorým sa riadi žiadosť o revíziu podanú priemyselným odvetvím spoločenstva) a článku 11 ods. 3 (uplatniteľné na dočasnú revíziu začatú Komisiou na základe vlastnej iniciatívy, ale obmedzenú na formu opatrení) mali ponechať. (127) Pripomína sa, že súčasná podoba opatrení, t. j. kombinácia minimálnej ceny a osobitného cla, sa zaviedla nariadením (ES) č. 643/94. Táto forma opatrenia bola vybraná na základe osobitnej situácie, ktorá v tom čase prevládala. V skutočnosti tu boli silné náznaky obchádzania druhu antidumpingového cla pôvodne uloženého, t. j. premenného cla vychádzajúceho z minimálnej ceny. Súčasné vyšetrovanie ukázalo, že táto osobitná podoba opatrení už nie je viac opodstatnená, keďže sa považuje za nepravdepodobné, že by príslušné krajiny znížili svoje vývozné ceny a tak absorbovali pevné clo. Šetrenie ďalej ukázalo, ako je vysvetlené v bode 8.6., že zachovanie opatrení v ich súčasnej podobe nie je v záujme spoločenstva s cieľom umožnenia účasti potenciálnych zdrojov ponuky na trhu spoločenstva. Preto sa považuje za vhodné, aby sa forma opatrení zmenila a doplnila cez odstránenie prvku minimálnej ceny a zachovaním prvku pevného cla. (128) Nakoniec treba uviesť, že Komisia v súlade s článkom 8 základného nariadenia dostala od MPS tiež návrhy záväzku. Tieto návrhy boli starostlivo preskúmané a došlo sa k záveru, že pre absenciu dostatočných záruk od vývozcu a ruskej vlády nemôžu byť tieto záväzky účinne monitorované alebo vymáhané a že by sa okrem toho nemohlo vylúčiť riziko kompenzačnej cenotvorby pre predmetný výrobok dovážaný do spoločenstva vo VSÚ režime. Komisia preto nebola presvedčená, že by ponuky cenových záväzkov zaručili ochranu pred škodlivými účinkami dumpingu. Ponuky sa preto zamietli, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Článok 1 nariadenia (EHS) č. 3068/92 sa nahrádza takto: "Článok 1 1. Konečné antidumpingové clo sa týmto ukladá na chlorid draselný číselných znakov KN 31042010, 31042050, 31042090 a na špeciálne zmesi číselných znakov KN ex31052010, ex31052090, ex31056090, ex31059091, ex31059099 pochádzajúce z Bieloruska, Ruska a Ukrajiny. 2. Na účel odseku 1 tohto článku je chlorid draselný buď chlorid draselný neobsahujúci žiadne doplnkové hnojivové prvky alebo chlorid draselný obsahujúci doplnkové hnojivové prvky v špeciálnych zmesiach. Na účel uplatnenia antidumpingového cla sa špeciálna zmes definuje ako zmes dvoch alebo viacerých hnojivových prvkov. Takáto zmes podlieha antidumpingovému clu, ak sa obsah K2O v zmesi rovná alebo presahuje 35 %, až po obsah 62 %, hmotnosti sušeného bezvodného produktu. 3. Výška cla sa rovná pevnej čiastke v eurách na tonu KCl, uvedenej v tabuľke na kategóriu a triedu (pod štandardným potašom sa rozumie potaš vo forme prášku): Bielorusko Chlorid draselný neobsahujúci žiadne doplnkové hnojivé prvky: | | | | | | | | | Kategória: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Trieda | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | | Číselný znak TARIC | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Pevná výška (EUR/ton) | 19,51 | 30,84 | 29,51 | 46,65 | 48,19 | Chlorid draselný obsahujúci doplnkové hnojivové prvky v špeciálnych zmesiach: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O rovnajúceho sa alebo presahujúceho 35 %, ale nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale rovnajúceho sa alebo nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Číselný znak TARIC | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | Pevná výška (EUR/ton) | 30,84 | 46,65 | Rusko Chlorid draselný neobsahujúci žiadne doplnkové hnojivé prvky: | | | | | | | | | Kategória: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Trieda | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | | Číselný znak TARIC | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Pevná výška (EUR/ton) | 19,61 | 26,01 | 29,65 | 39,33 | 40,63 | Chlorid draselný obsahujúci doplnkové hnojivové prvky v špeciálnych zmesiach: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O rovnajúceho sa alebo presahujúceho 35 %, ale nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale rovnajúceho sa alebo nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Číselný znak TARIC | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | Pevná výška (EUR/ton) | 26,01 | 39,33 | Ukrajina Chlorid draselný neobsahujúci žiadne doplnkové hnojivové prvky: | | | | | | | | | Kategória: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Trieda | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | Štandard | Iné ako štandard (vrátane granulátu) | | Číselný znak TARIC | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Pevná výška (EUR/ton) | 19,61 | 30,84 | 29,65 | 46,65 | 48,19 | Chlorid draselný obsahujúci doplnkové hnojivové prvky v špeciálnych zmesiach: | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O rovnajúceho sa alebo presahujúceho 35 %, ale nepresahujúceho 40 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | S obsahom draslíka vyhodnoteného ako K2O presahujúceho 40 %, ale rovnajúceho sa alebo nepresahujúceho 62 % hmotnosti sušeného bezvodného produktu | Číselný znak TARIC | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | Pevná výška (EUR/ton) | 30,84 | 46,65 | 4. V prípadoch, kde tovary boli poškodené pred prepustením do režimu voľného obehu, a preto cena skutočne zaplatená alebo splatná je znížená na určenie colnej hodnoty v zmysle článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93, výška antidumpingového cla vypočítaná na základe uvedených pevných čiastok sa zníži o percento, ktoré zodpovedá zníženiu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej. 5. Uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov." Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 8. mája 2000 Za Radu predseda J. Pina Moura [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30.4.1998, s. 18). [2] Ú. v. ES L 308, 24.10.1992, s. 41. [3] Ú. v. ES L 80, 24.3.1994, s. 1. [4] Ú. v. ES L 58, 27.2.1998, s. 15. [5] Ú. v. ES C 296, 24.9.1998, s. 3. [6] Ú. v. ES C 80, 23.3.1999, s. 9. [7] Dcérska spoločnosť a výlučný obchodník výroby dvoch španielskych baní: Suria K, SA (do apríla 1997) a Potasas de Llobregat, SA. [8] Dcérska spoločnosť a výlučný obchodník výroby baní "Mines de potasse d'Alsace". [9] Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 955/1999 Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 119, 7.5.1999, s. 1). [10] Zdroj:Medzinárodná asociácia hnojivového odvetvia. [11] Zdroj:Odpoveď MPS na dotazník. --------------------------------------------------