Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 145
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 96/79/ES
zo 16. decembra 1996
o ochrane cestujúcich v motorových vozidlách v prípade čelného nárazu, a ktorou sa mení
a dop ĺňa smernica 70/156/EHS
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zrete ľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva,
najmä na jej článok 100a,
so zrete ľom na smernicu Rady 70/156/EHS zo 6. februára
1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov
o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných
vozidiel (1), najmä na jej článok 13 ods. 4,
so zrete ľom na návrh Komisie (2),
so zrete ľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo-
ru (3),
konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189b
zmluvy (4),
keďže na vybudovanie vnútorného trhu je potrebná úplná
harmonizácia technických po žiadaviek na motorové vozidlá;
keďže v záujme zní ženia po čtu obetí dopravných nehôd
v Európe je potrebné zavies ťlegislatívne opatrenia na čo
možno najvä čšie zvý šenie ochrany cestujúcich v motorových
vozidlách v prípade čelného nárazu; ke ďže táto smernica
stanovuje testovacie po žiadavky pri čelnom náraze, vrátane
biomechanických kritérií, aby sa zabezpe čila primeraná úrove ň
ochrany pri čelnom náraze;
keďže cie ľom tejto smernice je zavies ťpožiadavky vychádzajú-
ce z výsledkov výskumu vykonaného Európskym experimentál-nym výborom pre vozidlá, umo žňujúce vytvori ťtestovacie
kritériá, ktoré by realistickej šie reprezentovali skuto čné do-
pravné nehody;
keďže výrobcovia vozidiel po žadujú ur čitú dobu na zavedenie
akceptovate ľných testovacích kritérií;
keďže v záujme zabránenia duplicity noriem, je potrebné vy ňať
vozidlá, ktoré sp ĺňajú po žiadavky tejto smernice z pôsobnostiteraz nahradených po žiadaviek inej smernice, týkajúcich sa
činnosti volantu a st ĺpika pri náraze;
keďže táto smernica bude jednou zo samostatných smerníc,
ktoré budú musie ťbyťdodr žané v záujme zabezpe čenia zhody
vozidiel s po žiadavkami postupu ES typového schva ľovania
stanoveného v smernici 70/156/EHS; ke ďže z toho dôvodu
ustanovenia smernice 70/156/EHS týkajúce sa systémov vozid-la, komponentov a samostatných technických jednotiek platiapre túto smernicu;
keďže postup stanovenia referen čného bodu sedenia
v motorových vozidlách je uvedený v prílohe III k smernici
Rady 77/649/EHS z 27. septembra 1977 o aproximácii práv-
nych predpisov členských štátov týkajúcich sa výh ľadu vodi čov
motorových vozidiel (
5); ke ďže z toho dôvodu nie je potrebné
tento postup opakova ťv tejto smernici; ke ďže by sa mali
v tejto smernici uvies ťodkazy na smernicu Rady 74/297/EHS
zo 4. júna 1974 o aproximácii právnych predpisov členských
štátov týkajúcich sa vnútorného vybavenia motorových vozidiel
(činnos ťriadiaceho mechanizmu v prípade nárazu) (6); ke ďžej e
uvedený odkaz na Kódex federálnych predpisov Spojenýchštátov amerických (
7),
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Pre ú čely tejto smernice pojem „vozidlo “znamená vozidlo
uvedené v článku 2 smernice 70/156/EHS.
Článok 2
1. Žiadny členský štát nesmie z dôvodov týkajúcich sa
ochrany cestujúcich vo vozidle v prípade čelného nárazu:31996L0079
21.1.1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV L 18/7
(1) Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1. Smernica naposledy zmenená
a doplnená smernicou Komisie 95/54/ES (Ú. v. ES L 266,
8.11.1995, s. 1.)
(2) Ú. v. ES C 396, 31.12.1994, s. 34.
(3) Ú. v. ES C 256, 2.10.1995, s. 21.
(4) Stanovisko Európskeho parlamentu z 12. júla 1995 (Ú. v. ES C 249,
25.9.1995, s. 50.), spolo čná pozícia Rady z 28. mája 1996
(Ú. v. ES C 219, 27.7.1996, s. 22) a rozhodnutie Európskeho
parlamentu z 19. septembra 1996 (Ú. v. ES C 320, 28.10.1996, s.
149). Rozhodnutie Rady z 25. októbra 1996.(5) Ú. v. ES L 267, 19.10.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená
a doplnená smernicou Komisie 90/630/EHS (Ú. v. ES L 341,
6.12.1990, s. 20).
(6) Ú. v. ES L 165, 20.6.1974, s. 16. Smernica naposledy zmenená
a doplnená smernicou 91/662/EHS (Ú. v. ES L 366, 31.12.1991, s.
1).
(7) Kódex federálnych nariadení Spojených štátov amerických, Oddiel
49 Kapitola V, Časť572.
—odmietnu ťudelenie ES typového schválenia, alebo národné-
ho typového schválenia typu vozidla, alebo
—zakáza ťregistráciu, predaj alebo uvedenie do prevádzky
vozidla,
ak sp ĺňap o žiadavky tejto smernice.
2. S ú činnos ťou od 1. októbra 1998, členské štáty:
—nesmú na ďalej udeli ťES typové schválenie pre typ vozidla
v súlade s článkom 4 Smernice 70/156/EHS,
—môžu odmietnu ťnárodné typové schválenie pre typ vozid-
la,
pokia ľtoto vozidlo nesp ĺňap o žiadavky tejto smernice.
3. Odsek 2 neplatí pre typy vozidiel, ktoré boli typovo
schválené do 1. októbra 1998 pod ľa smernice 74/297/EHS
a prípadne následné roz šírenia týchto typových schválení.4. Vozidlá typovo schválené v súlade s touto smernicou sa
pova žujú za vozidlá, ktoré sp ĺňajú po žiadavky bodu 5.1 prílo-
hy I k smernici 74/297/EHS.
5. S ú činnos ťou od 1. októbra 2003, členské štáty:
—pova žujú osved čenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové
vozidlá v súlade so smernicou 70/156/EHS, za neplatné
pre ú čelyčlánku 7 ods. 1 uvedenej smernice, a
—môžu odmietnu ťregistráciu, predaj alebo uvedenie do pre-
vádzky nových vozidiel, ku ktorým nie je prilo žené osved-
čenie o zhode v súlade so smernicou 70/156/EHS,
ak nie sú splnené po žiadavky tejto smernice, vrátane bodov
3.2.1.2 a 3.2.1.3 prílohy II.
Článok 3
Včasti 1 prílohy IV k smernici 70/156/EHS sa tabu ľka dop ĺňa
takto:
Predmet Číslo smerniceOdkaz na Úradný ve-
stníkVzťahuje sa na
M1M2M3N1N2N3O1O2O3O4
5-
3.Odolnos ťvočičelnému nárazu 96/.../ES L... x
Článok 4
V rámci prispôsobenia tejto smernice technickému pokroku
Komisia:
a) po čas dvoch rokov od dátumu uvedeného v článku 5
ods. 1, vykoná revíziu smernice, vzh ľadom na zvý šenie
testovacej rýchlosti a vrátane vozidiel kategórie N1. Revízia
okrem iného zoh ľadní údaje získané pri výskume nehôd,
výsledky nárazových skú šok vozidlo-vozidlo v plnom roz-
sahu, náklady a výnosy a najmä existujúce výkonnostnépožiadavky (biochemické ako aj geometrické) a naviac nové
požiadavky týkajúce sa prieniku do priestoru pedálov. Reví-
zia preverí potenciálne prínosy v ochrane cestujúceho
a priemyselnú uskuto čniteľnosťzvýšenia testovacej rýchlosti
a roz šírenia rozsahu platnosti tejto smernice na vozidlá
kategórie N
1. Výsledky tejto revízie budú predmetom správy
Komisie predlo ženej Európskemu parlamentu a Rade;
b) do konca roku 1996 preverí a ak to bude vhodné, zmení
doplnok 7 k prílohe II tak, aby bral do úvahy hodnotiacetesty týkajúce sa členkov figuríny Hybrid III, vrátane testov
vozidla;
c) do konca roku 1997 preverí a ak to bude vhodné, zmení
limitné hodnoty týkajúce sa poranenia krku ( špecifikované
v bodoch 3.2.1.2 a 3.2.1.3 prílohy II) na základe hodnôt
zaznamenaných po čas typových schva ľovacích testov a na
základe štúdií o nehodách a biomechanických výskumných
údajov;
d) a tie ždo konca roku 1997 vypracuje potrebné zmeny
a doplnky k samostatným smerniciam tak, aby sa zabezpe-čila kompatibilita typového schva ľovania a roz širovacích
postupov uvedených v smerniciach s touto smernicou.
Článok 5
1. Členské štáty najneskôr do 1. októbra 1996 prijmú
zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiah-nutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú
Komisiu.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 146
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 147
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri
ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnostio odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustano-
vení vnútro štátnych právnych predpisov, ktoré prijali v oblasti
pôsobnosti tejto smernice.
3. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby pre verej-
nosťzabezpe čili prístup k výsledkom typových schva ľovacích
testov vykonaných ich schva ľovacími orgánmi.
Článok 6
Táto smernica nadobúda ú činnos ťdvadsiaty de ňpo jej uverej-
není v Úradnom vestníku Európskych spolo čenstiev .Článok 7
Táto smernica je adresovaná členským štátom.
V Bruseli 16. decembra 1996
Za Európsky parlament
prezident
K. HÄNSCHZa Radu
prezident
I. YATES
ZOZNAM PRÍLOH
Príloha I Správne opatrenia pre typové schválenie vozidla
1.Žiados ťo ES typové schválenie
2. ES typové schválenie
3. Modifikácia typu a doplnky k typu a schváleniam4. Zhoda výroby
Doplnok 1: Informa čný dokument
Doplnok 2: Osved čenie o typovom schválení
Príloha II Technické po žiadavky
1. Rozsah platnosti
2. Definície
3. Po žiadavky
Doplnok 1: Postup testu
Doplnok 2: Stanovenie kritéria sily
Doplnok 3: Usporiadanie a in štalovanie figuríny a nastavenie zadr žiavacích systémov
Doplnok 4: Postup testu s vozíkom
Doplnok 5: Technika merania pri testoch: prístrojové vybavenie
Doplnok 6: Ur čenie deformovate ľnej bariéry
Doplnok 7: Certifika čný postup pre dolnú časťnohy a chodidlo figurínyÚradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 148
PRÍLOHA I
SPRÁVNE OPATRENIA PRE TYPOVÉ SCHVÁLENIE VOZIDLA
1. ŽIADOS ŤO ES TYPOVÉ SCHVÁLENIE
1.1 Žiados ťo ES typové schválenie typu vozidla pod ľačlánku 3 ods. 4 smernice 70/156/EHS, vzh ľadom na ochranu
cestujúcich v motorových vozidlách v prípade čelného nárazu, predkladá výrobca.
1.2 Vzor informa čného dokumentu je uvedený v doplnku 1.
1.3 Vozidlo predstavujúce typ vozidla, ktorý má by ťschválený, sa musí doda ťtechnickej slu žbe zodpovednej za
vykonávanie testov typového schválenie.
1.4 Výrobca je oprávnený predlo žiťakéko ľvek údaje a výsledky testov ako dôkaz o tom, žem ô žeb y ťs dostato čným
stupňom spo ľahlivosti dosiahnutá zhoda s po žiadavkami.
2. ES TYPOVÉ SCHVÁLENIE
2.1 Ak typ vozidla sp ĺňa príslu šné po žiadavky, udelí sa mu ES typové schválenie pod ľačlánku 4 ods. 3, a prípadne
článku 4 ods. 4 smernice 70/156/EHS.
2.2 Vzor osved čenia o ES typovom schválení je uvedený v doplnku 2.
2.3 Ka ždému schválenému typu vozidla sa pridelí typové schva ľovacie číslo v súlade s prílohou VII k smernici
70/156/EHS. Ten istý členský štát nesmie prideli ťrovnaké číslo inému typu vozidla.
2.4 V prípade pochybností sa v záujme overenia zhody vozidla s po žiadavkami tejto smernice musia bra ťdo úvahy
akéko ľvek údaje alebo výsledky testov predlo žené výrobcom, ktoré sa mô žu pou žiťpri stanovení platnosti typovo
schva ľovacieho testu vykonávaného typovo schva ľovacím orgánom.
3. MODIFIKÁCIA TYPU A ZMENY A DOPLNKY TYPOVÝCH SCHVÁLENÍ
3.1 V prípade modifikácie typu vozidla schváleného pod ľa tejto smernice, platia ustanovenia článku 5 smernice
70/156/EHS.
3.2 Akéko ľvek modifikácie vozidla ovplyv ňujúce celkový tvar kon štrukcie vozidla, a/alebo akéko ľvek zmeny hmot-
nosti vä čšie ne ž8 %, ktoré by pod ľa posudku orgánu mohli ma ťznačný vplyv na výsledky testov, si vy žadujú
opakovanie testu opísaného v doplnku 1 prílohy II.
3.3 Ak sa modifikácie týkajú len vnútorného vybavenia, ak sa hmotnos ťnelíši o viac ne ž8%aa kp o čet predných
sedadiel pôvodne montovaných do vozidiel ostáva rovnaký, je potrebné vykona ťnasledovné:
3.3.1 zjednodu šený test uvedený v doplnku 4 k prílohe II, a/alebo
3.3.2 parciálny test stanovený technickou slu žbou na základe vykonaných modifikácií.
4. ZHODA VÝROBY
4.1 Na zabezpe čenie zhody výroby sa musia prija ťopatrenia v súlade s ustanoveniami uvedenými v článku 10
smernice 70/156/EHS.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 149
Doplnok 1
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 150
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 151
Doplnok 2
VZOR
Maximálny formát: A4 (210 x 297 mm)
OSVED ČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 152
Dodatok
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 153
PRÍLOHA II
TECHNICKÉ PO ŽIADAVKY
1. ROZSAH PLATNOSTI
1.1 Táto smernica platí pre motorové vozidlá kategórie M1s celkovou prípustnou hmotnos ťou nepresahujúcou 2,5
tony, s výnimkou viacstup ňovo budovaných vozidiel vyrábaných v mno žstve nepresahujúcom hodnoty
stanovené pre malé série; ťažké vozidlá a viacstup ňovo budované vozidlá mô žub y ťschválené na žiados ť
výrobcu.
2. DEFINÍCIE
Pre ú čely tejto smernice:
2.1 „ochranný systém “znamená vybavenie alebo zariadenie interiéru, ktoré je ur čené na zadr žanie cestujúcich
a ktoré prispieva k zabezpe čeniu zhody s po žiadavkami uvedenými v bode 3,
2.2 „typ ochranného systému “znamená kategóriu ochranných zariadení, ktoré sa nelí šia v takých podstatných
aspektoch ako je:
—ich technológia,
—ich geometria, alebo
—ich materiály;
2.3 „šírka vozidla “znamená vzdialenos ťmedzi dvoma rovinami rovnobe žnými s pozd ĺžnou strednou rovinou
a dotýkajúcimi sa vozidla na oboch stranách uvedenej roviny, mimo spätných zrkadiel, bo čných obrysových
svetiel, indikátorov tlaku pneumatík, smerových svetiel, obrysových svetiel, pru žných blatníkov a za ťaženej časti
steny pneumatiky bezprostredne nad bodom styku s vozovkou;
2.4 „prekrývanie “znamená prednú časťšírky vozidla vyjadrenú v percentách, ktorá sa prekrýva s čelom bariéry,
proti ktorej je vozidlo postavené;
2.5 „deformovate ľná bariéra “znamená deformovate ľnúčasťnamontovanú na pevný blok;
2.6 „typ vozidla “znamená kategóriu motorových vozidiel, ktoré sa nelí šia v takých podstatných aspektoch ako je:
2.6.1 d ĺžka a šírka vozidla, pokia ľmajú negatívny vplyv na výsledky nárazového testu predpísaného v tejto smernici;
2.6.2 kon štrukcia, rozmery, oblo ženie a materiály časti vozidla nachádzajúcej sa vpredu prie čnej roviny prechádzajúcej
bodom „R“sedadla vodi ča, pokia ľmajú negatívny vplyv na výsledky nárazového testu predpísaného v tejto
smernici;
2.6.3 oblo ženie a vnútorné rozmery priestoru pre cestujúcich a typ ochranných systémov, pokia ľmajú negatívny
vplyv na výsledky nárazového testu predpísaného v tejto smernici;
2.6.4 umiestnenie (vpredu, vzadu alebo v strede) a orientácia (prie čna alebo pozd ĺžna) motora;
2.6.5 hmotnos ťnenalo ženého vozidla, pokia ľmá negatívny vplyv na výsledky nárazového testu predpísaného v tejto
smernici;
2.6.6 nepovinné zariadenia alebo vybavenie interiéru dodané výrobcom, pokia ľmá negatívny vplyv na výsledky
nárazového testu predpísaného v tejto smernici;
2.7 „priestor pre cestujúcich “znamená priestor pre cestujúceho, ohrani čený strechou, podlahou, bo čnými stenami,
dverami, vonkaj ším zasklením a prednou prie čkou a rovinou zadnej prie čky priestoru, alebo rovinou operadla
zadného sedadla;
2.8 „bod R “znamená referen čný bod definovaný výrobcom pre ka ždé sedadlo, vo vz ťahu ku kon štrukcii vozidla;Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 154
2.9 „bod H “znamená referen čný bod stanovený pre ka ždé sedadlo technickou slu žbou zodpovednou za schválenie;
2.10 „pohotovostná hmotnos ť“znamená hmotnos ťvozidla v pohotovostnom stave bez vodi ča, cestujúcich alebo
nákladu, ale s plnou palivovou nádr žou, chladiacou zmesou, mazaním, nástrojmi a náhradným kolesom (ak ich
výrobca dodáva ako štandardné vybavenie);
2.11 „airbag “znamená zariadenie montované ako doplnok k bezpe čnostným pásom a zadr žiavacím systémom
v motorových vozidlách, t.z. systém, ktorý v prípade prudkého nárazu vozidla automaticky rozmiestni pru žnú
konštrukciu pomocou kompresie plynu nachádzajúceho sa v nej, ur čenú na obmedzenie gravita čnej sily styku
jednej alebo viacerých častí tela cestujúceho vo vozidle s interiérom priestoru pre cestujúcich.
3. PO ŽIADAVKY
3.1 Všeobecné špecifikácie platné pre v šetky testy
3.1.1 Bod „H“pre ka ždé sedadlo sa stanoví v súlade s postupom uvedeným v prílohe II k smernici 77/649/EHS.
3.2 Špecifikácie
3.2.1 Kritérium sily, zaznamenané v súlade s doplnkom 5 na figurínach na predných vonkaj ších sedadlách, musí
spĺňaťnasledovné podmienky:
3.2.1.1 kritérium sily pôsobiacej na hlavu (HPC) nesmie by ťväčšie ne ž1000 a výsledné zrýchlenie hlavy nesmie
presiahnu ť80 g po dobu vä čšiu ne ž3 ms. Tento druhý údaj sa musí po čítaťkumulatívne, s vylú čením odrazu
hlavy;
3.2.1.2 kritérium poranenia krku (NIC) nesmie presiahnu ťhodnoty uvedené na obrázkoch 1 a 2 (1);
3.2.1.3 ohybový moment krku okolo osi nesmie presiahnu ť57 Nm pri natiahnutí (1);
3.2.1.4 kritérium kompresie hrudníka (ThCC) nesmie presiahnu ť50 mm;
3.2.1.5 kritérium viskozity (V*C) pre hrudník nesmie presiahnu ť1,0 m/s;
3.2.1.6 kritérium sily pôsobiacej na stehennú kos ť(FFC) nesmie presiahnu ťkritérium stanovené zo vz ťahu sila- čas
uvedené na obrázku 3 tejto prílohy;
3.2.1.7 kritérium sily ohnutia holennej kosti (TCFC) nesmie presiahnu ť8 kN;
3.2.1.8 index holennej kosti (TI), meraný na vrchu a spodku holene, nesmie presiahnu ť1,3 v oboch miestach;
3.2.1.9 pohyb k ĺzajúcich sa kolenných k ĺbov nesmie presiahnu ť15 mm.
3.2.2 Reziduálny posun volantu, meraný v strede náboja volantu, nesmie presiahnu ť80 mm vertikálne smerom hore
a 100 mm horizontálne smerom dozadu.
3.2.3 Žiadne dvere nesmú by ťpočas testov otvorené.
3.2.4 Po čas testu nesmie nasta ťzablokovanie zámkových systémov predných dverí.
3.2.5 Po náraze musí by ťbez pou žitia nástrojov s výnimkou tých, ktoré sú potrebné na podopretie váhy figuríny
možné:
3.2.5.1 otvori ťaspo ňjedny dvere z dverí pripadajúcich na rad sedadiel, ak také sú, a kde také dvere nie sú, posunú ť
sedadlá alebo sklopi ťich operadlá tak, aby bolo mo žné evakuova ťvšetkých cestujúcich; toto je v šak mo žné
použiťlen u vozidiel s pevnou kon štrukciou strechy;
3.2.5.2 uvo ľniťfiguríny z ich zadr žiavacieho systému, ktorý ak je uzamknutý, musí by ťschopný sa uvo ľniťpôsobením
maximálnej sily 60 N v strede ovláda ča uvo ľnenia.
3.2.5.3 vytiahnu ťfiguríny z vozidla bez prispôsobenia sedadiel.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 155
(1) Do dátumu uvedeného v článku 2 ods.2, hodnoty dosiahnuté pre krk neplatia ako kritérium splnenia alebo nesplnenia po žiadaviek pre
udelenie typového schválenia. Výsledky sa musia zaznamena ťv protokole o teste a musí si ich vy žiadaťschva ľovací orgán. Po tomto
dátume hodnota(y) špecifikovaná(é) v tomto bode platia ako kritérium splnenia alebo nesplnenia po žiadaviek, pokia ľsa neprijmú
alternatívne hodnoty v súlade s ustanoveniami článku 4 písm. c).
3.2.6 V prípade vozidiel pohá ňaných kvapalným palivom nesmie po čas alebo po náraze nasta ťväčšie unikanie
kvapaliny z celého palivového systému. Ak po náraze nastane nepretr žité unikanie z ktorejko ľvek časti
palivového systému, rýchlos ťunikania nesmie presiahnu ť5x1 0-4kg/s; ak sa kvapalina z palivového systému
mieša s kvapalinami z iných systémov a rôzne kvapaliny sa nedajú ľahko oddeli ťalebo identifikova ť,všetky
zachytené kvapaliny sa berú do úvahy pri hodnotení nepretr žitého unikania.
Obrázok 1
Kritérium namáhania krku ťahom
Obrázok 2
Kritérium namáhania krku strihom
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 156
Obrázok 3
Kritérium sily na stehennú kos ť
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 157
Doplnok 1
POSTUP TESTU
1. IN ŠTALÁCIA A PRÍPRAVA VOZIDLA
1.1 Testovacie miesto
Plocha pre testy musí by ťdostato čne ve ľká pre rozbehovú dráhu, bariéru a in štalovanie technického
zariadenia potrebného pre test. Posledný úsek dráhy, minimálne 5 m pred bariérou, musí by ťhorizontálny,
rovný a hladký.
1.2 Bariéra
Čelná stena bariéry sa skladá z deformovate ľnej kon štrukcie definovanej v doplnku 6 tejto prílohy. Čelná
stena bariéry je kolmá k smeru dráhy testovaného vozidla, s toleranciou ± 1o. Bariéra je uchytená k telesu
o hmotnosti minimálne 7 x 104kg,čelná stena telesa je vertikálna s toleranciou ± 1o. Toto teleso je
ukotvené na vozovke alebo umiestnené na vozovke s prípadným doplnkovým záchytným zariadením, ktoré
obmedzuje jeho pohyb.
1.3 Orientácia bariéry
Orientácia bariéry je taká, aby bol prvý styk vozidla s bariérou na strane st ĺpika volantu. Ke ďexistuje vo ľba
medzi testom s vozidlom s pravostranným alebo ľavostranným riadením, musí sa test vykona ť
s nepriaznivej šou vo ľbou pod ľa pokynov technickej slu žby zodpovednej za vykonanie testu.
1.3.1 Nastavenie vozidla vo či bariére
Vozidlo musí prekrýva ťčelnú stenu bariéry o 40 % ± 20 mm.
1.4 Stav vozidla
1.4.1 Všeobecné špecifikácie
Testované vozidlo musí by ťreprezentantom sériovej výroby, vrátane v šetkého be žne montovaného vybavenia
a musí by ťvb e žnom prevádzkovom stave. Niektoré komponenty sa mô žu nahradi ťtam, kde je zrejmé, že
táto náhrada nemá podstatný vplyv na výsledky namerané pod ľa bodu 6.
1.4.2 Hmotnos ťvozidla
1.4.2.1 Hmotnos ťtestovaného vozidla musí zodpoveda ťpohotovostnej hmotnosti vozidla.
1.4.2.2 Palivová nádr žmusí by ťnaplnená vodou o hmotnosti 90 % hmotnosti plnej nádr že paliva, ktorú špecifikuje
výrobca, s toleranciou ± 1 %.
1.4.2.3 V šetky ostatné systémy (brzdy, chladenie, at ď.) mô žub y ťprázdne; hmotnos ťkvapaliny sa musí kompenzo-
vať.
1.4.2.4 Ak hmotnos ťmeracieho zariadenia vo vozidle presiahne povolenú hodnotu 25 kg, mô že sa zní žiťtak, aby
to nemalo podstatnej ší vplyv na výsledky namerané pod ľa bodu 6.
1.4.2.5 Hmotnos ťmeracieho zariadenia sa nesmie meni ťvžiadnej z osí referen čného za ťaženia o viac ne ž5% ,
pričomžiadna zo zmien nesmie presiahnu ť20 kg.
1.4.2.6 Hmotnos ťvozidla vyplývajúca z ustanovení bodu 1.4.2.1 musí by ťuvedená v protokole o teste.
1.4.3 Úpravy priestoru pre cestujúcich
1.4.3.1 P o l o h a v o l a n t u
Volant, ak je nastavite ľný, sa musí umiestni ťv normálnej polohe ur čenej výrobcom, alebo ak nie je ur čená,
v strede medzi limitmi jeho rozsahu nastavenia. Na konci svojej posuvnej dráhy musí zosta ťvolant vo ľný
ap r i e čky volantu sú v polohe, ktorá pod ľa výrobcu, zodpovedá jazde vozidla priamo vpred.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 158
1.4.3.2 Z a s k l e n i e
Pohyblivé sklá vozidla musia by ťv uzavrenej polohe. Pre ú čely merania a po dohode s výrobcom mô žub y ť
spustené za predpokladu, že poloha ovládacej k ľuky zodpovedá uzavrenej polohe.
1.4.3.3 P á k a r a d e n i a p r e v o d o v ý c h s t u p ňov
Páka radenia prevodových stup ňov musí by ťv polohe neutrálu.
1.4.3.4 P e d á l e
Pedále musia by ťv normálnej ne činnej polohe. Ak sú nastavite ľné, musia by ťnastavené v ich strednej
polohe, pokia ľvýrobca nestanoví inú polohu.
1.4.3.5 D v e r e
Dvere musia by ťuzavreté ale nie zamknuté.
1.4.3.6 O t v á r a c i a s t r e c h a
Ak je vozidlo vybavené otváracou alebo posuvnou strechou, táto musí by ťvo svojej uzavrenej polohe. Pre
účely merania a po dohode s výrobcom mô žeb y ťotvorená.
1.4.3.7 S l n e čnáclona
Slnečná clona musí by ťsklopená vo svojej nefunk čnej polohe.
1.4.3.8 S p ä t n é z r k a d l o
Vnútorné spätné zrkadlo musí by ťvo svojej normálnej polohe pou žívania.
1.4.3.9 R u čnéoperadlá
Ručné operadlá vpredu a vzadu, ak sú posuvné, musia by ťvo spodnej polohe, pokia ľtomu nebráni poloha
figurín vo vozidle.
1.4.3.10 O p i e r k y h l a v y
Opierky hlavy nastavite ľné na vý šku musia by ťvo svojej najhornej šej polohe.
1.4.3.11 S e d a d l á1.4.3.11.1 Poloha predných sedadiel
Sedadlá nastavite ľné pozd ĺžne musia by ťumiestnené tak, že ich bod „H“(pozri bod. 3.1.1) je v strednej
polohe dráhy, alebo k nej najbli žšej blokovanej polohe, vo vý ške definovanej výrobcom (ak je nezávisle
nastavite ľné na vý šku).
V prípade lavicového sedadla je vz ťažným bodom bod „H“sedadla vodi ča.
1.4.3.11.2 Poloha operadiel predných sedadiel
Ak sú nastavite ľné, musia by ťoperadlá sedadiel nastavené tak, že výsledný sklon trupu figuríny sa čo
možno najviac pribli žuje hodnote odporu čenej výrobcom pre be žné pou žívanie, alebo ak takéto odporu-
čenie nie je, je sklon 25
osmerom dozadu od vertikály.
1.4.3.11.3 Zadné sedadlá
Ak sú nastavite ľné, musia by ťzadné sedadlá alebo lavicové sedadlá umiestnené v najzadnej šej polohe.
2. FIGURÍNY
2.1 Predné sedadlá
2.1.1 Figurína zodpovedajúca špecifikáciám pre Hybrid III (1) vybavená členkom v uhle 45oas pĺňajúca špecifikácie
pre jej nastavenie, sa namontuje na ka ždé z vonkaj ších predných sedadiel v súlade s podmienkami
stanovenými v doplnku 3. Figurína je vybavená meracími systémami, zodpovedajúcimi špecifikáciám
uvedeným v doplnku 5, ktoré zaznamenávajú údaje potrebné na stanovenie kritéria sily. Členok figuríny sa
musí certifikova ťv súlade s postupmi uvedenými v doplnku 7 k prílohe II.
2.1.2 Automobil sa bude testova ťso zadr žiavacími systémami dodanými výrobcom.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 159
(1) Technické špecifikácie a podrobné výkresy Hybridu III zodpovedajú základným rozmerom štatisticky priemerného mu ža Spojených
štátov amerických a špecifikácie pre jeho nastavenie pre tento test sú ulo žené Generálnym sekretárom Organizácie spojených národov
am ô žub y ťnažiados ťposkytnuté sekretariátom Európskej hospodárskej komisie, Palác národov, Ženeva, Švajčiarsko.
3. POHON A SMER VOZIDLA
3.1 Vozidlo musí by ťpohá ňané bu ďsvojím vlastným motorom, alebo akýmko ľvek iným hnacím zariadením
3.2 V okamihu nárazu nesmie by ťvozidlo na ďalej vystavené pôsobeniu akéhoko ľvek iného riadiaceho alebo
hnacieho zariadenia.
3.3 Smer vozidla musí by ťtaký, aby sp ĺňal po žiadavky bodov 1.2 a 1.3.1.
4. TESTOVACIA RÝCHLOS Ť
Rýchlos ťvozidla v okamihu nárazu musí by ť56 - 0 + 1 km/h. Ak bol v šak test vykonaný pri vy ššej
rýchlosti a vozidlo sp ĺňap o žiadavky, test sa pova žuje za splnený.
5. MERANIA VYKONANÉ S FIGURÍNOU NA PREDNÝCH SEDADLÁCH
5.1 V šetky merania potrebné na overenie kritéria sily sa musia robi ťs údajovými kanálmi, zodpovedajúcimi
špecifikáciám uvedeným v doplnku 5.
5.2 Rozdielne parametre sa zaznamenajú nezávislými údajovými kanálmi nasledovnej CFC (Kmito čtová trieda
kanálu):
5.2.1 Merania v hlave figuríny
Zrýchlenie a) vztiahnuté k ťažisku sa vypo číta z trojosových komponentov zrýchlenia nameraných s CFC
1000.
5.2.2 Merania v krku figuríny
5.2.2.1 Axiálna ťažná sila a stri žná sila po celej d ĺžke v mieste styku krku a hlavy sa meria s CFC 1000.
5.2.2.2 Ohybový moment okolo laterálnej osi v mieste styku krku a hlavy sa meria s CFC 600.
5.2.3 Merania v hrudníku figuríny
Prehnutie hrude medzi hrudnou kos ťou a chrbticou sa meria s CFC 180.
5.2.4 Merania v stehennej a holennej časti figuríny
5.2.4.1 Axiálna kompresná sila a ohybový moment sa merajú s CFC 600.5.2.4.2 Posun holennej kosti vzh ľadom na stehennú kos ťsa meria v kolennom k ĺbe s CFC 180.
6. MERANIA VYKONANÉ NA VOZIDLE
6.1 Aby mohol by ťvykonaný zjednodu šený test uvedený v doplnku 4, musí sa ur čiťdecelera čná krivka
konštrukcie, na základe hodnoty pozd ĺžnych akcelerometrov pri základni st ĺpika „B“na nárazovej strane
vozidla s CFC 180, pomocou údajových kanálov zodpovedajúcich po žiadavkám stanoveným v doplnku 5.
6.2 Rýchlostná krivka, ktorá sa pou žije v postupe testu popísanom v doplnku 4, sa musí získa ťz pozd ĺžnych
akcelerometrov pri základni st ĺpika „B“na nárazovej strane.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 160
Doplnok 2
STANOVENIE KRITÉRIÍ SILY
1. KRITÉRIUM SILY PÔSOBIACEJ NA HLAVU (HPC)
1.1 Toto kritérium sa pova žuje za splnené, ke ďpočas testu nenastane žiadny styk medzi hlavou a ktorýmko ľvek
komponentom vozidla.
1.2 Ak tomu tak nie je, výpo čet hodnoty HPC sa urobí na základe zrýchlenia a) meraného pod ľa bodu 5.2.1
Doplnku 1 k tejto Prílohe pod ľa nasledujúceho vzorca:
HPC ¼t2-t1 ðÞ1
t2-t1Zt2
t1adt/C20/C21 2,5
;
kde:
1.2.1. výraz „a“je výsledné zrýchlenie namerané pod ľa bodu 5.2.1 doplnku 1 k tejto prílohe a meria sa v jednotkách
gravitácie, g (1 g = 9,81 m/s2);
1.2.2. ak sa mô že uspokojivo stanovi ťzačiatok dotyku hlavy, t2at1sú dve okam žité doby vyjadrené v sekundách,
ktoré definujú interval medzi za čiatkom dotyku hlavy a koncom záznamu, pre ktorý je hodnota HPC maximálna;
1.2.3. ak sa nemô že stanovi ťzačiatok dotyku hlavy, t2at1sú dve okam žité doby vyjadrené v sekundách, ktoré definujú
interval medzi za čiatkom a koncom záznamu, pre ktorý je hodnota HPC maximálna;
1.2.4. Hodnoty HPC, pre ktoré je časový interval (t1–t2)v äčšín ež36 ms, sa pre ú čely výpo čtu maximálnej hodnoty
neberú do úvahy.
1.3. Hodnota výsledného zrýchlenia hlavy po čas predného nárazu, ktoré kumulatívne presahuje 3 ms, sa vypo číta
z výsledného zrýchlenia hlavy, meraného pod ľa bodu 5.2.1 doplnku 1 k tejto prílohe.
2. KRITÉRIÁ PORANENIA KRKU (NIC)
2.1. Tieto kritériá sú ur čené kompresnou axiálnou silou, axiálnou ťahovou silou a strihovou silou po celej d ĺžke
v sty čnom mieste hlavy a krku, vyjadrenými v kN a meranými pod ľa bodu 5.2.2 doplnku 1 k tejto prílohe,
a dobou trvania týchto síl vyjadrenou v ms.
2.2. Kritérium ohybového momentu krku je ur čené ohybovým momentom vyjadreným v Nm okolo laterálnej osi
v mieste styku hlavy a krku, meraným pod ľa bodu 5.2.2 doplnku 1 k tejto prílohe.
2.3. Musí sa zaznamena ťohybový moment krku vyjadrený v Nm.
3. KRITÉRIUM KOMPRESIE HRUDNÍKA (ThCC) A KRITÉRIUM VISKOZITY (V*C)
3.1 Kritérium kompresie hrudníka je ur čené absolútnou hodnotou deformácie hrudníka vyjadrenou v mm a meranou
podľa bodu 5.2.3 doplnku 1 k tejto prílohe.
3.2 Kritérium viskozity (V*C) sa vypo číta ako okam žitý výsledok kompresie a rýchlosti prehnutia hrudnej kosti,
meraných pod ľa bodu 6 a tie žbodu 5.2.3 doplnku 1 k tejto prílohe.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 161
4. KRITÉRIUM SILY PÔSOBIACEJ NA STEHENNÚ ČASŤ(FFC)
4.1 Toto kritérium je ur čené kompresným za ťažením vyjadreným v kN, prená šaným axiálne na ka ždú stehennú kos ť
figuríny a meraným pod ľa bodu 5.2.4 doplnku 1 k tejto prílohe, a dobou trvania tohto za ťaženia vyjadrenou
v ms.
5. KRITÉRIUM KOMPRESNEJ SILY PÔSOBIACEJ NA HOLENNÚ ČASŤ(TCFC) A INDEX HOLENE (TI)
5.1 Kritérium kompresnej sily pôsobiacej na holennú kos ťje ur čené kompresným za ťažením (Fz) vyjadreným v kN,
prená šaným axiálne na ka ždú holennú kos ťfiguríny a meraným pod ľa bodu 5.2.4 doplnku 1 k prílohe II.
5.2 Index holene sa vypo číta na základe ohybových momentov (MxaMy) meraných pod ľa bodu 5.1 pomocou
nasledujúceho vzorca:
TI = | Mr/MC)R|+|Fz/(Fc)z|
kde: MX= ohybový moment okolo osi x
MY= ohybový moment okolo osi y
(MC)R= kritický ohybový moment, má by ť225 Nm
FZ= kompresná axiálna sila v smere osi z
(FC)Z= kritická kompresná sila v smere osi z, má by ť39,5 kN
MR=ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃ
MXðÞ2þMYðÞ2q
Index holene sa vypo číta pre vrch a spodok ka ždej holene; FZsa však mô že mera ťpri jednej z oboch polôh.
Získaná hodnota sa pou žije pri výpo čte TI pre vrch a spodok. Momenty MxaMysa merajú samostatne pri
oboch polohách.
6. POSTUP PRI VÝPO ČTE KRITÉRIA VISKOZITY (V*C) PRE FIGURÍNU HYBRID III
6.1 Kritérium viskozity V*C sa vypo číta z okam žitého výsledku kompresie a rýchlosti prehnutia hrudnej kosti. Obe
hodnoty sa odvodia z merania prehnutia hrudnej kosti.
6.2 Odozva prehnutia hrudnej kosti sa filtruje raz pri CFC 180. Kompresia v čase t sa vypo číta z tohto filtrovaného
signálu ako:
CtðÞ¼DtðÞ
0,229
Rýchlos ťprehnutia hrudnej kosti v čase t sa vypo číta z filtrovaného prehnutia ako:
VtðÞ¼8/C2Dtþ1ðÞ -D t-1ðÞ/C0/C1
-D tþ2ðÞ -D t-2ðÞ/C0/C1
12δt;
kde Dt)je prehnutie v čase t v metroch a δtj e časový interval v sekundách, medzi meraniami prehnutia.
Maximálna hodnota δt je 1,25 x 10-4sekúnd. Postup výpo čtu je znázornený na nasledujúcom diagrame.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 162
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 163
Doplnok 3
USPORIADANIE A IN ŠTALOVANIE FIGURÍNY A NASTAVENIE ZADR ŽIAVACÍCH SYSTÉMOV
1. USPORIADANIE FIGURÍN
1.1 Samostatné sedadlá
Rovina symetrie figuríny sa musí zhodova ťs vertikálnou strednou rovinou sedadla.
1.2 Predné lavicové sedadlo
1.2.1 Vodi č
Rovina symetrie figuríny musí le žaťvo vertikálnej rovine prechádzajúcej cez stred volantu a rovnobe žnej
s pozd ĺžnou strednou rovinou vozidla. Ak je poloha sedenia ur čená tvarom lavice, také sedadlo sa musí
pova žovaťza samostatné sedadlo.
1.2.2 Krajný cestujúci
Rovina symetrie figuríny cestujúceho musí by ťsymetrická s rovinou figuríny vodi čav ov z ťahu k pozd ĺžnej
strednej rovine vozidla. Ak je poloha sedenia ur čená tvarom lavice, také sedadlo sa musí pova žovaťza
samostatné sedadlo.
1.3 Lavicové sedadlo pre cestujúcich vpredu (okrem vodi ča)
Roviny symetrie figuríny sa musia zhodova ťso strednými rovinami polôh sedenia definovanými výrobcom.
2. IN ŠTALOVANIE FIGURÍN
2.1 Hlava
Priečna prístrojová doska hlavy musí by ťhorizontálna s toleranciou 2,5°. Aby sa vyrovnala hlava testovacej
figuríny vo vozidlách so zvislými sedadlami bez nastavite ľných operadiel, musí sa postupova ťnasledovne.
Najprv sa nastaví poloha bodu „H“v rámci limitov stanovených v bode 2.4.3.1 tohto doplnku, aby sa vyrovnala
priečna prístrojová doska hlavy testovacej figuríny. Ak nie je e šte prie čna prístrojová doska hlavy vyrovnaná,
potom sa nastaví uhol panvy testovacej figuríny v rámci limitov stanovených v bode 2.4.3.2 tohto doplnku. Ak
nie je e šte prie čna prístrojová doska hlavy ani potom vyrovnaná, nastaví sa kr čná konzola testovacej figuríny na
minimálnu hodnotu potrebnú na zabezpe čenie horizontálnej polohy prie čnej prístrojovej dosky hlavy
s toleranciou 2,5°.
2.2 Ramená
2.2.1 Horná časťramien testovacej figuríny predstavujúcej vodi ča, musí by ťvoči trupu nastavená tak, aby ich osi boli
čom o žno najbli žšie k vertikálnej rovine.
2.2.2 Horná časťramien testovacej figuríny predstavujúcej cestujúceho sa musí dotýka ťoperadla sedadla a bokov
trupu.
2.3 Ruky
2.3.1 Dlane testovacej figuríny predstavujúcej vodi ča sa musia dotýka ťvonkaj šejčasti venca volantu v jeho horizon-
tálnej osi. Palce musia by ťpolo žené na venci volantu a musia by ťľahko páskou uchytené na venci volantu tak,
žek e ďje ruka testovacej figuríny tla čená smerom hore silou minimálne 9 N a maximálne 22 N, uvo ľní sa
páska uchytávajúca ruku na venci volantu.
2.3.2 Dlane testovacej figuríny predstavujúcej cestujúceho sa musia dotýka ťvonkaj šej strany stehien. Malí ček sa musí
dotýka ťčalúnenia sedadla.
2.4 Trup
2.4.1 Vo vozidlách vybavených lavicovými sedadlami sa musí horná časťtrupu testovacích figurín predstavujúcich
vodiča a cestujúceho dotýka ťoperadla sedadla. Stredná sagitálna rovina figuríny predstavujúcej vodi ča musí by ť
vertikálna a rovnobe žná s pozd ĺžnou osou vozidla, a musí prechádza ťstredom venca volantu. Stredná sagitálna
rovina figuríny predstavujúcej cestujúceho musí by ťvertikálna a rovnobe žná s pozd ĺžnou osou vozidla, a musí
byťod pozd ĺžnej osi vozidla rovnako vzdialená ako stredná sagitálna rovina figuríny predstavujúcej vodi ča.
2.4.2 Vo vozidlách vybavených jednotlivými sedadlami sa musí horná časťtrupu testovacích figurín predstavujúcich
vodiča a cestujúceho dotýka ťoperadla sedadla. Stredná sagitálna rovina figuríny predstavujúcej vodi ča
a cestujúceho musí by ťvertikálna a musí sa zhodova ťs pozd ĺžnou osou jednotlivého sedadla.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 164
2.4.3 Dolná časťtrupu
2.4.3.1 B o d „H“
Bod „H“testovacích figurín predstavujúcich vodi ča a cestujúceho sa musí zhodova ťv rozmedzí 13 mm
u vertikálnych rozmerov a 13 mm u horizontálnych rozmerov, s bodom nachádzajúcim sa 6 mm pod
polohou bodu „H“mechanizmu s tým, žedĺžky segmentov stehna a holene pou žívaných na výpo čet bodu
„H“sa musia nastavi ťna 414 a 401 mm, namiesto 432 resp. 417 mm.
2.4.3.2 U h o l p a n v y
S pou žitím meradiel (1) uhlu panvy vlo žených do meracieho otvoru bodu „H“figuríny, uhol nameraný od
horizontály na 76,2 mm plochom povrchu meradla musí by ť22,5° ± 2,5°.
2.5 Nohy
2.5.1 Horné časti nôh testovacej figuríny predstavujúcej vodi ča a cestujúceho musia spo čívaťnačalúnení sedadla
takou plochou, akú umo žňuje umiestnenie nohy. Po čiatočná vzdialenos ťmedzi vonkaj šími plochami ramien
kolennej vidlice musí by ť270 mm ± 10 mm.
2.5.2 V rozumnom rozsahu musí by ťľavá noha figuríny predstavujúcej vodi ča a obe nohy figuríny predstavujúcej
cestujúceho vo vertikálnych pozd ĺžnych rovinách. V rozumnom rozsahu musí by ťpravá noha figuríny
predstavujúcej vodi ča vo vertikálnej pozd ĺžnej rovine. V súlade s bodom 2.6 je prípustné kone čné nastavenie
umiestnenia chodidiel pre rôzne konfigurácie priestoru pre cestujúcich.
2.6 Chodidlá
2.6.1 Pravé chodidlo testovacej figuríny predstavujúcej vodi ča musí spo čívaťna nestla čenom akcelerátore, pri čom je
päta na najzadnej šom mieste povrchu podlahy v rovine pedálu. Ak chodidlo nemô žeb y ťumiestnené na
akcelera čnom pedále, musí sa umiestni ťkolmo k holennej kosti a čom o žno najviac dopredu v smere osi
pedála, pri čom je päta na najzadnej šom mieste povrchu podlahy. Päta ľavého chodidla musí by ťumiestnená čo
možno najviac vpredu a musí spo čívaťna podlahe. Ľavé chodidlo musí by ťumiestnené čom o žno najrovnej šie
na doske pre no žné ovláda če. Pozd ĺžna os ľavého chodidla musí by ťumiestnená čom o žno najviac rovnobe žne
s pozd ĺžnou osou vozidla.
2.6.2 Päty oboch chodidiel testovacej figuríny predstavujúcej cestujúceho musia by ťumiestnené čom o žno najviac
vpredu a musia spo čívaťna podlahe. Obe chodidlá musia by ťumiestnené čom o žno najrovnej šie na doske pre
nožné ovláda če. Pozd ĺžna os chodidiel musí by ťumiestnená čom o žno najviac rovnobe žne s pozd ĺžnou osou
vozidla.
2.7 In štalované meracie prístroje nesmú v žiadnom prípade ovplyv ňovaťpohyb figuríny po čas nárazu.
2.8 Teplota figurín a systému meracích prístrojov sa musí ustáli ťpred testom a musí sa udr žiavaťpokia ľmožno
v rozsahu medzi 19oCa2 2oC.
2.9 Odev figuríny
2.9.1 Figuríny vybavené prístrojmi sa oble čú do tvarovo prispôsobeného bavlneného na ťahovacieho prádla s krátkymi
rukávmi a nohavicami siahajúcimi do pol lýtok, špecifikovaného v FMVSS 208, výkresy 78051-292 a 293
alebo ich ekvivalentu.
2.9.2 Obuv ve ľkosti 11EE, špecifikovaná v FMVSS 208, výkresy 78051-294 ( ľavá) a 78051-295 (pravá) alebo ich
ekvivalent, sa obuje na ka ždé chodidlo testovacích figurín.
3. NASTAVENIE ZADR ŽIAVACEHO SYSTÉMU
S testovacou figurínou v jej ur čenej polohe sedenia, ako je špecifikované príslu šnými po žiadavkami bodov 2.1
až2.6, umiestni sa pás okolo testovacej figuríny a zapne sa v západke. Odstránia sa v šetky uvo ľnenia bru šného
pásu. Potiahne sa horná časťtrupu pri čom sa odvíja popruh z navíja ča a znovu sa navinie; táto činnos ťsa
opakuje štyrikrát. Na bru šný pás sa pou žijeťahové za ťaženie od 9 do 18 N. Ak je pásový systém vybavený
napínacím a uvo ľňovacím zariadením, ramenný pás na hornej časti trupu sa maximálne uvo ľní tak, ako to
odporú ča výrobca pre normálne po žitie vozidla v príru čke majite ľa. Ak pásový systém nie je vybavený
napínacím a uvo ľňovacím zariadením, nadbyto čnáčasťpopruhu v ramennom páse sa navinie navíjacou silou
navíja ča.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 165
(1) Pokia ľsa pre túto polo žku neprijmú medzinárodné normy, musia sa pou žiťmeradlá zhodné s GM výkresom 78051-532, referen čná
časť572.
Doplnok 4
POSTUP TESTU S VOZÍKOM
1. IN ŠTALÁCIA A POSTUP TESTU
1.1 Vozík
Vozík musí by ťkonštruovaný tak, aby nevykazoval žiadnu trvalú deformáciu po teste. Musí by ťvedený tak, aby
počas nárazovej fázy nepresiahla odchýlka 5ovo vertikálnej rovine a 2ov horizontálnej rovine.
1.2 Stav kon štrukcie
1.2.1 Všeobecne
Testovaná kon štrukcia musí reprezentova ťsériovú výrobu príslu šného vozidla. Niektoré komponenty sa mô žu
nahradi ťalebo odstráni ťtam, kde takáto náhrada alebo odstránenie nemá zjavný vplyv na výsledky testu.
1.2.2 Nastavenie
Nastavenie musí zodpoveda ťnastaveniu uvedenému v bode 1.4.3 doplnku k tejto Prílohe, berúc do úvahy bod
1.2.1 vy ššie.
1.3 Pripevnenie kon štrukcie
1.3.1 Kon štrukcia sa musí pevne pripevni ťna vozík tak, aby po čas testu nenastal žiadny posun.
1.3.2 Metóda pou žitá na upútanie kon štrukcie k vozíku nesmie ma ťvplyv na pevnos ťkotvových úchytiek sedadiel
alebo zadr žiavacích systémov a nesmie spôsobi ťakéko ľvek abnormálne deformácie kon štrukcie.
1.3.3 Odporu čené pripev ňovacie zariadenie je také, pri ktorom kon štrukcia spo číva na podperách umiestnených
pribli žne v osiach kolies alebo, ak je to mo žné, je kon štrukcia s vozíkom spojená závesným systémom.
1.3.4 Uhol medzi pozd ĺžnou osou vozidla a smerom pohybu vozíka musí by ť0° ± 2°.
1.4 Figuríny
Figuríny a ich umiestnenie musí sp ĺňaťšpecifikácie uvedené v bode 2 doplnku 3.
1.5 Meracie prístroje
1.5.1 Spomalenie kon štrukcie
Poloha sníma čov merajúcich spomalenie kon štrukcie po čas nárazu musí by ťrovnobe žná s pozd ĺžnou osou vozíka
podľašpecifikácií Doplnku 5 (CFC 180).
1.5.2 Merania vykonané na figurínach
Všetky merania potrebné na kontrolu ur čených kritérií sú stanovené v bode 5 prílohy I.
1.6 Decelera čná krivka kon štrukcie
Decelera čná krivka kon štrukcie po čas fázy nárazu má by ťtaká, aby sa krivka znázor ňujúca „zmenu rýchlosti
v závislosti na čase“získaná integráciou v žiadnom bode nelí šila o viac ne ž± 1 m/s od referen čnej krivky
príslu šného vozidla, znázor ňujúcej „zmenu rýchlosti v závislosti na čase“, ako je definované na obrázku 1 tohto
doplnku. Posun vzh ľadom na časovú os referen čnej krivky sa mô že pou žiťna získanie štruktúry rýchlosti vo
vnútri koridoru.
1.7 Referen čná krivka delta V = f(t) príslu šného vozidla
Táto referen čná krivka sa získa integráciou decelera čnej krivky príslu šného vozidla pri teste čelného nárazu proti
bariére, ako je uvedené v bode 6 doplnku 1 k tejto prílohe.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 166
1.8. Ekvivalentná metóda
Test sa mô že vykona ťniektorou inou metódou ne žje spoma ľovanie vozíka za predpokladu, že taká metóda
spĺňap o žiadavky týkajúce sa rozsahu zmeny rýchlosti popísanej v bode 1.6.
Obrázok 1
Ekvivalentná krivka –toleran čné pásmo krivky V = ft)
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 167
Doplnok 5
TECHNIKA MERANIA PRI TESTOCH: PRÍSTROJOVÉ VYBAVENIE
1. DEFINÍCIE
1.1 Údajový kanál
Údajový kanál obsahuje celé prístrojové vybavenie od sníma ča (alebo viacnásobných sníma čov, ktorých
výstupy sú zlú čené niektorým špecifikovaným spôsobom), a žpo akéko ľvek analytické postupy, ktoré mô žu
meni ťkmito čtový obsah alebo amplitúdový obsah údajov.
1.2 Sníma č
Prvé zariadenie v údajovom kanáli pou žívané na zmenu fyzickej veli činy na merate ľnú druhotnú veli činu (ako
je elektrické napätie), ktorú mô že spracováva ťzvyšnáčasťkanálu.
1.3 Amplitúdová trieda kanálu: CAC
Ozna čenie údajového kanála, ktoré znamená, že kanál sp ĺňau rčité amplitúdové charakteristiky špecifikované
v doplnku. Číslo CAC je numericky rovné hornému limitu meracieho rozsahu.
1.4 Charakteristické kmito čty FH,FL,FN
Tieto frekvencie sú definované na obrázku 1.
1.5 Kmito čtová trieda kanálu: CFC
Kmito čtová trieda kanálu je ur čená číslom, ktoré vyjadruje, že odozva kmito čtu kanálu le ží v rámci limitov
špecifikovaných na obrázku 1. Toto číslo a hodnota kmito čtu FHv Hz sa numericky rovnajú.
1.6 Koeficient citlivosti
Strmos ťpriamky reprezentujúcej najvä čšie prispôsobenie sa kalibra čným hodnotám, stanoveným metódou
najmen šíchštvorcov v rámci amplitúdovej triedy kanálu.
1.7 Kalibra čný faktor údajového kanálu
Stredná hodnota koeficientov citlivosti vy číslená pre kmito čty, ktoré sú rovnomerne rozmiestnené na
logaritmickej stupnici medzi FLa 0,4 FH.
1.8 Chyba lineárnosti
Pomer maximálneho rozdielu, vyjadrený v percentách, medzi kalibra čnými hodnotami a zodpovedajúcimi
hodnotami od čítanými z priamky definovanej v bode 1.6 pri hornom limite amplitúdovej triedy kanálu.
1.9 Citlivos ťprechodu
Pomer výstupného signálu k vstupnému signálu, ke ďsa sníma čbudí kolmo k meracej osi. Je vyjadrená ako
percento citlivosti pozd ĺžmeracej osi.
1.10 Fázové časové oneskorenie
Fázové časové oneskorenie údajového kanálu sa rovná fázovému oneskoreniu (v radiánoch) sínusového
signálu, delenému uhlovým kmito čtom toho signálu (v radiánoch/s).
1.11 Prostredie
V danom momente súhrn v šetkých vonkaj ších podmienok a vplyvov, ktorým je vystavený údajový kanál.
2. PO ŽIADAVKY NA VÝKON
2.1 Chyba lineárnosti
Absolútna hodnota chyby lineárnosti údajového kanálu pri akejko ľvek frekvencii v CFC sa musí rovna ťalebo
musí by ťmen šia ne ž2,5 % hodnoty CAC v celom meracom rozsahu.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 168
2.2 Amplitúda vo vz ťahu ku kmito čtu
Kmito čtová odozva údajového kanálu musí le žaťv rámci limitujúcich kriviek uvedených na Obrázku 1. Nula
čiary dB je stanovená kalibra čným faktorom.
2.3 Fázové časové oneskorenie
Musí by ťstanovené fázové časové oneskorenie medzi vstupným a výstupným signálom údajového kanálu,
a nesmie sa meni ťo viac ne ž0,1 FHs medzi 0,03 FHaFH.
2.4 Časová základ ňa
2.4.1 Musí sa zaznamena ťčasová základ ňa a musí by ťaspo ň10 ms s presnos ťou 1 %.
2.4.2 Relatívne časové oneskorenie
Relatívne časové oneskorenie medzi signálom dvoch alebo viacerých údajových kanálov, bez oh ľadu na ich
kmito čtovú triedu, nesmie presiahnu ť1 ms s vylú čením oneskorenia spôsobeného fázovým posuvom.
Dva alebo viaceré kanále, ktorých signály sú zlú čené, musia ma ťrovnakú kmito čtovú triedu a nesmú ma ť
relatívne časové oneskorenie vä čšie ne ž0,1 FHs.
Táto po žiadavka platí pre analógové signály ako aj pre synchronizované impulzy a digitálne signály.
2.5 Prechodová citlivos ťsníma ča
Prechodová citlivos ťsníma ča musí by ťmen šia ne ž5%vk a ždom smere.
2.6 Kalibrácia
2.6.1 Všeobecne
Údajový kanál by sa mal kalibrova ťaspo ňraz za rok pod ľa referen čného vybavenia na základe známych
noriem. Pou žitá metóda porovnávania s referen čným vybavením nesmie spôsobi ťchybu vä čšiu ne ž1% C A C .
Použitie referen čného vybavenia je limitované kmito čtovým rozsahom, na ktorý bolo kalibrované. Subsystémy
údajového kanála sa mô žu vyhodnocova ťjednotlivo a výsledky mô žub y ťpremietnuté v presnosti celkového
údajového kanála. Toto sa mô že napríklad vykona ťelektrickým signálom známej amplitúdy, simulujúcim
výstupný signál sníma ča, ktorý umo žňuje vykonanie kontroly koeficientu zosilnenia údajového kanálu, bez
sníma ča.
2.6.2 Presnos ťreferen čného vybavenia pre kalibráciu
Presnos ťreferen čného vybavenia pre kalibráciu musí certifikova ťalebo potvrdi ťoficiálny metrologický orgán.
2.6.2.1 S t a t i c k á k a l i b r á c i a
2.6.2.1.1 Zrýchlenia
Odchýlky musia by ťmen šie ne ž± 1,5 % CAC.
2.6.2.1.2 Sily
Odchýlky musia by ťmen šie ne ž±1%C A C .
2.6.2.1.3 Posuvy
Odchýlky musia by ťmen šie ne ž±1%C A C .
2.6.2.2 D y n a m i c k á k a l i b r á c i a
2.6.2.2.1 Zrýchlenia
Odchýlka v referen čných zrýchleniach vyjadrená ako percento CAC musí by ťmen šia ne ž± 1,5 % CAC do
400 Hz, ± 2 % CAC medzi 400 Hz a 900 Hz a ± 2,5 % CAC nad 900 Hz.
2.6.2.3 Čas
Relatívna odchýlka v referen čnom čase musí by ťmen šia ne ž10-5.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 169
2.6.3 Koeficient citlivosti a odchýlka lineárnosti
Koeficient citlivosti a odchýlka lineárnosti sa musia stanovi ťna základe merania výstupného signálu údajového
kanála, vo vz ťahu k známemu vstupnému signálu pre rôzne hodnoty tohto signálu. Kalibrovanie informa čné-
ho kanála musí pokrýva ťcelý rozsah amplitúdovej triedy.
Pre dvojsmerné kanále sa musia pou žiťkladné aj záporné hodnoty.
Ak kalibra čné zariadenie nemô že vyprodukova ťpožadovaný vstupný signál kvôli nadmerne vysokým
kvantitatívnym meraným hodnotám, kalibrovanie sa musí vykona ťv rámci limitov kalibra čných noriem
a tieto limity sa musia zaznamena ťv testovom protokole.
Úplný údajový kanál sa musí kalibrova ťpri kmito čte alebo pri škále kmito čtov s charakteristickými
hodnotami medzi FLa 0,4 FH.
2.6.4 Kalibrovanie kmito čtovej odozvy
Fázové a amplitúdové krivky odozvy v závislosti na kmito čte sa stanovia na základe merania fázy a amplitúdy
výstupných signálov údajového kanála, vo vz ťahu k známemu vstupnému signálu pre rôzne hodnoty tohto
signálu meniace sa od FLdo 10 násobku CFC alebo 3000 Hz pod ľa toho, ktorá hodnota je ni žšia.
2.7 Vplyvy prostredia
Na identifikáciu vplyvov prostredia (ako sú elektrické alebo magnetické toky, prenosové charakteristiky kábla,
atď.) by sa mala vykonáva ťpravidelná kontrola. Toto sa mô že napríklad robi ťtak, že sa zaznamenajú výstupy
náhradných kanálov, vybavených sníma čmi figuríny. Ak sa získajú výrazné výstupné signály, je potrebné
vykona ťkorekciu napríklad výmenou káblov.
2.8 Výber a ur čenie údajového kanálu
CAC a CFC definujú údajový kanál.
CAC musí by ť1., 2. alebo 5. mocninou čísla desa ť.
3. MONTÁ ŽSNÍMA ČOV
Sníma če musia by ťuchytené pevne tak, aby ich záznamy boli čom o žno najmenej ovplyvnite ľné vibráciami.
Akáko ľvek montá ž, ktorá má najni žšiu kmito čtovú odozvu rovnajúcu sa aspo ň5 násobku kmito čtu FHuvažovaného údajového kanála, sa bude pova žovaťza platnú. Najmä akcelera čné sníma če by sa mali
montova ťtak, žep o čiatočný uhol skuto čnej osi merania a zodpovedajúcej osi referen čného osového systému
nie je vä čšín e ž5o, pokia ľsa nevykoná analytické alebo experimentálne hodnotenie vplyvu montá žen a
zberané údaje. Ke ďsa majú mera ťviacosové zrýchlenia v bode, ka ždá os sníma ča by mala prechádza ťvo
vzdialenosti do 10 mm od tohto bodu, a ťažisko seizmickej hmotnosti ka ždého akcelerometra by malo le žať
do 30 mm od tohto bodu.
4. ZAZNAMENÁVANIE4.1 Analógový magnetický registra čný prístroj
Rýchlos ťpásky by mala by ťstabilná a mala by sa lí šiťmaximálne 0,5 % od pou žitej rýchlosti pásky. Pomer
užitočného signálu k šumu nemá by ťmen šín ež42 dB pri maximálnej rýchlosti pásky. Celkové harmonické
skreslenie má by ťmen šie ne ž3 % a chyba lineárnosti má by ťmen šia ne ž1 % meracieho rozsahu.
4.2 Digitálny magnetický registra čný prístroj
Rýchlos ťpásky by mala by ťstabilná a mala by sa lí šiťmaximálne 10 % od pou žitej rýchlosti pásky.
4.3 Registra čný prístroj s papierovou páskou
V prípade priameho zapisovania údajov by rýchlos ťpapiera mala by ťaspo ňjeden a pol násobkom čísla
vyjadrujúceho F
Hv Hz. V ostatných prípadoch by rýchlos ťpapiera mala by ťtaká, aby sa dosiahol ekvivalentný
výsledok.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 170
5 SPRACOVANIE ÚDAJOV
5.1 Filtrovanie
Filtrovanie zodpovedajúce kmito čtom údajového kanálu sa mô že vykona ťbuďpočas zaznamenávania alebo
spracovávanie údajov. Pred záznamom by sa v šak malo vykona ťanalogické filtrovanie pri vy ššej úrovni ne ž
CFC, aby sa vyu žilo aspo ň50 % dynamického rozsahu registra čného prístroja a aby sa zní žilo riziko
vysokých kmito čtov zasycujúcich registra čný prístroj alebo spôsobujúcich iné chyby v digitaliza čnom procese.
5.2 Digitalizácia
5.2.1 Vzorkovací kmito čet by mal by ťrovný aspo ň8FH. V prípade analógového registra čného prístroja, ke ďsú
záznamové a od čítavacie rýchlosti rôzne, sa vzorkovací kmito čet delí pomerom rýchlostí.
5.2.2 Amplitúdová rozlí šiteľnosť
Veľkosťdigitálnych slov by mala by ťaspo ň7 bitov a paritný bit.
6 PREZENTÁCIA VÝSLEDKOV
Výsledky by sa mali prezentova ťna papieri rozmeru A4 (210 x 297 mm). Výsledky prezentované ako
diagramy by mali ma ťstupnicu osí v takých meracích jednotkách, ktoré by zodpovedali násobku zvolenej
jednotky (napr. 1, 2, 5, 10, 20 mm). Mali by sa pou žiťjednotky SI s výnimkou rýchlosti vozidiel, kde sa
môže pou žiťkm/h a zrýchlenia, kde sa vzh ľadom k nárazu mô že pou žiťg, pri čom g = 9,81 m/s2.
Obrázok 1
Krivka kmito čtovej odozvy
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 171
Doplnok 6
URČENIE DEFORMOVATE ĽNEJ BARIÉRY
1 ŠPECIFIKÁCIE KOMPONENTOV A MATERIÁLOV
Rozmery bariéry sú znázornené na obrázku 1 tohto doplnku. Rozmery jednotlivých komponentov bariéry sú
uvedené nasledujúcom zozname.
1.1Hlavný vo štinový blok
Rozmery Všetky rozmery s mo žnou toleranciou ± 2,5 mm
Výška: 650 mm (v smere osí pásov vo štiny)
Šírka: 1000 mm
Hĺbka: 450 mm (v smere osí buniek vo štiny))
Materiál Hliník 3003 (ISO 209, časť1)
Hrúbka fólie: 0,076 mmRozmer bunky: 19,14 mmHustota: 28,6 kg/m
3
Medza deformácie: 0,342 MPa + 0 % –10 % (1)
(1) V súlade s certifika čným postupom uvedenom v bode 2.
1.2Nárazníkový prvok
Rozmery Všetky rozmery s mo žnou toleranciou ± 2,5 mm
Výška: 330 mm (v smere osí pásov vo štiny))
Šírka: 1000 mm
Hĺbka: 90 mm (v smere osí buniek vo štiny))
Materiál Hliník 3003 (ISO 209, časť1)
Hrúbka fólie: 0,076 mmRozmer bunky: 6,4 mmHustota: 82,6 kg/m
3
Medza deformácie: 1,711 MPa + 0 % –10 % (1)
(1) V súlade s certifika čným postupom uvedenom v bode 2.
1.3Oporný plech
Rozmery
Výška: 800 mm ± 2,5 mm
Šírka: 1000 mm ± 2,5 mm
Hrúbka: 2 mm ± 0,1 mm
1.4Plátovaný plech
Rozmery
Výška: 1700 mm ± 2,5 mm
Šírka: 1000 mm ± 2,5 mm
Hrúbka: 0,81 mm ± 0,07 mmMateriál Hliník 5251/5052 (ISO 209, časť1)Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 172
1.5Nárazníkový čelný plech
Rozmery
Výška: 330 mm ± 2,5 mm
Šírka: 1000 mm ± 2,5 mm
Hrúbka: 0,81 mm ± 0,07 mm
Materiál Hliník 5251/5052 (ISO 209, časť1)
1.6Spojivo
Použitým spojivom by mal by ťdvojzlo žkový polyuretán (ako napr. Ciba-Geigy XB5090/1 živica s vytvrdzovadlom
XB5304, alebo jej ekvivalent).
2 CERTIFIKÁCIA HLINÍKOVEJ VO ŠTINY
Úplný testovací postup pre certifikáciu hliníkovej vo štiny je daný v NHTSA TP-214D. Nasledujúce body sú
zhrnutím postupu, ktorý by sa mal pou žívaťpre materiály čelnej nárazovej bariéry, pri čom tieto materiály by
mali ma ťmedzu deformácie 0,342 MPa resp. 1,711 MPa.
2.1Umiestnenie vzorky
K zabezpe čeniu rovnomernosti medze deformácie na celej čelnej stene bariéry, sa musí vybra ťosem vzoriek zo
štyroch polôh rovnomerne rozmiestnených na vo štinovom bloku. Aby bol blok certifikovaný, musí sedem z týchto
ôsmich vzoriek sp ĺňaťpožiadavky na medzu deformácie uvedené v nasledovných bodoch.
Umiestnenie vzoriek závisí na ve ľkosti vo štinového bloku. Za prvé, štyri vzorky, ka ždá s rozmermi 300 mm x 300
mm x 50 mm sa musia odreza ťz materiálu z čela bloku bariéry. Obrázok 2 ukazuje ako umiestni ťtieto časti
v rámci vo štinového bloku. Ka ždá z týchto vä čších vzoriek sa musí rozreza ťna vzorky potrebné na certifika čné
testovanie (150 mm x 150 mm x 50 mm). Certifikácia musí by ťzaložená na testovaní dvoch vzoriek z ka ždého
zoštyroch takýchto umiestnení. Ostatné dve si mô že zvoli ťžiadate ľ.
2.2Rozmer vzorky
Na testovanie sa musia pou žiťvzorky nasledovného rozmeru:
Dĺžka: 150 mm ± 6 mm
Šírka: 150 mm ± 6 mm
Hrúbka: 50 mm ± 2 mm
Steny neúplných buniek v blízkosti okraja vzorky musia by ťorezané takto:
v smere „W“, okraje nesmú by ťväčšie ne ž1,8 mm (pozri obrázok 3),
v smere „L“, polovica d ĺžky steny jednej susednej bunky (v smere pásu) sa musí ponecha ťna oboch koncoch
vzorky (pozri obrázok 3).
2.3Meranie plochy
Dĺžka vzorky sa musí mera ťv troch polohách, 12,7 mm od ka ždého konca a v strede, a musí sa zaznamena ťako
L1, L2 a L3 (obrázok 3). Tým istým spôsobom sa musí mera ťšírka a musí sa zaznamena ťako W1, W2 a W3
(obrázok 3). Tieto merania sa musia vykona ťna osi hrúbky. Plocha deformácie sa musí potom vypo čítaťako:
A¼L1þL2þL3 ðÞ
3/C2W1þW2þW3 ðÞ
3
2.4Deforma čná rýchlos ťa vzdialenos ť
Vzorka musí by ťdeformovaná pri rýchlosti minimálne 5,1 mm/min a maximálne 7,6 mm/min. Minimálna
deforma čná vzdialenos ťje 16,5 mm.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 173
2.5Zber údajov
Hodnoty sily vo vz ťahu k údajom o výchylke sa zberajú bu ďanalógovým alebo digitálnym spôsobom pre ka ždú
testovanú vzorku. Ak sa zberajú analógové údaje, potom musí by ťmožné pou žiťprostriedky meniace tieto údaje
na digitálne. V šetky digitálne údaje sa musia zbera ťpri rýchlosti minimálne 5 Hz (5 bodov za sekundu).
2.6Stanovenie medze deformácie
Ignorujú sa v šetky údaje pod 6,4 mm deformácie a nad 16,5 mm deformácie. Zostávajúce údaje sa rozdelia do
troch častí alebo intervalov posuvu (n = 1,2,3) (pozri obrázok 4) takto:
(1) 06,4-09,7 mm vrátane,
(2) 09,7-13,2 mm okrem medzných hodnôt,
(3) 13,2-16,5 mm vrátane.
Priemer pre ka ždúčasťsa zistí takto:
FnðÞ ¼FnðÞ1þFnðÞ2þ:::FnðÞm ½/C138
m;m=1 ,2 ,3
kde m predstavuje po čet údajových bodov meraných v ka ždom z troch intervalov. Medza deformácie pre ka ždú
časťsa vypo číta takto:
SnðÞ ¼FnðÞ
A;n=1 ,2 ,3
2.7Špecifikácia medze deformácie vzorky
Aby vo štinová vzorka bola certifikovaná, musí sp ĺňaťnasledujúce podmienky:
0,308 MPa ≤S(n)≤0,342 MPa pre materiál 0,342 MPa
1,540 MPa ≤S(n)≤1,711 MPa pre materiál 1,711 n = 1,2,3.
2.8Špecifikácia medze deformácie bloku
Testova ťsa má osem vzoriek zo štyroch polôh, rovnomerne rozmiestnených na bloku. Aby bol blok certifikovaný,
sedem z ôsmich vzoriek musí sp ĺňaťšpecifikáciu medze deformácie, uvedenú v predchádzajúcom bode.
3 POSTUP PRI SPÁJANÍ LEPENÍM
3.1 Bezprostredne pred spojením sa musia plochy spájaných hliníkových plechov starostlivo o čistiťpoužitím vhodného
rozpú šťadla ako je 1-1-1 trichlóretán. Má sa pou žiťaspo ňdvakrát alebo pod ľa potreby tak, aby sa plochy zbavili
mastných usadením alebo usadenín ne čistôt. O čistená plocha sa musí obrúsi ťzrnitým brúsnym papierom o ve ľkosti
120. Nemá sa pou žívaťkovový/kremíkový karbidový brúsny papier. Plochy musia by ťstarostlivo obrúsené a brúsny
papier sa musí po časčinnosti pravidelne meni ť, aby sa zabránilo upchaniu, ktoré by mohlo vies ťkl eštiacemu
účinku. Po obrúsení sa musia plochy znovu starostlivo o čistiť. Celkovo sa musia plochy čistiťrozpú šťadlom aspo ň
štyri krát. V šetok prach a usadeniny, ktoré sú výsledkom procesu brúsenia sa musia odstráni ť, preto že by mohli
nepriaznivo ovplyvni ťspájanie.
3.2 Lepidlo by sa malo nanies ťlen na jednu plochu, pri čom sa pou žije rebrovaný gumový val ček. V prípadoch, ke ďmá
byťvoština spojená s hliníkovým plechom, sa lepidlo nanesie len na hliníkový plech. Na povrch sa musí nanies ť
rovnomerne maximálne 0,5 kg/m2,p r i čom je maximálna hrúbka vrstvy 0,5 mm.
4K O N ŠTRUKCIA
4.1 Hlavný vo štinový blok sa musí spoji ťs oporným plechom pomocou lepidla tak, aby boli osi buniek kolmé na
plech. Plátovaný plech sa musí spoji ťsčelnou plochou vo štinového bloku. Horné a dolné plochy plátovaného
plechu nesmú by ťspojené s hlavným vo štinovým blokom, ale musia by ťk nemu umiestnené čom o žno
najtesnej šie. Plátovaný plech musí by ťlepidlom spojený s oporným plechom na montá žnych prírubách.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 174
4.2 Nárazníkový prvok musí by ťlepidlom spojený s prednou časťou plátovaného plechu tak, aby osi buniek boli kolmé
na plech. Dolná časťnárazníkového prvku musí by ťv jednej rovine so spodnou časťou plátovaného plechu.
Nárazníkový čelný plech musí by ťnalepený na prednú časťnárazníkového prvku.
4.3 Nárazníkový prvok musí by ťpotom rozdelený na tri rovnaké časti pomocou dvoch horizontálnych drá žiek. Tieto
drážky musia by ťvyrezané cez celú h ĺbku nárazníkovej časti a musia by ťrozmiestnené po celej šírke nárazníka.
Drážky musia by ťvyrezané pomocou pílky; ich šírka musí by ťzhodná so šírkou čepele a nesmie presiahnu ť4,0
mm.
4.4 V montá žnych prírubách sa musia vyv ŕtaťhladké otvory (znázornené na obrázku 5). Otvory musia ma ťpriemer
9,5 mm. Pä ťotvorov sa musí vyv ŕtaťna hornej prírube, 40 mm od horného okraja príruby a pä ťv dolnej prírube,
40 mm od dolného okraja tejto príruby. Otvory musia by ťvzdialené 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm a 900
mm od oboch okrajov bariéry. V šetky otvory sa musia v ŕtaťs presnos ťou ± 1 mm menovitej vzdialenosti.
5 MONTÁ Ž
5.1 Deformovate ľná bariéra sa musí pevne pripevni ťk okraju telesa vá žiaceho minimálne 7 x 104kg, alebo k nejakej
konštrukcii s ňou spojenej. Pripojenie čela bariéry musí by ťtaké, aby sa vozidlo nedostalo do styku so žiadnou
časťou kon štrukcie vo vzdialenosti vä čšej ne ž75 mm od hornej časti plochy bariéry (okrem hornej príruby) po čas
ktorejko ľvek etapy nárazu (1). Predná časťplochy s ktorou je spojená deformovate ľná bariéra, musí by ťplochá
a súvislá po celej vý ške a šírke tejto časti a musí by ťvertikálna ± 1oa kolmá ± 1ok osi rozbehovej dráhy. Plocha
uchytenia sa nesmie po čas testu posunú ťo viac ne ž10 mm. Ak je to potrebné, musí sa v záujme zabránenia
posuvu betónového bloku pou žiťdoplnkové ukotvovacie alebo zachytávacie zariadenie. Okraj deformovate ľnej
bariéry musí by ťzarovnaný s okrajom betónového bloku primerane pod ľa steny testovaného vozidla.
5.2 Deformovate ľná bariéra sa musí pripevni ťna betónový blok pomocou skrutiek, piatich v hornej montá žnej prírube
a piatich v dolnej. Tieto skrutky musia ma ťpriemer minimálne 8 mm. Na horných aj dolných montá žnych
prírubách sa musia pou žiťoceľové svorkové pásy (pozri obrázky 1 a ž5). Tieto pásy musia by ť60 mm vysoké
a 1000 mm široké s hrúbkou minimálne 3 mm. Pä ťhladkých otvorov o priemere 9,5 sa musí vyv ŕtaťv oboch
pásoch tak, aby zodpovedali otvorom v montá žnej prírube na bariére (pozri bod 4). V nárazovom teste nesmie
zlyha ťžiadny upínací prípravok.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 175
(1) Teleso, ktoré je vysoké od 925 mm do 1000 mm a jeho h ĺbka je minimálne 1000 mm, sa pova žuje za teleso sp ĺňajúce túto
požiadavku.
Obrázok 1
Deformovate ľná bariéra pre testovanie čelného nárazu
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 176
Obrázok 2
Umiestnenie vzoriek pre certifikáciu
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 177
Obrázok 3
Osi vo štiny a merané rozmery
Obrázok 4
Deforma čná sila a posuv
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 178
Obrázok 5
Polohy otvorov pre montá žbariéry
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 179
Doplnok 7
CERTIFIKA ČNÝ POSTUP PRE DOLNÚ ČASŤNOHY A CHODIDLO FIGURÍNY
1 TEST NÁRAZOM NA HOLE Ň
1.1 Cie ľom tohto testu je meranie reakcie poko žky holene Hybridu III na správne ur čené nárazy kyvadla s tvrdou
čelnou plochou.
1.2 Pou žije sa ľavá a pravá zostava nôh Hybridu III od závesu kolenných k ĺbov smerom nadol. Ka ždá sa pevne
uchytí na upínacom prípravku.
1.3 Postup testu
1.3.1 Ka ždá zostava nohy sa má pred testom udr žiavať(namo čená) 4 hodiny pri teplote 22 ± 3oC a relatívnej
vlhkosti 40 ± 30 %. Doba namá čania nezah ŕňačas potrebný na dosiahnutie stabilných podmienok.
1.3.2 Akcelerometer nárazovej hlavice sa vyrovná tak, aby jeho osi citlivosti boli rovnobe žné s pozd ĺžnou osou
nárazovej hlavice.
1.3.3 Pred testom sa nárazová plocha poko žky o čistí izopropylalkoholom alebo ekvivalentným prípravkom a sú časne
sa očistíčelo nárazovej hlavice.
1.3.4 Namontuje sa zostava nohy na upínací prípravok v závese kolenného k ĺbu ako je znázornené na obrázku 1.
Upínací prípravok sa pevne zabezpe čí tak, aby zabránil posuvu po čas testu. Testovací upínací prípravok je
konštruovaný tak, aby po čas testu nenastal žiadny styk s ktorouko ľvek časťou zostavy nohy inou ne žječasť
v bode upnutia. Čiara medzi závesom kolenného k ĺbu a stredom členkového k ĺbu má by ťvertikálna
v rozmedzí ± 5o. Pred ka ždým testom sa nastaví kolenný a členkový k ĺb na rozsah 1,5 ± 0,5 g.
1.3.5 Tuhá nárazová hlavica má ma ťhmotnos ť5,0 ± 0,2 kg vrátane prístrojového vybavenia. Čelo nárazovej hlavice
má ma ťpolgu ľový tvar s hlavnou osou horizontálnou ± 1oa kolmou na smer nárazu. Polomer nárazovej
plochy má by ť40 ± 2 mm a šírka nárazovej plochy aspo ň80 mm. Nárazová hlavica udrie na hole ňv strede
medzi závesom kolenného k ĺbu a čapom členku pozd ĺžosi holene. Nárazová hlavica udrie na hole ňtak, aby
horizontálna os nárazovej hlavice le žala v rozmedzí 5ood horizontály rovnobe žnej so stehenným dynamome-
trickým simulátorom v čase nula. Nárazová hlavica sa vedie tak, aby sa vylú čil znate ľnejšíb o čný, vertikálny
alebo rota čný pohyb v čase nula.
1.3.6 Povo ľuje sa doba aspo ň30-tich minút medzi následnými testami na tej istej nohe.
1.3.7 Systém získavania údajov vrátane sníma čov má by ťzhodný so špecifikáciami pre CFC 600, ako je uvedené
v doplnku 5 k tejto prílohe.
1.4 Špecifikácia sily
1.4.1 Ke ďsa na ka ždú hole ňnarazí rýchlos ťou 2,1 ± 0,3 m/s v súlade s bodom 1.3, nárazová sila, ktorá je
výsledkom hmotnosti kyvadla a zrýchlenia, má by ť2,3 ± 0,3 kN.
2 TEST NÁRAZOM NA HORNÚ ČASŤCHODIDLA
2.1 Cie ľom tohto testu je meranie reakcie chodidla a členku Hybridu III na správne ur čené nárazy kyvadla s tvrdou
čelnou plochou.
2.2 Pou žije sa ľavá (86-5001-001) a pravá (86-5001-002) zostava dolnej časti nôh Hybridu III, vybavená chodidlom
ačlenkom, ľavým (78051-614) a pravým (78051-615), vrátane zostavy kolien. Na pripevnenie zostavy
kolenného k ĺbu (78051-16 Rev B) k testovaciemu upínaciemu prípravku sa pou žije dynamometrický simulátor
(78051-319 Rev A).
2.3 Postup testu
2.3.1 Ka ždá zostava nohy sa má pred testom udr žiavať(namo čená) 4 hodiny pri teplote 22 ± 3oC a relatívnej
vlhkosti 40 ± 30 %. Doba namá čania nezah ŕňačas potrebný na dosiahnutie stabilných podmienok.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 180
2.3.2 Pred testom sa nárazová plocha poko žky o čistí izopropylalkoholom alebo ekvivalentným prípravkom a sú časne
sa očistíčelo nárazovej hlavice.
2.3.2a Akcelerometer nárazovej hlavice sa vyrovná tak, aby jeho osi citlivosti boli rovnobe žné so smerom nárazu pri
kontakte s chodidlom.
2.3.3 Namontuje sa zostava nohy na upínací prípravok tak, ako je znázornené na obrázku 1a. Upínací prípravok sa
pevne zabezpe čí tak, aby zabránil posuvu po čas testu. Os stehenného dynamometrického simulátora (78051-
319) má by ťvertikálna v rozmedzí ± 0,5o. Stojan sa nastaví tak, aby čiara spájajúca záves kolenného k ĺbu
a pripev ňovaciu skrutku členku bola horizontálna ± 3os pätou spo čívajúcou na dvoch vrstvách materiálu
s nízkym koeficientom trenia (PTFE). Zabezpe čí sa, aby bolo „mäso “holennej časti umiestnené v blízkosti
kolenového konca holene. Členok sa nastaví tak, aby bola rovina spodnej strany chodidla vertikálna
v rozmedzí ± 3o. Pred ka ždým testom sa nastaví kolenný a členkový k ĺb na rozsah 1,5 ± 0,5 g.
2.3.4 Tuhá nárazová hlavica sa skladá z gule o priemere 50 ± 2 mm a ramena stojanu kyvadla o priemere 19 ± 1
mm (pozri obrázok 3a). Hmotnos ťgule je 1,25 ± 0,02 kg vrátane prístrojového vybavenia a ktorejko ľvek časti
ramena stojanu, ktorá je v guli. Hmotnos ťramena kyvadla je 285 ± 5 g. Hmotnos ťakejko ľvek rotujúcej časti
osi, ku ktorej je rameno stojanu pripevnené, nesmie by ťväčšia ne ž100 g. Vzdialenos ťmedzi hlavnou
horizontálnou osou nárazovej gule a osou rotácie celého kyvadla má by ť1250 ± 1 mm. Nárazová gu ľas a
montuje s horizontálnou pozd ĺžnou osou, ktorá je kolmá na smer nárazu. Kyvadlo udrie na spodnú časť
chodidla vo vzdialenosti 185 ± 2 mm od spodku päty spo čívajúcej na tuhej horizontálnej plo šine tak, aby sa
horizontálna pozd ĺžna os ramena kyvadla neodchýlila pri náraze o viac ne ž1ood vertikály. Nárazová hlavica sa
má vies ťtak, aby sa vylú čil znate ľnejšíb očný, vertikálny alebo rota čný pohyb v čase nula.
2.3.5 Povo ľuje sa doba aspo ň30-tich minút medzi následnými testami na tej istej nohe.
2.3.6 Systém získavania údajov vrátane sníma čov má by ťzhodný so špecifikáciami pre CFC 600, ako je popísané
v doplnku 5 k tejto prílohe.
2.4 Špecifikácia sily
2.4.1 Ke ďsa na ka ždé chodidlo narazí rýchlos ťou 6,7 ± 0,2 m/s v súlade s bodom 2.3, maximálny ohybový moment
holene okolo osi y (My) má by ťv rozmedzí od 100 Nm do 140 Nm.
3 TEST NÁRAZOM NA DOLNÚ ČASŤCHODIDLA
3.1 Cie ľom tohto testu je meranie reakcie poko žky chodidla Hybridu III na správne ur čené nárazy kyvadla s tvrdou
čelnou plochou.
3.2 Pou žije sa ľavá (86-5001-001) a pravá (86-5001-002) zostava dolnej časti nôh Hybridu III, vybavená chodidlom
ačlenkom, ľavým (78051-614) a pravým (78051-615), vrátane zostavy kolien. Na pripevnenie zostavy
kolenného k ĺbu (78051-16 Rev B) k testovaciemu upínaciemu prípravku sa pou žije dynamometrický simulátor
(78051-319 Rev A).
3.3 Postup testu
3.3.1 Ka ždá zostava nohy sa má pred testom udr žiavať(namo čená) 4 hodiny pri teplote 22 ± 3oC a relatívnej
vlhkosti 40 ± 30 %. Doba namá čania nezah ŕňačas potrebný na dosiahnutie stabilných podmienok.
3.3.2 Akcelerometer nárazovej hlavice sa vyrovná tak, aby jeho osi citlivosti boli rovnobe žné s pozd ĺžnou osou
nárazovej hlavice.
3.3.3 Pred testom sa nárazová plocha poko žky o čistí izopropylalkoholom alebo ekvivalentným prípravkom a sú časne
sa očistíčelo nárazovej hlavice.
3.3.4 Namontuje sa zostava nohy na upínací prípravok tak, ako je znázornené na obrázku 1b. Upínací prípravok sa
pevne zabezpe čí tak, aby zabránil posuvu po čas testu. Os stehenného dynamometrického simulátora (78051-
319) má by ťvertikálna v rozmedzí ± 0,5o. Stojan sa nastaví tak, aby čiara spájajúca záves kolenného k ĺbu
a pripev ňovaciu skrutku členku bola horizontálna ± 3os pätou spo čívajúcou na dvoch vrstvách materiálu
s nízkym koeficientom trenia (PTFE). Zabezpe čí sa, aby bolo „mäso “holennej časti umiestnené v blízkosti
kolenového konca holene. Členok sa nastaví tak, aby bola rovina spodnej strany chodidla vertikálna
v rozmedzí ± 3o. Pred ka ždým testom sa nastaví kolenný a členkový k ĺb na rozsah 1,5 ± 0,5 g.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 181
3.3.5 Tuhá nárazová hlavica sa skladá z gule o priemere 50 ± 2 mm a ramena stojanu kyvadla o priemere 19 ± 1
mm (pozri obrázok 3a). Hmotnos ťgule je 1,25 ± 0,02 kg vrátane prístrojového vybavenia a ktorejko ľvek časti
ramena stojanu, ktorá je v guli. Hmotnos ťramena kyvadla je 285 ± 5 g. Hmotnos ťakejko ľvek rotujúcej časti
osi, ku ktorej je rameno stojanu pripevnené, nesmie by ťväčšia ne ž100 g. Vzdialenos ťmedzi hlavnou
horizontálnou osou nárazovej gule a osou rotácie celého kyvadla má by ť1250 ± 1 mm. Nárazová gu ľas a
montuje s horizontálnou pozd ĺžnou osou, ktorá je kolmá na smer nárazu. Kyvadlo udrie na spodnú časť
chodidla vo vzdialenosti 62 ± 2 mm od spodku päty spo čívajúcej na tuhej horizontálnej plo šine tak, aby sa
horizontálna pozd ĺžna os ramena kyvadla neodchýlila pri náraze o viac ne ž1ood vertikály. Nárazová hlavica sa
má vies ťtak, aby sa vylú čil znate ľnejšíb očný, vertikálny alebo rota čný pohyb v čase nula.
3.3.6 Povo ľuje sa doba aspo ň30-tich minút medzi následnými testami na tej istej nohe.
3.3.7 Systém získavania údajov vrátane sníma čov, má by ťzhodný so špecifikáciami pre CFC 600, ako je uvedené
v doplnku 5 k tejto prílohe.
3.4 Špecifikácia sily
3.4.1 Ke ďsa na pätu ka ždého chodidla narazí rýchlos ťou 4,4 ± 0,2 m/s v súlade s bodom 3.3, maximálne zrýchlenie
nárazovej hlavice má by ť340 ± 50 g.Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 182
Obrázok 1
Test nárazom na hole ň–špecifikácie nastavenia pri teste
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 183
Obrázok 1a
Test nárazom na hornú časťchodidla - špecifikácie nastavenia pri teste
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 184
Obrázok 1b
Test nárazom na dolnú časťchodidla - špecifikácie nastavenia pri teste
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 185
Obrázok 2
Test nárazom na hornú časťchodidla - špecifikácie nastavenia pri teste
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 186
Obrázok 3
Test nárazom na dolnú časťchodidla - špecifikácie nastavenia pri teste
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 187
Obrázok 3a
Kyvadlová nárazová hlavica
Úradný vestník Európskej únie SK 13/zv. 18 188