ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Strednodobým cieľom Rakúska je dosiahnuť vyrovnaný rozpočet, čo je súčasťou komplexnejšej trojpilierovej rozpočtovej stratégie, ktorá obsahuje aj verejné investičné programy a štrukturálnu reformu verejnej správy. V aktualizácii programu sa predvída ďalšie prehĺbenie deficitu verejných financií na 4,7 % HDP v roku 2010 a zotrvanie na tejto úrovni do roku 2012. V roku 2013 sa deficit mierne zníži na 3,9 % HDP. Strednodobý cieľ sa v období programu preto nedosiahne. Pomer výdavkov k HDP sa vzhľadom na fiškálne stimulačné opatrenia prijaté v reakcii na krízu zvýši od roku 2008 do roku 2010 o 2,6 percentuálneho bodu. Pomer príjmov k HDP by sa mal zároveň znížiť o 1,7 percentuálneho bodu v dôsledku diskrečných znížení daní a cyklického narúšania daňových základov. Štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky) by sa podľa predpovede mal v roku 2009 prehĺbiť na 3 % HDP a ďalej približne na 4 % od roku 2010 do roku 2012. Podstatná časť opatrení zahrnutých do programu oživenia bude trvalá, preto nie je zaistený návrat k politikám prijatým v reakcii na krízu. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP by mal podľa predpovede vzrásť zo 62,5 % v roku 2008 o 16 percentuálnych bodov do roku 2013. K rastu pomeru dlhu k HDP popri zvýšení deficitu verejných financií a poklese rastu HDP prispievajú výrazné pohyby dlhu a deficitu, ktoré sú vo veľkej miere reakciou na stabilizačné opatrenia finančného sektora.
(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Do toho sa okrem iného premieta skutočnosť, že Belgicko zatiaľ nezaviedlo dostatočné reformy dôchodkového systému s cieľom zvýšiť skutočnú vekovú hranicu odchodu do dôchodku a znížiť súvisiace náklady. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, sa oproti odhadovanej východiskovej pozícii z predchádzajúceho programu zhoršila a mierne pritom znížila zmierňujúci vplyv pôvodnej rozpočtovej pozície na stabilizačný interval. Ak by sa za východiskový bod považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa navrhuje v prognóze útvarov Komisie, stabilizačný interval by sa výrazne zhoršil. Navyše súčasná úroveň hrubého dlhu v zmysle HDP je oveľa vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Reformami trhu práce, ako aj reformami systému sociálneho zabezpečenia, by sa zvýšil potenciálny rast a spolu s vysokými primárnymi prebytkami by prispeli k zníženiu rizika, ktoré je v súčasnosti na strednej úrovni, ohrozujúceho udržateľnosť verejných financií. Politická reakcia na finančnú krízu by mohla viesť k prudšiemu rastu pomeru dlhu k HDP, než sa predpokladalo v programe, ak by sa v budúcnosti náklady nekompenzovali.
3.

Ožiarené zložky paliva a tuhý odpad s nízkou úrovňou rádioaktivity sú uložené na mieste až do ich prepravy z tohto miesta na opätovné spracovanie či zneškodnenie do licencovaných zariadení na území Spojeného kráľovstva. Tuhý odpad so strednou úrovňou rádioaktivity bude uložený na mieste, kde počká na rozhodnutie vlády o výbere riešenia dlhodobého uskladnenia. Nerádioaktívny tuhý odpad alebo zvyškové materiály, ktoré sú prepustené z regulačnej kontroly, budú uvoľnené na zneškodnenie ako bežný odpad alebo na opätovné využitie či recykláciu v súlade s kritériami ustanovenými v základných bezpečnostných normách (smernica 96/29/EURATOM).
(8)

Rozpočtové výsledky by sa mohli ukázať ako horšie v porovnaní s plánom v programe, najmä v roku 2011 a neskôr. To súvisí s chýbajúcimi špecifickými konsolidačnými opatreniami po roku 2010, potrebou účinne zaviesť nové vnútroštátne rozpočtové pravidlo na centrálnej a nižšej ako spolkovej úrovni správy bez toho, aby sa konsolidačné požiadavky odložili na neskoršie roky, neistotou týkajúcou sa možného zavedenia ďalších znížení daní plánovaných v koaličnej dohode a ich zosúladenia s potrebným rozpočtovým znížením výdavkov, ako aj s mierne optimistickými predpokladmi rastu. Dodatočnými opatreniami na stabilizáciu finančného trhu by sa mohol ďalej zaťažiť rozpočet, hoci niektoré náklady na vládnu podporu by sa mohli v budúcnosti vrátiť.
(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009. So zreteľom na riziká sa však nezdá, že by rozpočtová stratégia od roku 2011 bola v súlade s odporúčaniami Rady. Priemerná ročná štrukturálna konsolidácia plánovaná na obdobie rokov 2010 – 2012 je 1,5 % HDP, teda mierne vyššia, ako je odporúčanie Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Fiškálna konsolidácia sa však posunula na značne neskoré obdobie programu, ciele týkajúce sa deficitu sa zakladajú na priaznivých predpokladoch rastu a plánované úspory vo výdavkoch nie sú podložené dostatočne konkrétnymi opatreniami. So zreteľom na dobrú hospodársku výkonnosť Poľska počas krízy, oživenie, ktoré dotknuté orgány predpokladajú od roku 2010, vysoký štrukturálny deficit verejných financií a cieľ orgánov odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by bolo vhodné, ak by stratégia fiškálnej konsolidácie pripadla na skoršie obdobie programu. Rozpočet v roku 2010 by sa mal dôsledne plniť, plány týkajúce sa primárnych bežných výdavkov by sa podľa možnosti v každom prípade nemali vykonať v celom rozsahu a neočakávané príjmy by sa mali vyčleniť na zníženie deficitu. Ciele týkajúce sa deficitu verejných financií na roky 2011 – 2012 by sa mali podložiť rozsiahlymi dodatočnými opatreniami, ktoré by mali tiež zabezpečiť primeranú rezervu pre prípad, že sa základný makroekonomický scenár uvedený v programe nenaplní.
(5)

V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na úrovni 9,1 % HDP. Do výrazného zhoršenia deficitu, ktorý bol v roku 2008 na úrovni 3,2 % HDP, sa premieta hlavne nedostatočný príjem z daní, ktorý je spôsobený výrazne horším hospodárskym výsledkom (odhadované zníženie nominálneho HDP o 16,9 % v porovnaní s predpokladaným rastom o 0,9 % v predchádzajúcej aktualizácii programu) aj napriek rozsiahlym opatreniam na konsolidáciu rozpočtu vo výške okolo 8 % HDP, ktoré sa prijali v priebehu roka. Oveľa nižšia hospodárska činnosť, ako sa očakávalo, sa premietla do výrazného poklesu príjmov, ktoré sa však znížili ešte viac, ako by sa mohlo predpokladať na základe bežných elasticít. V dôsledku výrazného zníženia verejnej spotreby vrátane platov vo verejnom sektore boli aj výdavky v porovnaní s úrovňou z roku 2008 celkovo nižšie. Reštriktívna pozícia k výdavkom teda nebola dostatočná na kompenzáciu dôsledkov hospodárskej krízy na strane príjmov. Odhadované zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2009 by sa malo pozorne preskúmať, keďže mimoriadne kolísavé hospodárske prostredie môže viesť k tomu, že v štandardných elasticitách sa v dostatočnej miere nezachytí vplyv extrémneho hospodárskeho poklesu. Podľa programu sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 a v nasledujúcich rokoch reštriktívna. Vzhľadom na pomerne nepriaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Litvy je pokračujúca fiškálna úspornosť v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by mala táto fiškálna politika prispieť k dosiahnutiu výrazne udržateľnejšej pozície verejných financií.
(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je podpora hospodárskej činnosti a trhu práce počas hospodárskej krízy, pričom sa súčasne zohľadňujú fiškálne obmedzenia stanovené potrebami dlhodobej udržateľnosti. Hoci sa v programe zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia udržateľnej fiškálnej pozície, zároveň sa v ňom uvádza, že súčasné fiškálne prognózy založené na existujúcich politikách tento cieľ nespĺňajú. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit budú postupne klesať od roku 2011, pričom celkový deficit dosiahne v roku 2013 úroveň približne 2 % HDP. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda naznačuje, že kurz fiškálnej politiky sa stane neutrálnym od roku 2011. To je v súlade so scenárom v programe založeným na predpoklade nezmenenej politiky a vzhľadom na to, že vláda ešte neohlásila žiadne významnejšie strednodobé konsolidačné opatrenia. V aktualizácii programu sa stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu na úrovni štrukturálneho prebytku v rozsahu 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom cieli sa odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa však pri súčasných politikách neplánuje dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v období programu.
(7)

Cieľmi strednodobej rozpočtovej stratégie programu sú štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2015, minimálne nulový indikátor dlhodobej udržateľnosti (4) a zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2010 do roku 2013 spolu o 1½ % HDP. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit sa od roku 2011 budú postupne zužovať, primárne saldo sa od roku 2013 zmení na pozitívne a celkové saldo dosiahne v roku 2015 nulovú úroveň. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií uvedených v programe naznačuje, že kurz fiškálnej politiky bude v roku 2015 pomerne expanzívny o – 0,4 % HDP, čo je o niečo menej ako cieľ stanovený v programe. Okrem predpokladaného nulového reálneho rastu výdavkov na verejnú spotrebu od roku 2011 do roku 2013, normalizácie verejných investícií a zavedenia prvkov financovania v daňovej reforme je predpokladaná konsolidácia založená na doteraz nešpecifikovaných opatreniach, ale v programe sa uvádza, že konsolidácia má vychádzať z obmedzenia výdavkov, pričom zvyšovanie daní je vylúčené. V aktualizácii programu sa ako strednodobý rozpočtový cieľ uvádza dosiahnutie štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vzhľadom na najnovšie prognózy a súčasnú úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac ako primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu.
(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je pokračovať v konsolidácii po roku 2010 a do roku 2013 znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP v súlade s decembrovým odporúčaním Rady. Podľa programu sa deficit zníži z úrovne 5,3 % HDP v roku 2010 na úroveň 4,8 % v roku 2011 a 4,2 % HDP v roku 2012. Napriek očakávanému oživeniu hospodárstva by sa zlepšovanie štrukturálneho salda malo v porovnaní s rokom 2010 výrazne spomaliť a v rokoch 2011 – 2012 by nemalo prekročiť 0,6 percentuálneho bodu HDP. Väčšina úprav by sa mala vykonať na strane výdavkov. V programe sa uvádza, že polovica zníženia výdavkov by sa týkala prevádzkových výdavkov a druhá polovica povinných výdavkov, avšak nie sú uvedené dostatočne podrobné údaje o tom, ako sa tieto zníženia majú dosiahnuť. Opatrenia na strane príjmov sú rozsahom malé, ale sú lepšie špecifikované a zahŕňajú vyššie príspevky na sociálne zabezpečenie a vyššiu daň z príjmov fyzických osôb. Na rok 2013 je v programe uvedený cieľ pre deficit verejných financií (3 % HDP), ale žiadne podrobnosti o tom, ako ho dosiahnuť (vrátane súvisiacich predpokladov rastu), a preto nie je možné určiť rozsah ročnej priemernej fiškálnej konsolidácie na obdobie rokov 2010 – 2013. Ako oznámili orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom Českej republiky je saldo verejných financií vo výške – 1,0 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli premietajú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu programového obdobia.
(10)

Hrubý verejný dlh je na nízkej úrovni a zo strednodobých prognóz dlhu do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miery rastu HDP sa budú len postupne vracať na hodnoty plánované pred krízou a pomery zdanenia sa vrátia na úroveň pred krízou, a ktoré zahŕňajú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia predpokladaná v programe by bola v súčasnom stave a pri nezmenenej politike dostatočná na zníženie pomeru dlhu k HDP a na to, aby sa do roku 2020 umožnilo dosiahnuť čistú pozíciu aktív.
(8)

Rozpočtové výsledky v roku 2011 a neskôr by sa mohli ukázať o niečo horšie, ako sa predpokladá v programe. Zatiaľ čo prognózy príjmov v aktualizácii zostávajú realistické, plánovaná konsolidácia na strane výdavkov má iba sčasti oporu v opatreniach. Osobitné dodatočné riziká sa týkajú bankových záruk vlády na podporu finančného sektora, ktoré by v prípade ich uplatnenia viedli k zvýšeniu deficitu a dlhu. Avšak aj niektoré náklady na štátnu podporu do finančného sektora by sa v budúcnosti mohli získať späť. Malý pozitívny rizikový faktor však predstavuje možné zavedenie osobitného bankového poplatku od roku 2011, ktorý by mohol priniesť príjmy približne na úrovni 0,2 % HDP.
(5)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v doplnení je zabezpečiť postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. V doplnení sa strednodobý cieľ výslovne neuvádza a rovnako sa v ňom neplánuje dosiahnutie pôvodného strednodobého cieľa Belgicka (prebytok vo výške 0,5 % HDP v cyklicky upravenom vyjadrení a bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v období, na ktoré sa doplnenie vzťahuje. Celkový deficit sa má stabilizovať na úrovni približne 6 % HDP v roku 2010 vďaka nápravným opatreniam vo výške 0,5 % HDP predtým, ako sa postupne zlepší a do roku 2012 dosiahne úroveň 4,4 % HDP (okrem konsolidačných opatrení vo výške 1 % v roku 2011 a 1,25 % v roku 2012). V doplnení sa uvádza cieľ znížiť deficit v roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, avšak v doplnení nie je na tento rok uvedený úplne rozpracovaný scenár (5). Štrukturálny deficit v doplnení, prepočítaný podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, sa má zlepšiť o približne 0,25 percentuálneho bodu v roku 2010 a rovnako v roku 2011 a o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2012. Keďže v doplnení sa vplyv súdnych rozhodnutí v roku 2009 vo výške 0,5 % HDP nepovažuje za jednorazový, štrukturálne saldo by sa v skutočnosti zhoršilo o 0,25 % HDP v roku 2010 (z – 4,2 % HDP v roku 2009 na – 4,4 % HDP v roku 2010). Štrukturálne úpravy plánované v doplnení sú výrazne nižšie ako hodnoty vyššie uvedených plánovaných opatrení. To vyjadruje, že štrukturálne saldo by sa pri nezmenenej politike automaticky zhoršilo v priemere o 0,5 % HDP ročne v dôsledku nepriaznivej skladby hospodárskeho rastu v roku 2010, vyšších úrokových výdavkov a vyšších výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva (v čom sa odzrkadľujú aj opatrenia prijaté v posledných rokoch na zvýšenie sociálnych dávok vrátane dôchodkov). Podľa doplnenia sa plánované konsolidačné úsilie rovnako zakladá na zvýšení daňových príjmov (konkrétne daní z príjmov a bohatstva) a znížení výdavkov (konkrétne na medzispotrebu, kompenzácie zamestnancom a naturálne sociálne transfery). V doplnení sa verejný dlh odhaduje na úrovni 89,6 % HDP v roku 2008 oproti 84 % HDP v roku 2007, pričom nárast je vo veľkej miere dôsledkom značného zosúladenia dlhu a deficitu vyplývajúceho z operácií na záchranu bánk (6 % HDP). V doplnení sa očakáva ďalšie zvýšenie pomeru dlhu k HDP na úroveň okolo 104 % v roku 2011, keď sa vo veľkej miere stabilizuje; tento pomer dlhu k HDP je podstatne vyšší ako v aktualizácii z apríla (najmä v dôsledku vyšších deficitov). V prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 sa plánuje porovnateľné zvýšenie pomeru dlhu k HDP.
(8)

Rozpočtový výsledok by sa za celé obdobie mohol ukázať ako horší v porovnaní s prognózami v programe. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá slabší hospodársky rast v rokoch 2010/2011 a 2011/2012, zatiaľ čo podľa hodnotenia útvarov Komisie nie je pravdepodobné, že ročný hospodársky rast Spojeného kráľovstva v období 2012/2013 až 2014/2015 dosiahne 3¼ % za rok, ako sa predpokladá v programe. Výrazne priaznivý makroekonomický vývoj predpokladaný v programe so sebou nesie riziká pre fiškálne prognózy v programe. Nižší hospodársky rast oproti očakávaniam od roku 2011/2012 by viedol k prekročeniu deficitu verejných financií predpokladaného v programe. Zatiaľ čo strednodobý konsolidačný program vlády sa v prevažnej miere zakladá na predpoklade značného a bezprecedentného obmedzenia primárnych výdavkov, tento predpoklad na obdobie rokov 2011/2012 až 2014/2015 zatiaľ nie je podložený podrobnými plánmi výdavkov podľa jednotlivých ministerstiev (ktoré v súčasnosti siahajú len do konca finančného roka 2010/2011). Neexistencia limitov výdavkov podrobne rozpísaných podľa jednotlivých ministerstiev, o ktoré by sa opierali predpoklady súhrnných výdavkov v programe, predstavuje ďalší zdroj neistoty v strednodobom fiškálnom pláne uvedenom v programe. Prudké spomalenie strednodobého rastu výdavkov, na ktoré sa zameriava aktualizácia, so sebou prináša značné výzvy, pokiaľ ide o efektívnosť, ako aj rozsiahlu zmenu priorít pre verejný sektor. Dosiaľ bezprecedentná miera plánovaného obmedzenia výdavkov, ktoré bude potrebné dlhodobejšie znášať, je vo všeobecnosti spojená s dôležitými výzvami v súvislosti s vykonávaním dotknutých opatrení. Spojené kráľovstvo tiež prevzalo značné podmienené záväzky v dôsledku svojich intervencií vo finančnom sektore. Vláda na základe svojho programu na ochranu aktív súhlasila s poistením aktív bankového sektora vo výške takmer 20 % HDP. Zatiaľ čo miera, do akej sú poistené úvery a investície vystavené riziku zlyhania, podlieha vysokej neistote, uvedený program by mohol vyústiť do vzniku čistých nákladov vlády, ak by sa náklady na vládnu podporu plne nevrátili v budúcnosti. Tento scenár by tak mohol znížiť tempo fiškálnej konsolidácie.
(6)

Cieľ deficitu verejných financií v roku 2010 predstavuje podľa programu 9,8 % HDP, čo je výrazne vyšší deficit ako deficit vo výške 8,1 % HDP plánovaný v rozpočte na rok 2010. Toto zhoršenie o 1,7 percentuálneho bodu HDP odzrkadľuje bázický efekt z roku 2009. Zákon o rozpočte na rok 2010 obsahuje mnoho diskrečných opatrení na strane príjmov aj na strane výdavkov a bude predstavovať začiatok fiškálnej konsolidácie v Španielsku. Pokiaľ ide o príjmy, rozpočet obsahuje okrem iného zvýšenie sadzieb DPH od júla 2010, vyššiu progresívnosť systému daní z príjmov z úspor a dočasné zníženie daní pre MSP, ktoré podporujú vytváranie pracovných miest. Odzrkadľuje aj dodatočný vplyv zvýšení daní z alkoholu a tabaku zavedených v polovici roku 2009. Na strane výdavkov rozpočet obsahuje čiastočné rozšírenie investičného balíka určeného pre miestne samosprávy vo výške ½ % HDP. Tieto investičné výdavky by mali byť podľa očakávaní viac ako kompenzované úsporami v oblasti bežných výdavkov vo výške 0,75 %. Rozpočet ďalej odzrkadľuje zrušenie veľkého množstva dočasných stimulačných opatrení zavedených v roku 2008, napríklad zníženia daňového zaťaženia príjmov zarobených prostredníctvom daňového úveru na daň z príjmov fyzických osôb. Očakáva sa, že celkový vplyv zrušenia dočasných stimulačných opatrení a nových diskrečných opatrení navrhnutých na rok 2010 prinesie zlepšenie fiškálneho salda do výšky 1,75 % HDP v roku 2010, čo by bolo v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Okrem opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2010 by sa konsolidácia mala posilniť takzvaným „urýchleným akčným plánom“ na rok 2010, ktorý povedie k zníženiu vo výške 0,5 % HDP v súvislosti s plánovanými výdavkami v zákone o rozpočte na rok 2010. Fiškálne smerovanie v roku 2010, vyjadrené zmenou štrukturálneho salda, t.j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, bude reštriktívne, so zlepšením o 2 percentuálne body HDP.
(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2013. Podľa programu by sa mala konsolidácia začať v roku 2011 pod podmienkou, že vyhliadky rastu budú priaznivé. Tento cieľ by bol pri svojej nominálnej hodnote v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ. Hoci sa v programe uvádza záväzok dodržať lehotu, ktorou je rok 2013, prijatím doplňujúcich opatrení, rozsah a povaha týchto opatrení sa nešpecifikuje. Okrem toho rok 2013 nie je zahrnutý do horizontu programu. V programe sa uvádza zlepšenie nominálneho rozpočtového deficitu na 5,0 % HDP v roku 2011 (zo 6,1 % v predchádzajúcom roku) a na 4,5 % v roku 2012. Primárne saldo by malo mať podobný trend vývoja. Očakávané výsledky za rok 2012 by sa mali považovať za technické výsledky vyplývajúce z predpokladu nezmenenej politiky, a nie za cieľ. Rozpočtové prognózy uvedené v programe prinášajú so sebou nutnosť dodatočného nominálneho zlepšenia salda verejných financií o viac ako 1,5 % HDP v roku 2013, aby sa deficit znížil pod hodnotu 3 % HDP. (Prepočítané) štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť v roku 2010 na – 4,75 % HDP a následne zlepšiť na – 4 % HDP v roku 2011 a – 3,5 % HDP v roku 2012. Na rok 2011 stratégia rozpočtu verejných financií pozostáva najmä z (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka vo výške približne 0,5 % HDP a z konsolidačných opatrení vo výške 0,25 % HDP (1,8 miliardy EUR). Očakáva sa, že pomer príjmov k HDP sa zvýši na základe zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka, kým pomer výdavkov k HDP by sa mal znížiť v dôsledku konsolidačného balíka, zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) zrušenia stimulačného balíka. Na rok 2012 sa v programe uvádza zvýšenie pomeru príjmov a stabilizácia pomeru výdavkov za predpokladu nezmenenej politiky. V programe sa potvrdzuje záväzok týkajúci sa nového strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je rozpočtová pozícia vo výške – 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa počas obdobia programu.
(8)

Rozpočtový výsledok sa pravdepodobne ukáže byť lepší ako prognózy v programe v roku 2010, no mohol by byť horší ako sa prognózuje na ďalšie roky. Referenčný scenár v aktualizovanom programe vychádza z návrhu zákona o rozpočte na rok 2010 uverejneného v septembri 2009 a nezohľadňuje následné zlepšenie hospodárskeho výhľadu na roky 2009 – 2010 (3). Aj predbežné fiškálne výsledky roku 2009 naznačujú výrazne lepšie údaje, ako sa predpokladalo, predovšetkým vďaka vyšším príjmom z DPH oproti očakávaniam. Podľa naposledy zverejnených národných účtov deficit za rok 2009 predstavoval len 0,8 % HDP v porovnaní s 2,2 % HDP prognózovanými v aktualizovanom programe. To by sa mohlo preniesť aj do roku 2010. Na roky 2011 – 2012 sa v referenčnom scenári predpovedá veľmi silný rast HDP vychádzajúci z intenzívneho domáceho dopytu. Stiahnutím stimulov, a najmä normalizáciou úrokových mier by sa však mohla oslabiť dôvera spotrebiteľov, a to predovšetkým so zreteľom na vysokú zadlženosť domácností. Tento vývoj by sa mohol obnoviť, ak sa spomalí súčasná inflácia cien nehnuteľností. Hoci sa situácia vo finančnom sektore jednoznačne zlepšuje, úverové straty v niektorých veľkých bankách sú stále vysoké a marže poskytovaných úverov sa zmenšujú. Vzhľadom na význam bankového systému pre fungovanie hospodárstva by mohli mať v prípade krízy dôvery negatívny vplyv na rozpočet aj prípadné intervencie vlády, aj keď niektoré náklady na štátnu podporu pre finančný sektor by sa v budúcnosti mohli kompenzovať. Rok 2010, ktorý je volebný, pretože v polovici septembra sa konajú parlamentné voľby, prináša riziká prameniace z volebného cyklu, tie sa však nepovažujú za osobitne veľké.