SK Úradný vestník Európskej únie L 250/38

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1584

z 1. októbra 2014

o štátnej pomoci SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), ktorú poskytlo Taliansko v prospech spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. a iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Alghero

[oznámené pod číslom C(2014) 6838]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Komisia dostala 22. decembra 2003 sťažnosť od talianskeho leteckého dopravcu Air One S.p.A. (ďalej len „Air One“), v ktorej tvrdí, že prevádzkovatelia viacerých talianskych letísk poskytli spoločnosti Ryanair Ltd. (ďalej len „Ryanair“) neoprávnenú pomoc prostredníctvom viacerých dohôd stanovujúcich prevádzkové podmienky na letiskách. Išlo o tieto letiská: Alghero, Pescara a Rím, ktoré prevádzkujú spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. (ďalej len „So.Ge.A.AL“), SAGA S.p.A., resp. Aeroporti di Roma S.p.A., ako aj o letiská: Pisa, Treviso a Bergamo (ďalej len „Orio al Serio“).

(2) Spoločnosť Air One vyzvala listom z 11. júna 2004 Komisiu, aby zaujala stanovisko k tejto sťažnosti v súlade s článkom 265 zmluvy, a podala žalobu pre nečinnosť na Všeobecný súd. Súd uvedenú žalobu zamietol (2).

(3) Komisia listom z 9. júla 2004 poslala Taliansku nedôvernú verziu sťažnosti. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko svoje pripomienky k sťažnosti listami z 5. októbra 2004 a 5. novembra 2004.

(4) Komisia listom zo 14. marca 2005 požiadala o doplňujúce informácie. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko požadované informácie listom zo 17. júna 2005. Taliansko predložilo Komisii ďalšie informácie listom z 30. júna 2005.

(5) Spoločnosť Air One požiadala Komisiu listom z 21. novembra 2005 o rozšírenie vyšetrovania na letiská Bari a Brindisi. Spoločnosť Air One listom z 18. mája 2006 oficiálne vyzvala Komisiu, aby vyjadrila svoje stanovisko na základe článku 265 zmluvy. Komisia odpovedala listom zo 14. júla 2006.

(6) Spoločnosť Air One listami z 26. októbra 2006 a 10. januára 2007 obmedzila svoje námietky na údajnú pomoc poskytnutú na základe dohôd podpísaných medzi prevádzkovateľom letiska Alghero, spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair. Spoločnosť Air One listom z 12. februára 2007 vyzvala Komisiu na dodržanie článku 265 zmluvy.

(7) V listoch z 27. júna 2006 a 30. novembra 2006 si Komisia od Talianska vyžiadala ďalšie informácie. Taliansko túto žiadosť čiastočne splnilo listom zo 17. januára 2007. V liste z 19. februára 2007 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko odpovedalo na túto žiadosť listami zo 16. marca 2007 a z 26. marca 2007.

(8) Komisia sa po preskúmaní informácií, ktoré predložilo Taliansko, rozhodla 12. septembra 2007 začať vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie z roku 2007“). Rozhodnutie z roku 2007 o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam.

(9) Taliansko listami z 15. októbra 2007 a 22. októbra 2007 požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty na predloženie svojich pripomienok k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. Komisia súhlasila s predĺžením lehoty listom z 23. októbra 2007. Taliansko predložilo 14. novembra 2007 svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2007.

(10) Komisia uverejnila 12. februára 2008 korigendum k rozhodnutiu z roku 2007 (4).

(11) Spoločnosť Ryanair predložila 18. februára 2008 svoje pripomienky k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. V rovnaký deň predložila svoje pripomienky spoločnosť So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL poslala ďalšie informácie listom zo 16. júna 2008. Taliansko poslalo 20. februára 2008 Komisii pripomienky regiónu Sardínie (ďalej len „RAS“).

(12) Pripomienky spoločností Ryanair a So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku listom z 28. februára 2008.

(13) Spoločnosť Air One listom z 20. júna 2008 doplnila svoju pôvodnú sťažnosť. Komisia poslala 10. decembra 2008 Taliansku tento list na vyjadrenie pripomienok. Talianske orgány listom z 15. januára 2009 požiadali o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k listu spoločnosti Air One. Predĺžená lehota bola Komisiou odsúhlasená listom z 20. januára 2009. Taliansko poslalo Komisii svoje pripomienky 13. februára 2009.

(14) Komisia sa 1. septembra 2008 obrátila na spoločnosť Ecorys Netherlands BV (ďalej len „Ecorys“) s cieľom vykonať hospodárske vyhodnotenie viacerých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania týkajúceho sa letiska Alghero. Analýza bola okrem iného zameraná na správanie prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL a miestnych orgánov v súvislosti s dohodami uzatvorenými medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a leteckými dopravcami a v súvislosti s rozsahom, v akom boli dohody s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys predložila svoju záverečnú správu 30. marca 2011 (ďalej len „správa spoločnosti Ecorys“).

(15) Spoločnosť Ryanair predložila Komisii v liste z 5. marca 2010 ďalšie informácie týkajúce sa všetkých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci, ktoré sa týkali spoločnosti Ryanair a medzi ktorými bolo aj vyšetrovanie letiska Alghero.

(16) Komisia 30. marca 2011 poslala Taliansku žiadosť o doplňujúce informácie. Komisia poslala Taliansku v tomto istom liste anglickú verziu správy spoločnosti Ecorys.

(17) Komisia poslala 8. apríla 2011 spoločnosti Ryanair žiadosť o informácie. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom z 22. júla 2011.

(18) Taliansko listami z 23. mája 2011 a 30. mája 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie informácií, o ktoré Komisia požiadala 30. marca 2011. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preloženie anglickej verzie správy spoločnosti Ecorys do taliančiny. Taliansko potvrdilo žiadosť o preklad 1. júna 2011. Komisia poslala Taliansku preklad správy spoločnosti Ecorys do taliančiny 1. augusta 2011.

(19) Taliansko listami z 31. augusta 2011 a 9. septembra 2011 (RAS a talianske ministerstvo dopravy) odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 30. marca 2011.

(20) Komisia v liste z 19. októbra 2011 poslala Taliansku odpoveď spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011. Taliansko listom zo 16. novembra 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preklad do taliančiny správy o posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011“), ktorá bola priložená k odpovedi spoločnosti Ryanair. Komisia listom zo 17. novembra 2011 súhlasila s predĺžením lehoty. Komisia poslala 23. januára 2012 Taliansku taliansku verziu správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011. Taliansko 15. februára 2012 predložilo svoje pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ryanair, najmä k správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011.

(21) Komisia poslala spoločnosti Ryanair 17. februára 2012 žiadosť o informácie týkajúce sa prebiehajúceho súboru vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania v súvislosti s letiskom Alghero. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom zo 16. apríla 2012.

(22) Komisia 27. júna 2012 rozšírila formálne vyšetrovacie konanie a zahrnula ďalšie opatrenia prijaté Talianskom, ktoré neboli predmetom sťažnosti spoločnosti Air One (ďalej len „rozhodnutie z roku 2012“) (5). Rozhodnutie z roku 2012 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam.

(23) Taliansko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 v dňoch 31. augusta 2012, 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013. Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán: So.Ge.A.AL, Ryanair, Airport Marketing Services Ltd. (ďalej len „AMS“) a Unioncamere. Vyjadrenie spoločnosti Ryanair obsahovalo aktualizovanú správu o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2013“). Komisia postúpila pripomienky doručené od zainteresovaných strán Taliansku, ktoré dostalo príležitosť vyjadriť sa k nim. Vyjadrenia Talianska k pripomienkam, ktoré predložili zainteresované strany, boli prijaté 6. septembra 2013 a 13. novembra 2013.

(24) Od spoločnosti Ryanair boli prijaté viaceré vyjadrenia 20. decembra 2013, 17., 24. a 31. januára 2014. Komisia postúpila všetky pripomienky týkajúce sa letiska Alghero Taliansku 9. januára 2014 a 5. februára 2014. Taliansko požiadalo 24. februára 2014 o preklad vyjadrení spoločnosti Ryanair, ktoré mu Komisia zaslala listom z 5. februára 2014, do taliančiny. Komisia poslala Taliansku listom z 8. apríla 2014 taliansku verziu vyjadrení spoločnosti Ryanair, ako požadovalo.

(25) Komisia listom z 23. decembra 2013 požiadala Taliansko o doplňujúce informácie o opatreniach, ktoré boli predmetom vyšetrovania. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo 18. februára 2014 čiastočnú odpoveď na žiadosť Komisie. Taliansku bola 4. marca 2014 pripomenutá jeho povinnosť poskytnúť vyčerpávajúcu odpoveď na všetky otázky, ktoré mu boli položené v liste Komisie z 23. decembra 2013. Taliansko predložilo požadované informácie listom z 25. marca 2014.

(26) Komisia 14. marca 2014 informovala Taliansko a strany zainteresované na postupe, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2014“) (6), a vyzvala Taliansko, aby predložilo svoje pripomienky do 20 pracovných dní od uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Taliansko neodpovedalo na list Komisie zo 14. marca 2014.

(27) V liste z 21. marca 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo požadované informácie 25. apríla 2014 a 8. mája 2014.

(28) Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Týmito usmerneniami boli nahradené usmernenia z roku 2005 týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2005“). (7)

(29) Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tomto prípade. Spoločnosť So.Ge.A.AL predložila svoje pripomienky 8. mája 2014. Pripomienky spoločnosti So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku 22. mája 2014.

(30) V liste z 26. mája 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko poskytlo požadované informácie 10. júna 2014, 28. júla 2014, 20. a 27. augusta 2014, 1. a 19. septembra 2014.

(31) Taliansko listom z 11. septembra 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne akceptuje prijatie tohto rozhodnutia len v angličtine.

2. VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O LETISKU ALGHERO

(32) Letisko Alghero sa nachádza na severozápade talianskeho ostrova Sardínia. Letisko Alghero bolo pôvodne vybudované ako vojenské letisko a pre civilnú dopravu bolo otvorené v roku 1974. Infraštruktúra a zariadenie letiska sú vo vlastníctve štátu prostredníctvom orgánu Ente Nazionale Aviazione Civile (ďalej len „ENAC“), čo je taliansky vnútroštátny úrad pre civilné letectvo.

(33) Pokiaľ ide o vzdialenosť letiska Alghero od ostatných sardínskych letísk, letisko Alghero sa nachádza 128 km od letiska Olbia, 133 km od letiska Oristano, 225 km od letiska Tortoli – Arbatax a 235 km od letiska Cagliari. (8) Podľa Talianska nemožno letisko Alghero pre jeho zemepisnú polohu a špecifické prvky dopravnej siete (cestná a železničná doprava) nahradiť žiadnym z týchto susedných letísk.

(34) Tok cestujúcich sa na letisku zvýšil zo 663 570 v roku 2000 na vyše 1 milión v roku 2005 a takmer 1,6 milióna v roku 2013. Tabuľka 1 Tok cestujúcich na letisku Alghero Rok Cestujúci 2000 663 570 2001 680 854 2002 803 763 2003 887 127 2004 997 674 2005 1 078 671 2006 1 069 595 2007 1 299 047 2008 1 379 791 2009 1 506 080 2010 1 387 287 2011 1 513 245 2012 1 512 954 2013 1 563 020

(35) Spoločnosť Ryanair bola hlavný letecký dopravca využívajúci letisko od roku 2000. Na letisku však od roku 2000 pôsobili aj iní leteckí dopravcovia vrátane nízkonákladových dopravcov (Germanwings, Air Italy, Air Dolomiti, Air Vallée, Meridiana, Alpi Eagles, bmibaby, easyJet, Air One, Volare, Alitalia). (9).

(36) Poplatky účtované leteckým dopravcom na letisku Alghero sa zvyčajne stanovujú na základe zverejneného rozpisu letiskových poplatkov, ktoré zahŕňajú tieto položky: poplatok za odlet a poplatok za pristátie, poplatok za cestujúceho, bezpečnostný poplatok, poplatok za kontrolu batožiny a poplatok za pozemnú obsluhu.

3. RIADENIE LETISKA ALGHERO

3.1. So.Ge.A.AL

(37) Spoločnosť So.Ge.A.AL bola založená v roku 1994 ako prevádzkovateľ letiska Alghero. Spoločnosť mala počiatočné imanie 200 miliónov ITL (103 291,40 EUR), v plnom rozsahu upísané miestnymi verejnými orgánmi. Väčšinu kapitálu držal [priamo alebo nepriamo prostredníctvom spoločnosti Società Finanziaria Industriale Regione Sardegna – SFIRS S.p.A (ďalej len „SFIRS“)] región Sardínie RAS. Spoločnosť SFIRS bola zriadená ako investičná spoločnosť regiónu Sardínie RAS (10).

(38) Hoci sa zloženie kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu rokov menilo, od roku 1994 je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi: Obchodná komora Sassari, Provincia Sassari, Obec Sassari, Obec Alghero, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS S.p.A.

(39) Akcie spoločnosti So.Ge.A.AL vlastnil v roku 2010 región Sardínie RAS vo výške 80,2 % a spoločnosť SFIRS vo výške 19,8 %.

3.2. KONCESIA NA PREVÁDZKOVANIE

(40) Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 28. mája 2007 s orgánom ENAC dohodu na koncesiu na úplné prevádzkovanie letiska Alghero na obdobie štyridsať rokov (11) (ďalej len „dohoda“) (12). Spoločnosť So.Ge.A.AL prevádzkovala do roku 2007 letisko Alghero na základe „dočasnej“ koncesie na prevádzkovanie, ktorá jej bola udelená 11. februára 1999.

(41) V Taliansku koncesiu na prevádzkovanie letiska udeľuje orgán ENAC na základe posúdenia udržateľnosti obchodného plánu, ktorý zahŕňa akčný plán, investičný plán a hospodársko-finančný plán. Prevádzkovateľ letiska v akčnom pláne opisuje svoje hospodárske plánovacie stratégie, ako aj organizačnú štruktúru. Investičný plán tvorí stručná správa o plánovaných opatreniach a ich technickej, hospodárskej a administratívnej uskutočniteľnosti. V hospodársko-finančnom pláne je znázornená finančná vyváženosť prevádzkovania letiska.

(42) Podľa článku 8 dohody výnosy spoločnosti So.Ge.A.AL tvoria: a) poplatky používateľov letísk podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 a jeho následných zmien; b) poplatky za naloženie a vyloženie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974; c) koncesné poplatky za bezpečnostné služby určené v súlade s talianskym zákonom č. 248/2005 a jeho následnými zmenami; d) príjmy vyplývajúce priamo alebo nepriamo z prevádzkovania letiska, ako aj z používania letiskových priestorov a zariadení tretími stranami, stanovené v talianskom legislatívnom dekréte č. 18/1999.

(43) Prevádzkovatelia letísk musia orgánu ENAC platiť ročný koncesný poplatok za právo prevádzkovať letisko vo výške a podľa postupov vymedzených v príslušných platných právnych predpisoch (podrobné informácie o určovaní koncesných poplatkov sú uvedené v odôvodneniach 155 až 157).

(44) Na základe článku 12 dohody musí prevádzkovateľ letiska na začiatku každého roku udelenia koncesie predložiť orgánu ENAC správu o stave vykonávania akčného plánu. Okrem toho musí prevádzkovateľ letiska predložiť orgánu ENAC na schválenie vždy najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím štvorročného obdobia koncesie obchodný plán (vrátane investičného plánu a akčného plánu) na nasledujúce štvorročné obdobie. V prípade, že prevádzkovateľ letiska nedodrží tieto povinnosti, uplatňujú sa sankcie.

(45) Podľa článku 14bis dohody bude koncesia zrušená a dohoda môže byť zákonne ukončená v prípade: i) nevykonania opatrení opísaných v odôvodnení 44 v stanovených lehotách; ii) omeškania s platbou koncesného poplatku zo strany prevádzkovateľa letiska o viac ako dvanásť mesiacov; iii) konkurzu alebo iv) nedosiahnutia hospodársko-finančnej rovnováhy na konci prvého štvorročného obdobia.

3.3. PÔSOBNOSŤ VEREJNÉHO PORIADKU

(46) Taliansko v liste z 18. februára 2014 tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL nevykonáva činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku (13).

(47) Spoločnosť So.Ge.A.AL však poskytovala k dispozícii letiskové priestory na účely poskytovania určitých služieb štátom pri výkone verejnej právomoci a znášala náklady na údržbu a správu predmetných priestorov.

(48) Taliansko v liste z 10. júna 2014 (14) prehodnotilo svoju pozíciu a uviedlo, že náklady na správu týchto letiskových priestorov patria do pôsobnosti verejného poriadku. Pokiaľ ide o právny rámec, Taliansko uviedlo, že na základe právnych predpisov znášajú tieto náklady prevádzkovatelia letísk. Prevádzkovateľ letiska je konkrétne povinný poskytnúť k dispozícii orgánu ENAC a ďalším verejným subjektom (vzdušná hraničná polícia, colný úrad, finančná polícia, úrad pre námorné, vzdušné a pohraničné zdravie, taliansky Červený kríž, požiarna služba, polícia) určité letiskové priestory a znášať príslušné náklady na správu a údržbu. (15) Povinnosť prevádzkovateľov letísk poskytnúť k dispozícii verejným subjektom letiskové priestory a znášať príslušné náklady bola stanovená rámcovou dohodou o udelení koncesie na prevádzkovanie talianskych letísk uvedenou v talianskom nariadení ministerstva dopravy a navigácie č. 12479 z 20. októbra 1999, prijatou na základe ministerskej vyhlášky č. 521 z roku 1997. Príslušné ustanovenia boli transponované do dohody, v ktorej je v článku 4 ods. 1 písm. c) stanovená povinnosť prevádzkovateľa letiska „vykonávať činnosti potrebné na podporu činností v zodpovednosti štátu, pohotovostných a zdravotníckych služieb v priestoroch letiska“. Podľa Talianska predstavovali prevádzkové náklady pre spoločnosť So.Ge.A.AL na údržbu týchto priestorov v období rokov 2000 – 2010 spolu 2 776 073 EUR (16).

(49) Taliansko ďalej uviedlo, že celkové náklady vo výške 1 284 133 EUR na investície do nového terminálu predstavujú náklady na výstavbu priestorov, ktoré je spoločnosť So.Ge.A.AL povinná poskytnúť k dispozícii verejným subjektom, takže predstavujú náklady na poskytovanie činností v pôsobnosti verejného poriadku (pozri tiež odôvodnenie 86).

3.4. KONCESNÉ POPLATKY PLATENÉ SPOLOČNOSŤOU SO.GE.A.AL

(50) Koncesné poplatky (za prevádzkovanie a bezpečnosť) zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 sú uvedené v tabuľke 2 (17). Tabuľka 2 Koncesné poplatky zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 1998 – 2010 (EUR) Opis 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Koncesný poplatok za prevádzkovanie pre ministerstvo 139 572 166 505 243 880 266 205 312 950 371 912 418 358 Koncesný poplatok za bezpečnosť — — — — — — — Spolu 139 572 166 505 243 880 266 205 312 950 371 912 418 358 Opis 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Spolu Koncesný poplatok za prevádzkovanie 473 836 119 197 171 019 232 130 267 009 171 005 2 643 514 Koncesný poplatok za bezpečnosť 7 092 37 324 45 439 48 205 52 618 48 571 239 249 Spolu 480 928 156 539 216 458 280 335 319 627 219 575 2 882 763

3.5. FINANČNÁ SITUÁCIA SPOLOČNOSTI So.Ge.A.AL

(51) Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL boli v období rokov 2000 – 2010 negatívne. Podľa Talianska boli slabé výsledky spoločnosti výsledkom oneskorenia udelenia úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska. Po udelení koncesie viedla hospodárska kríza k prudkému poklesu počtu cestujúcich, čo negatívne ovplyvnilo činnosť letiska.

(52) Taliansko predložilo v auguste 2011 Komisii správu o vyhodnotení finančnej situácie letiska Alghero v období rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa spoločnosti Accuracy“) (18). Na základe správy spoločnosti Accuracy boli ročné finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL takéto: Tabuľka 3 Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 (v tis. EUR) Rok Výsledok 2000 (32,2) 2001 (790,7) 2002 (47,3) 2003 (951,0) 2004 (2 981,7) 2005 (2 064,7) 2006 (1 108,2) 2007 (1 800,8) 2008 (4 577,3) 2009 (12 404,1) 2010 (1 847,2)

(53) V priebehu vyšetrovania predložilo Taliansko Komisii výročné správy (Relazione sulla gestione del bilancio) za obdobie rokov 2000 – 2010 (19).

(54) Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2001 stratu vo výške 1 530 960 048 ITL. Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala aj v rokoch 2002 a 2003 negatívne čísla.

(55) Spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela rok 2004 so stratou vo výške 2 981 688 EUR. V rokoch 2005 a 2006 zaznamenávala ďalšie straty. Stratu vo výške 1 801 000 EUR zaznamenala aj v roku 2007 napriek udeleniu úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska 3. augusta 2007. Na základe výročnej správy za rok 2007 neočakávané udalosti zhoršili finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007.

(56) Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2008 stratu vo výške 4 577 000 EUR a v roku 2009 stratu vo výške 12 404 126 EUR.

(57) Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojej výročnej správe za rok 2009 poznamenala, že na základe dohody z roku 2007 má prah ziskovosti dosiahnuť do štyroch rokov od udelenia koncesie. Spoločnosť So.Ge.A.AL so zreteľom na svoju zlú finančnú situáciu v roku 2009 navrhla vypracovanie a prijatie aktualizovaného obchodného plánu, ktorý opísala ako potrebný na priblíženie predpovedí vývoju na trhu. V tomto zmysle bol obchodný plán vypracovaný spoločnosťou Roland Berger (pozri odôvodnenia 64 – 70) považovaný za dostatočne spoľahlivý.

(58) Za rok 2010 bola vykázaná ďalšia strata 1 847 165 EUR. Údaje o doprave sa údajne naďalej vyvíjali pozitívne, a to aj v ťažkom hospodárskom prostredí ovplyvnenom krízou sopečného popola, ktorá viedla k dočasnému zatvoreniu európskeho vzdušného priestoru.

4. OBCHODNÉ PLÁNY

(59) Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala od roku 1999 viacero obchodných plánov, ktoré sú stručne zhrnuté v odôvodneniach 60 až 75.

4.1. OBCHODNÝ PLÁN Z ROKU 1999

(60) Obchodný plán z roku 1999 sa vzťahuje na obdobie rokov 1999 – 2007 v dvoch za sebou nasledujúcich fázach: a) 1999 – 2001: spoločnosť So.Ge.A.AL plánovala v tomto období najmä zvýšenie kapitálu, začatie svojej privatizácie, udelenie úplnej koncesie, investície do letiskovej infraštruktúry, otvorenie nových pravidelných letov dvoch leteckých dopravcov a vymedzenie marketingového plánu a plánu obchodného rozvoja; b) 2002 – 2007: táto fáza mala byť venovaná rozvoju obchodu na základe lepšej letiskovej infraštruktúry.

(61) V obchodnom pláne sa predpokladalo udelenie úplnej koncesie v roku 1999 po zvýšení kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL na 6 miliárd ITL.

(62) V obchodnom pláne sa predpokladala diverzifikácia leteckých spojení prilákaním dvoch rýchlo rastúcich nízkonákladových leteckých dopravcov ako dôležitých hnacích síl rastu. Jeden letecký dopravca začal pôsobiť na letisku Alghero na trase Alghero – Miláno v roku 1999 a druhý dopravca začal fungovať na trase Alghero – Londýn v roku 2000 s tromi letmi za týždeň za zľavnené akčné poplatky v prvý rok.

(63) Z predpovedí dopravy vyplynulo, že letisko Alghero dosiahne 1 milión cestujúcich v roku 2004, 1,1 milióna cestujúcich v roku 2007 v dôsledku otvorenia nových trás dvoma leteckými dopravcami uvedenými v odôvodnení 62, ktorí v čase vypracovania obchodného plánu rokovali so spoločnosťou So.Ge.A.AL o dohodách o letiskových službách.

4.2. PLÁN SPOLOČNOSTI ROLAND BERGER

(64) V pláne z roku 2004, ktorý pre spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala spoločnosť Roland Berger (ďalej len „plán spoločnosti Roland Berger“) boli uvedené podrobné predpovede na obdobie rokov 2004 – 2008. Hlavné prvky tohto obchodného plánu boli: a) zvýšenie nízkonákladovej prepravy z 20 % na 44 % celkovej dopravy na letisku až na 620 000 cestujúcich v roku 2008; b) rast príjmov z iných ako leteckých činností z 2,2 EUR/cest. na 5 EUR/cest. (20); c) rast príjmov z leteckej činnosti zo 6,8 EUR/cest. v roku 2003 na 7,47/7,75 EUR/cest. v roku 2008; d) investície vo výške 42,6 milióna EUR do infraštruktúry a vybavenia, z čoho 41,3 milióna EUR bude pokrytých z verejných prostriedkov.

(65) V záujem pochopenia, ako letisko Alghero fungovalo v porovnaní s trhom, bola jeho výkonnosť porovnaná s porovnateľnými letiskami: a) príjmy z obsluhy a príjmy z iných ako leteckých činností, ako sú parkovanie, prenájom áut, tok palív a maloobchodné a potravinové koncesie, boli vykázané na nižšej úrovni ako priemer odvetvia; výdavky na cestujúceho sa pohybovali od polovice do jednej tretiny sumy, ktorú zaznamenali malé letiská, a boli menšie ako jedna pätina výdavkov minutých na väčších letiskách; b) zlé výsledky príjmov potvrdili výdavky na cestujúceho, ktoré súhlasili s výdavkami utratenými na letisku Puglia, ktoré zaznamenalo negatívny čistý prevádzkový výsledok; c) prevádzkové náklady však zodpovedali prevádzkovým nákladom talianskych letísk s najlepšími výsledkami.

(66) V projekciách, ktoré boli vypracované v pláne spoločnosti Rolanda Bergera, boli budúce prevádzkové príjmy a výdavky prevádzkovateľa letiska založené na dvoch scenároch: scenár rozvoja letiska pri dočasnej koncesii a scenár „úplnej“ koncesie. V prvom scenári malo letisko do roku 2008 naďalej zaznamenávať straty, pričom v druhom scenári úplnej koncesie malo letisko dosiahnuť prah ziskovosti už v roku 2005 na základe ročných príjmov vyšších priemerne o 7 % v porovnaní s dočasným scenárom (zapríčinené vo veľkej miere vyššími príjmami z iných ako leteckých činností – efektívnejšia reklamná činnosť, prevádzka parkoviska a úspory palív mali spôsobiť zvýšenie obchodného príjmu). Finančné výsledky pre činnosť leteckej dopravy mali byť podľa predpokladov negatívne dokonca aj v scenári úplnej koncesie.

(67) Z plánu spoločnosti Rolanda Bergera vyplynul nízky príjem z obsluhy, najmä z dôvodu nízkonákladovej prepravy. Očakávalo sa, že obsluha bude v strednodobom meradle naďalej prinášať straty, dokonca aj v optimistickom scenári. Odhadovalo sa, že straty príjmov vyplývajúce z obsluhy nízkonákladovej prepravy budú v roku 2008 predstavovať 3,2 milióna EUR.

(68) Na základe plánu spoločnosti Rolanda Bergera malo letisko s cieľom zvrátiť predchádzajúci pokles a dosiahnuť prah ziskovosti predovšetkým stimulovať obchodné príjmy do bodu, kým výdavky na cestujúceho nebudú zodpovedať porovnateľným letiskám (od 2,2 EUR do 5 EUR na cestujúceho). Podľa predpokladov mala byť nízkonákladová preprava v období rokov 2004 – 2008 hlavným zdrojom príjmov z iných ako leteckých činností a mala zmierniť straty v činnosti leteckej dopravy. Z projekcie vyplynulo 620 000 nízkonákladových cestujúcich v roku 2008.

(69) V pláne spoločnosti Rolanda Bergera bolo poznamenané, že ďalšie prevádzkovanie letiska na základe dočasnej koncesie by si mohlo vyžadovať rekapitalizáciu spoločnosti So.Ge.A.AL na pokrytie prevádzkových strát.

(70) Plán spoločnosti Rolanda Bergera bol dvakrát aktualizovaný, v rokoch 2007 a 2008, na zohľadnenie vývoja v odvetví. V aktualizáciách boli navrhnuté konkrétne opatrenia na rozvoj letiska v období rokov 2008 – 2011, zvýšenie príjmov z leteckej činnosti – najmä z činnosti obsluhy a príjmov z iných ako leteckých činností.

4.3. OBCHODNÝ PLÁN NA UDELENIE KONCESIE

(71) Obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný na účely udelenia úplnej koncesie bol schválený v septembri 2005 a boli v ňom uvedené predpokladané príjmy a náklady na obdobie trvania koncesie na prevádzkovanie letiska 40 rokov za predpokladu, že koncesia bude spoločnosti So.Ge.A.AL udelená v roku 2006.

(72) Z predpokladov ročného objemu dopravy vyplynul plynulý každoročný nárast vo výške 4,5 % do roku 2010, 2,6 % v období rokov 2011 – 2025 a 3,78 % v období rokov 2006 – 2025 približne na 2 800 000 miliónov cestujúcich do roku 2045. Príjmy z iných ako leteckých činností sa mali zvýšiť z ročných 2 929 000 EUR v roku 2006 na 8 814 000 EUR v roku 2045. Tržby z leteckej činnosti sa mali takisto zvýšiť z 9 288 000 EUR v roku 2006 na 29 587 000 EUR na konci obdobia 40 rokov. V predpovediach sa počítalo so znížením príjmov z leteckej činnosti o 20 %, keď letisko dosiahne strop 2 milióny cestujúcich a následne na trh vstúpi ďalší poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy v súlade s pravidlami EÚ o pozemnej obsluhe na európskych letiskách (21).

(73) V období rokov 2006 – 2045 sa predpokladali kapitálové výdavky vo výške 143,3 milióna EUR. Plán zahŕňal podrobný program kapitálových investícií na rok v období rokov 2006 – 2045 a boli v ňom uvedené zdroje financovania (súkromné alebo verejné) týchto investícií.

4.4. PLÁN REORGANIZÁCIE A REŠTRUKTURALIZÁCIE Z ROKU 2010

(74) Región Sardínie RAS schválil plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 v septembri 2010. V pláne bola uvedená komplexná analýza hospodárskej situácie spoločnosti So.Ge.A.AL na obdobie rokov 2000 – 2010 a návrat k životaschopnosti spoločnosti bol naplánovaný v roku 2012, pričom bola zohľadnená aj rekapitalizácia spoločnosti naplánovaná na rok 2010.

(75) Podľa plánu reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 boli slabé výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL výsledkom nevhodného riadenia, neefektívnej činnosti pozemnej obsluhy, nedostatkov infraštruktúry a nedostatočných príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností.

5. OPATRENIA, KTORÉ SÚ PREDMETOM VYŠETROVANIA

(76) Tieto opatrenia sú predmetom vyšetrovania, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia z roku 2007 a rozšírilo na základe rozhodnutia z roku 2012: a) opatrenia v prospech prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL: — kapitálové injekcie regiónu Sardínie RAS a iných verejných akcionárov, — príspevky na zariadenie a práce od regiónu Sardínie RAS, — financovanie letiskovej infraštruktúry a vybavenia zo strany štátu; b) možná pomoc v rôznych dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami využívajúcimi letisko od roku 2000.

5.1. OPATRENIA V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

5.1.1. Opatrenie 1 – Kapitálové injekcie

(77) V talianskych právnych predpisoch sa od prevádzkovateľov letísk vyžaduje, že musia udržiavať minimálnu úroveň kapitálu v závislosti od objemu dopravy (22): pre letiská s objemom dopravy od 300 000 do 1 milióna cestujúcich sa požaduje minimálny kapitál vo výške 3 milióny EUR, pričom pre dopravu v objeme od 1 milióna do 2 miliónov cestujúcich bol prah stanovený na 7,5 milióna EUR. Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že kapitálové injekcie od verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL boli zamerané predovšetkým na obnovenie kapitálu spoločnosti, ktorý bol narušený stratami, na úroveň stanovenú vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

(78) Na základe informácii, ktoré poskytlo Taliansko, verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL vložili v období rokov 2000 – 2010 viackrát nový kapitál do spoločnosti takto (23): Tabuľka 4 Operácie v súvislosti s kapitálom spoločnosti So.Ge.A.AL Rok Opis Zhromaždenie akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL Kapitálová injekcia (v EUR) 2003 Vklad na obnovenie kapitálu narušeného stratami a zvýšenie kapitálu na 7 754 000 EUR. 9. máj 2003 5 198 000 2005 Vklad vo výške 3 933 372,17 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. 29. apríl 2005 3 933 372,17 2007 Vklad vo výške 3 797 185 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. 31. október 2007 3 797 185 2009 Vklad vo výške 5 649 535 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. 26. január 2009 5 649 535 2010 Vklad vo výške 12 508 306 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. 21. máj 2010 12 508 306

5.1.2. Opatrenie 2 – Financovanie „zariadenia a prác“

(79) Podľa informácií, ktoré poskytlo Taliansko, spoločnosť So.Ge.A.AL prijala v období rokov 1998 – 2009 príspevky od regiónu Sardínie RAS na zariadenie a práce v celkovej výške 6 540 269 EUR.

(80) Taliansko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu z roku 2012 vyjasnilo, že hlavný cieľ opatrení na zariadenie a práce bolo zmodernizovať infraštruktúru letiska. Taliansko odkazovalo na všeobecné vymedzenie verejných prác (lavoro pubblico) uvedené v článku 2 ods. 1 talianskeho zákona č. 109 z 11. februára 1994 (Legge quadro in materia di lavori pubblici) (24), konkrétne „činnosti výstavby, demolácie, rekonštrukcie, renovácie a údržby prác a inštalácií vrátane ochrany životného prostredia a bioinžinierstva“ (25). Taliansko vysvetlilo, že predmetné financovanie sa nakoniec použilo na financovanie prác na termináli pre cestujúcich, modernizáciu externých cestných spojení, modernizáciu priestorov na parkovanie lietadiel, ako aj na vybavenie potrebné na fungovanie letiska.

(81) Komisia na základe týchto vyjasnení v posúdení vykonanom v tomto rozhodnutí analyzovala financovanie zariadenia a prác (opatrenie 2) a dotácie na investície do infraštruktúry (opatrenie 3) spoločne ako súbor opatrení na financovanie vytvorenia a modernizácie infraštruktúry a vybavenia.

5.1.3. Opatrenie 3 – Financovanie infraštruktúry a vybavenia letiska

(82) V tabuľke 5 sú opísané investície do infraštruktúry vykonané v období rokov 2000 – 2010, ktoré boli čiastočne financované z verejných prostriedkov (26). Tabuľka 5 Investície do infraštruktúry v období rokov 2000 – 2010 Investícia Dátum záväzného viazania verejného financovania Investičné náklady (v EUR) Verejné financie (v EUR) Zdroj verejného financovania Nové priestory na odlety 1994 109 773,59 109 774 RAS Reštrukturalizácia priestorov príletov (Ristrutturazione zona arrivi) 1996 1 442 990,23 1 350 812 RAS Nový terminál 1997 17 325 483,05 15 012 344,72 ENAC Modernizácia povrchu rolovacej dráhy 1997 4 175 608,09 3 861 392 ENAC Postranné bezpečnostné zóny 1998 429 894,54 417 102 RAS SPOLU neuvádza sa 23 483 749,5 20 751 424,72 ENAC Röntgenový systém kontroly batožiny 2003 208 782,99 191 082,99 ENAC Reštrukturalizácia starého terminálu pre cestujúcich (Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri) 2003 2 406 862,57 1 623 967 ENAC Modernizácia odbavovacej plochy 2003 7 499 177,02 6 905 599 ENAC Modernizácia rolovacej dráhy 2003 7 287 065,75 6 755 162 ENAC Modernizácia vzletovej a pristávacej dráhy 2003 6 702 055,64 6 323 883 ENAC Systém kontroly okruhu 2003 6 073 054,61 5 951 919 ENAC Protivýbušné zariadenie (Carrello antideflagrante) 2004 76 001,29 76 000 ENAC SPOLU neuvádza sa 53 736 749,37 48 579 036,23 neuvádza sa

(83) Okrem toho poskytol región Sardínie RAS spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 priame granty na nákup vybavenia (prístroje na internú komunikáciu, softvér, vozidlá atď.) v celkovej výške 4 680 281,44 EUR.

(84) Podľa Talianska (27) bola suma 25 431 706,16 EUR verejných financií právne zaviazaná pred rokom 2000, t. j. pred dátumom rozsudku vo veci Aéroports de Paris (28). Konkrétne: a) štátne financovanie stanovené v rozhodnutí z 29. augusta 1997 o CIPE (29): financovanie sa použilo na výstavbu nového terminálu pre cestujúcich a na modernizáciu rolovacej dráhy; b) regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na základe rámcovej dohody medzi regiónom Sardínie RAS a ministerstvom dopravy z 5. augusta 1996, talianskych regionálnych zákonov č. 2 z 29. januára 1994 a č. 9 z 15. februára 1996: financovanie bolo zamerané na reštrukturalizáciu starého terminálu a výstavbu postranných bezpečnostných zón. Okrem toho bolo podľa týchto regionálnych zákonov regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na financovanie vybavenia.

(85) Podľa Talianska si štát pred udelením úplnej koncesie v roku 2007 ponechal zodpovednosť za investície do infraštruktúry a prevádzkovateľ letiska bol len vykonávateľom prác na infraštruktúre schválených štátom.

(86) Taliansko v liste z 10. júna 2014 (30) tiež uviedlo, že z celkových investičných nákladov na nový terminál predstavuje 1 284 133 EUR náklady vzniknuté pri plnení činností v pôsobnosti verejného poriadku, čo zodpovedá nákladom na výstavbu priestorov terminálu, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL musí poskytnúť k dispozícii verejným subjektom (pozri tiež odôvodnenie 49).

5.2. OPATRENIA V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

(87) Vyšetrovanie pokrýva viaceré dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s rôznymi leteckými dopravcami lietajúcimi z letiska Alghero, ktoré Komisia v rozhodnutiach z rokov 2007 a 2012 posúdila ako možnú štátnu pomoc pre príslušných leteckých dopravcov.

(88) Podľa Talianska o dohodách s leteckými dopravcami rokoval generálny riaditeľ spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorý predstavenstvu podával správy o stave rokovaní a obsahu dohôd. Predstavenstvo spoločnosti So.Ge.A.AL schvaľovalo podmienky dohôd pred ich podpísaním (31).

5.2.1. Opatrenie 4 – Dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťami Ryanair/AMS

(89) Spoločnosť Ryanair bola od roku 2000 hlavným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Alghero. Medzi spoločnosťou Ryanair a jej dcérskou spoločnosťou AMS na jednej strane a spoločnosťou So.Ge.A.AL na druhej strane boli podpísané dva typy dohôd.

i) Dohody o letiskových službách

(90) V dohodách o letiskových službách uzatváraných od roku 2000 medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL boli stanovené prevádzkové podmienky spoločnosti Ryanair na letisku Alghero a výška letiskových poplatkov, ktoré mal tento letecký dopravca platiť. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala splniť vopred stanovené cieľové hodnoty pre lety/cestujúcich za poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Pre prípad neúplného splnenia týchto cieľových hodnôt boli stanovené sankcie.

ii) Dohody o marketingových službách

(91) Dohody o marketingových službách sa týkajú propagácie destinácie Alghero na oficiálnom webovom sídle spoločnosti Ryanair. Od roku 2006 boli uzatvárané s dcérskou spoločnosťou AMS v 100 % vlastníctve spoločnosti Ryanair a boli uzatvorené v rovnaký deň ako dohody o letiskových službách uzatvorené spoločnosťou Ryanair.

(92) Komisia v odôvodneniach 93 až 109 zhŕňa hlavné ustanovenia dohôd (dohôd o letiskových službách a dohôd o marketingových službách), ktoré podpísali spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair/AMS.

5.2.1.1. Dohoda o letiskových službách z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair

(93) Prvá dohoda o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola dohodnutá 22. júna 2000 na obdobie desiatich rokov.

(94) Na základe dohody o letiskových službách z roku 2000 mala spoločnosť Ryanair prevádzkovať najmenej jeden spiatočný let za deň medzi Londýnom a letiskom Alghero a mala spoločnosti So.Ge.A.AL platiť sumu […] ITL (32) za spiatočný let. Spoločnosť Ryanair mala tiež ročne predkladať plán predaja a marketingový plán a mala uviesť výsledky dosiahnuté pri prevádzkovaní trasy, ako aj vyhliadky na rozvoj.

(95) Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala poskytovať spoločnosti Ryanair služby terminálu a obsluhy. Prevádzkovateľ letiska mal platiť alebo dobropisovať mesačnú sumu zodpovedajúcu sume, ktorú mala spoločnosť Ryanair zaplatiť za poplatky za obsluhu, s obmedzením pre prvý rok dohody. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa tiež zaviazala platiť spoločnosti Ryanair ročne pevnú sumu a ďalšiu sumu, ak by spoločnosť Ryanair medzi svoje pravidelné lety pridala druhý spiatočný let.

5.2.1.2. Dohoda o letiskových službách z roku 2002 a marketingová dohoda so spoločnosťou Ryanair

(96) Spoločnosť Ryanair podpísala 25. januára 2002 so spoločnosťou So.Ge.A.AL druhú dohodu o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2000 a vzťahovala sa na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2012. Spoločnosť Ryanair mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL […] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Spoločnosť Ryanair mala platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov.

(97) V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2002. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala vykonávať reklamné a propagačné činnosti na svojom webovom sídle a v ďalších médiách podľa vlastného uváženia na propagáciu spojenia Alghero – Londýn po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky vo výške […] EUR za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej trase a […] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase.

5.2.1.3. Dohoda o letiskových službách z roku 2003 a marketingová dohoda so spoločnosťou Ryanair

(98) Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 1. septembra 2003 so spoločnosťou Ryanair novú dohodu o letiskových službách na obdobie 11 rokov (s možnosťou predĺženia o ďalšie obdobie desiatich rokov), ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2002.

(99) Spoločnosť Ryanair mala na základe dohody o letiskových službách z roku 2003 naďalej lietať do Londýna a v závislosti od úspechu predchádzajúcich dohôd, pokiaľ ide o tok dopravy, mala spoločnosť Ryanair zriadiť nový každodenný let na letisko Frankfurt-Hahn alebo do iných miest v sieti spoločnosti Ryanair. Spoločnosť Ryanair mala platiť spoločnosti So.Ge.A.AL […] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Letecký dopravca zas mal platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov.

(100) Dňa 1. septembra 2003 bola podpísaná aj dohoda o marketingových službách, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2003. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky i) […] EUR ročne za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej medzinárodnej trase; ii) […] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase, a iii) jednorazový úvodný marketingový príspevok vo výške […] EUR v súvislosti s prvým rokom prevádzkovania každej medzinárodnej trasy inej ako trasa do Londýna a ďalších […] EUR za každý druhý a tretí rok prevádzkovania takejto novej trasy.

(101) Spoločnosť Ryanair mala pokračovať v poskytovaní služieb každodennej plánovanej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a Londýnom a mala začať poskytovať ďalšie služby každodennej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a letiskom Frankfurt-Hahn a/alebo iným miestom v sieti spoločnosti Ryanair (ďalej len „služby“). Spoločnosť Ryanair mala po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL vykonávať aj všetky služby a činnosti, ktoré obvykle poskytujú reklamné, spoločnosti, spoločnosti na podporu predaja a pre vzťahy s verejnosťou, ktoré pôsobia v rovnakej oblasti, ako napríklad (ale nielen): — dizajn, úprava, výroba, vývoj, testovanie, realizácia, údržba a aktualizácia webových odkazov a webového sídla spoločnosti Ryanair a vykonávanie všetkých ostatných opatrení, ktoré spoločnosť Ryanair považuje za vhodné na tvorbu, údržbu a/alebo propagáciu reklamy, pokiaľ ide o rezervácie zákazníkov prostredníctvom internetu na letisko Alghero a z neho, — návrh reklamy v angličtine a v inom jazyku (vo vhodných prípadoch) prispôsobenej internetovému médiu a realizácia podpory predaja a vzťahov s verejnosťou na tvorbu, udržiavanie a/alebo podporovanie informovanosti zákazníkov o službách prostredníctvom internetu, — návrh, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy propagácie služieb, — dizajn, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy na propagáciu letiska Alghero v Spojenom kráľovstve a v každej inej krajine, v ktorej spoločnosť Ryanair otvorí trasu so službami, — informovanie tlače o službách, a tým ovplyvňovanie obyvateľstva, zoznámiť ich s regiónom okolo letiska Alghero a povzbudiť ich, aby lietali na predmetných trasách, — zriadenie odkazu na jednom webovom sídle, ktoré navrhne spoločnosť So.Ge.A.AL a schváli spoločnosť Ryanair, na webové sídlo spoločnosti Ryanair za podmienky, že toto webové sídlo nebude obsahovať priamu funkciu online rezervácie hotela alebo požičania automobilu.

5.2.1.4. Dohoda o letiskových službách z roku 2006 a marketingová dohoda so spoločnosťou AMS

(102) Dňa 3. apríla 2006 bola medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair dohodnutá nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2003 a bola účinná od 1. januára 2006 do 31. decembra 2010 s možnosťou predĺženia o päť rokov.

(103) S touto dohodou bola spojená dodatková dohoda podpísaná 3. apríla 2006 na obdobie 1. januára 2006 – 31. decembra 2010, v ktorej boli stanovené cieľové hodnoty na celkový počet cestujúcich, ktoré mala dosiahnuť spoločnosť Ryanair, a poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Boli v nej stanovené aj sankcie pre spoločnosť Ryanair pre prípad nesplnenia cieľových hodnôt týkajúcich sa cestujúcich.

(104) Marketingová dohoda z roku 2006 bola so spoločnosťou AMS (a nie Ryanair) podpísaná 3. apríla 2006 a pokrývala rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách. Dohoda bola založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa úrovne cestujúcich. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL online reklamné služby za […] EUR ročne.

5.2.1.5. Dohoda o letiskových službách z roku 2010 a marketingová dohoda so spoločnosťou AMS

(105) Spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair vyjadrili na začiatku roka 2010 svoj úmysel obnoviť podmienky existujúceho vzťahu rokovaním o novej dohode a 10. marca 2010 podpísali memorandum o porozumení. V memorande o porozumení je uvedené, že „spoločnosti Ryanair a So.Ge.A.AL budú od marca 2010 v dobrej viere rokovať o opätovnom vymedzení podmienok a ustanovení svojho partnerstva“.

(106) Na tomto základe bola následne 20. októbra 2010 medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair podpísaná nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2006. V tejto dohode bola stanovená nová štruktúra poplatkov a stimulov na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 s možnosťou predĺženia o päť rokov po uplynutí počiatočnej platnosti dohody.

(107) Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala platiť poplatky za úspech za určený počet letov a určitú úroveň prepravených cestujúcich a spoločnosť Ryanair sa zaviazala platiť poplatky za obsluhu a letiskové poplatky a vykonávať činnosti podpory predaja a vzťahov s verejnosťou.

(108) V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda na obdobie štyroch rokov s možnosťou jej predĺženia o ďalšie štyri roky. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL balík online reklamných služieb za tieto ročné sadzby: […] EUR za rok 2010; […] EUR za rok 2011; […] EUR za rok 2012; […] EUR za rok 2013. Marketingová dohoda bola v roku 2006 založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich.

(109) Taliansko na žiadosť Komisie rekonštruovalo analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd v priebehu vyšetrovaného obdobia, t. j. obdobie rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014“) (33). Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd očakávala, že dohody so spoločnosťou Ryanair budú pre letisko ziskové.

5.2.2. Opatrenie 5 – Dohody s inými dopravcami

(110) Komisia v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovala zrejme zľavy z letiskových poplatkov aj iným dopravcom ako len spoločnosti Ryanair. Hoci Komisia vedela o tom, že spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela marketingové dohody aj s inými dopravcami, v danej fáze neboli Komisii poskytnuté dostatočné informácie o týchto dohodách.

(111) Taliansko listom z 18. februára 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti na základe ex post údajov dohôd so spoločnosťami Alitalia, Meridiana a Volare s cieľom preukázať, že z hľadiska letiska existovali hospodárske dôvody na uzatvorenie dohôd s týmito leteckými dopravcami. K tomuto dátumu nebola predložená analýza dohody so spoločnosťou Germanwings.

(112) Taliansko potom v liste z 25. marca 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti dohôd uzatvorených spoločnosťou So.Ge.A.AL so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings, ktorá mala preukázať, že o týchto dohodách sa na základe ex ante očakávalo, že budú pre spoločnosť So.Ge.A.AL ziskové.

(113) Napokon Taliansko poskytlo Komisii 10. júna 2014 analýzu očakávanej ziskovosti dohôd o obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami bmibaby, Air Vallée a Air Italy.

(114) Dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s inými dopravcami než spoločnosťou Ryanair a ktoré sú predmetom vyšetrovania v tejto veci, sú predstavené v odôvodneniach 115 až 132.

5.2.2.1. Dohody so spoločnosťami Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia

(115) Spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila dohody o obsluhe a marketingové dohody so spoločnosťami Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia.

i) Germanwings

(116) Dohoda o obsluhe medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola podpísaná 19. marca 2007 a mala platiť od 25. marca 2007. Spoločnosť Germanwings mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL […] EUR za spiatočný let za služby obsluhy.

(117) Dňa 25. marca 2007 bola medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL podpísaná marketingová dohoda, na základe ktorej sa dopravca zaviazal prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich a frekvencie. Dohoda mala platiť od 25. marca 2007 do 31. októbra 2009. Spoločnosť Germanwings však na letisku Alghero pôsobila len v roku 2007. Podľa Talianska sa dopravca rozhodol prestať pôsobiť na letisku Alghero, lebo nevedel dosiahnuť dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti z finančného hľadiska.

(118) V marketingovej dohode bol stanovený tzv. štartovací príspevok vo výške […] EUR, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Germanwings „na propagáciu letiska Alghero s cieľom zvýšiť objem odlietajúcich cestujúcich otvorením novej trasy“.

(119) V marketingovej dohode bol stanovený aj poplatok za úspech, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL platiť spoločnosti Germanwings, ak letecký dopravca splní stanovené cieľové hodnoty týkajúce objemu prepravy. V dohode boli stanovené aj sankcie, ktoré mala spoločnosť Germanwings platiť spoločnosti So.Ge.A.AL v prípade, že letecký dopravca zruší 10 % svojich letov alebo nesplní stanovené cieľové hodnoty týkajúce sa objemu prepravy.

ii) Volare

(120) Spoločnosť Volare podpísala 29. novembra 2007 dohodu o obsluhe a marketingovú dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL.

(121) V dohode o obsluhe boli stanovené ciele, ktoré mal dopravca splniť z hľadiska počtu cestujúcich a letov za rok, a príslušné poplatky za úspech, ktoré mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL.

(122) V marketingovej dohode bol stanovený ročný marketingový poplatok vo výške […] EUR, ktorý mal prevádzkovateľ letiska platiť za „reklamnú podporu za prvý rok činnosti“. Marketingová dohoda platila od 28. októbra 2007 do 31. októbra 2010.

iii) Meridiana

(123) Spoločnosť Meridiana pôsobila na letisku Alghero v rokoch 2000, 2001 a 2010.

(124) V rokoch 2000 a 2001 neposkytovala spoločnosť Meridiana pravidelné služby z letiska Alghero, ale poskytovala len letové služby na základe požiadaviek na prenájom letov. Preto neboli medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Meridiana podpísané žiadne formálne dohody o obsluhe. Dopravca platil spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letiskové poplatky za všetky letiskové služby.

(125) Spoločnosť Meridiana na letisku nepôsobila v rokoch 2002 – 2010. V roku 2010 začala spoločnosť Meridiana vykonávať činnosť na letisku a podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL marketingovú dohodu aj dohodu o obsluhe.

(126) Dohoda o obsluhe bola podpísaná 28. apríla 2010 a vzťahovala sa na obdobie od apríla 2010 do apríla 2011. Spoločnosť Meridiana mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL […] EUR za spiatočný let za služby obsluhy.

(127) Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od júna 2010 do októbra 2010. V dohode bola stanovená jednorazová platba vo výške […] EUR (bez DPH), ktorú mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Meridiana v súvislosti so začatím letov na trasách z/do Milána, Verony a Bari v lete 2010. Platba bola podmienená tým, že spoločnosť Meridiana musí splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa objemu dopravy. Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL počas obdobia, keď dohoda so spoločnosťou Meridiana platila so spätnou účinnosťou, dohodla s dopravcom podobné podmienky, ktoré boli nakoniec zahrnuté do podpísanej dohody. Taliansko predložilo v tomto zmysle Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Meridiana a So.Ge.A.AL rokovali, zo 7. júna 2010.

iv) Air One/Alitalia

(128) Spoločnosť Air One/Alitalia do roku 2010 nepodpísala žiadnu formálnu dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL a platila spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letecké poplatky za všetky letiskové služby. Spoločnosť So.Ge.A.AL neposkytovala spoločnosti Air One/Alitalia do roku 2010 služby pozemnej obsluhy.

(129) V roku 2010 začala spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovať spoločnosti Air One/Alitalia služby pozemnej obsluhy. Výsledkom bolo, že spoločnosť Air One/Alitalia podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL dohodu o obsluhe. Tieto dve strany uzatvorili aj marketingovú dohodu, ktorá súvisela so spustením medzinárodných letov z letiska Alghero spoločnosťou Air One/Alitalia.

(130) Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od 7. júna 2010 do 30. septembra 2010. Taliansko predložilo Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Alitalia a So.Ge.A.AL rokovali, v máji 2010. V podpísanej dohode bola stanovená jednorazová marketingová platba vo výške […] EUR, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia dostať za poskytovanie marketingových služieb spoločnosti So.Ge.A.AL v tomto období, s možnosťou predĺženia dohody na roky 2011 a 2012.

(131) Dohoda o obsluhe bola medzi spoločnosťami Air One/Alitalia a So.Ge.A.AL podpísaná 30. novembra 2010 na obdobie šiestich rokov a boli v nej stanovené poplatky za obsluhu, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia platiť spoločnosti So.Ge.A.AL za domáce a medzinárodné trasy.

5.2.2.2. Dohody o obsluhe s ďalšími dopravcami

(132) Komisia vyšetrovala aj dohody o pozemnej obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée. Dohody boli uzatvorené na obdobie od jedného mesiaca (Air Vallée) až viac ako dva roky (Air Italy) a boli v nich stanovené poplatky, ktoré mali dopravcovia platiť. Tabuľka 6 Dohody o obsluhe so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée Dátum uzatvorenia Dopravca Trvanie 28.5.2008 Air Italy 1.6.2008 – 31.12.2010 29.7.2010 Bmibaby 29.5.2010 – 30.9.2010 2010 Air Vallée 9.8.2010 – 30.8.2010

6. SPRÁVA SPOLOČNOSTI ECORYS

(133) Komisia v priebehu vyšetrovania požiadala spoločnosť Ecorys, aby vypracovala správu o finančných výsledkoch spoločnosti So.Ge.A.AL a zistila, či sa prevádzkovateľ letiska pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami správal ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Správa spoločnosti Ecorys bola predložená 30. marca 2011.

(134) V správe spoločnosti Ecorys sa konštatovalo, že správanie spoločnosti So.Ge.A.AL bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys usúdila, že obchodná stratégia, ktorú realizovala spoločnosť So.Ge.A.AL, prinášala výsledky. Táto stratégia zahŕňala, že prevádzkovateľ letiska podal žiadosť o úplnú koncesiu na prevádzkovanie letiska, že bola rozšírená kapacita terminálu a že boli podpísané dohody s nízkonákladovými dopravcami zamerané na stimulovanie medzinárodných tokov prepravy. Spoločnosť Ecorys konštatovala, že z hľadiska zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bolo uzatvorenie dohôd so spoločnosťou Ryanair racionálnym rozhodnutím, lebo tieto dohody zabezpečovali značný nárast dopravy, ktorý mal zvýšiť príjem z leteckej a inej činnosti. Podľa spoločnosti Ecorys mohla spoločnosť So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať, že prínosy vyplývajúce z týchto dohôd v dlhodobom meradle prevážia prírastkové náklady.

7. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

7.1. EXISTENCIA POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

(135) Pokiaľ ide o možnú pomoc v prospech prevádzkovateľa letiska, Komisia poznamenáva, že pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris sa vybudovanie a prevádzkovanie infraštruktúry letiska nepovažovali za hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (34). Keďže o časti posudzovaných opatrení bolo rozhodnuté pred rokom 2001, Komisia poznamenáva, že musí posúdiť, či vyplývajú z právne záväzných záväzkov prijatých pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris, t. j. 12. decembra 2000 (35), takže patria mimo pôsobnosť pravidiel o štátnej pomoci.

(136) Komisia tiež pripomenula, že pokiaľ financovanie činností, ktoré normálne patria do zodpovednosti štátu pri výkone verejných právomocí, bolo obmedzené na úhradu nákladov a nepoužilo sa na financovanie iných hospodárskych činností (36), na toto financovanie sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Komisia nemala v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 dostatočné informácie o povahe (hospodárskych alebo iných) činností, ktoré vykonávala spoločnosť So.Ge.A.AL, o nákladoch súvisiacich s infraštruktúrou financovaných z vyšetrovaných opatrení, ani či boli určité náklady v podstate spojené s činnosťami v pôsobnosti verejného poriadku. Komisia vyzvala Taliansko, aby vysvetlilo, ktoré činnosti sa musia považovať za iné ako hospodárske činnosti a ktoré náklady spojené s týmito činnosťami, ak vôbec, boli financované z opatrení, ktoré sú predmetom vyšetrovania Komisie.

7.1.1. Opatrenie 1 – Kapitálové injekcie

(137) Komisia vyjadrila vážne obavy, či sú kapitálové injekcie v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL fungovala od roku 2000 stále so stratou a že jej finančné výsledky sa zjavne zhoršili po udelení úplnej koncesie. Zdá sa, že to je v rozpore s tvrdením Talianska, že slabé výsledky spoločnosti sú zapríčinené najmä nemožnosťou plne využiť činnosti spojené s letiskom pre čiastočnú/dočasnú koncesiu.

(138) Komisia ďalej poznamenala, že Taliansko v tom čase poskytlo len úvahy ex post na podporenie svojich tvrdení, že opatrenia vychádzali z vyhliadok ziskovosti. Navyše sa zdá, že táto analýza sa týkala celkového prínosu, ktorý región Sardínie RAS získal zo zvýšenia úrovne prepravy, a teda príjmov, ktoré by súkromný investor nebral do úvahy v analýze ziskovosti svojej investície. Komisia na tomto základe predbežne usúdila, že kapitálové injekcie poskytli prevádzkovateľovi letiska výhodu a predstavovali prevádzkovú pomoc v jeho prospech.

(139) Komisia na záver poznamenala, že aj keby sa spoločnosť So.Ge.A.AL kvalifikovala ako podnik v ťažkostiach na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (37), Taliansko nepredložilo Komisii nič na podporenie záveru, že táto pomoc spĺňa požiadavky na súlad s týmito usmerneniami.

7.1.2. Opatrenie 2 – Financovanie zariadenia a prác

(140) Komisii neboli predložené dostatočné informácie o príspevkoch na zariadenie a práce v hodnote 6 540 269 EUR, ktoré spoločnosti So.Ge.A.AL poskytol región Sardínie RAS v období rokov 1998 – 2009. Taliansko bolo vyzvané, aby bližšie vymedzilo presnú povahu nákladov, na ktoré prispel región Sardínie RAS.

7.1.3. Opatrenie 3 – Investície do infraštruktúry a vybavenia letiska

(141) Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL v období rokov 2001 – 2010 zaplatila štátu 3 042 887 EUR na poplatkoch za používanie infraštruktúry letiska, pričom štát financoval v období rokov 2004 – 2010 investície do infraštruktúry vo výške 46 940 534 EUR a vybavenie v hodnote 284 782 EUR.

(142) Komisia ďalej poznamenala, že udelenie úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 zrejme neviedlo k zvýšeniu úrovne koncesných poplatkov. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že koncesný poplatok bol zjavne neúmerný verejnému financovaniu, ktoré poskytol štát v súvislosti s investíciami do infraštruktúry. Komisia preto predbežne usúdila, že spoločnosť So.Ge.A.AL mohla získať výhodu, keď platila koncesný poplatok v nižšej výške, ako bola trhová cena.

(143) Taliansko bolo vyzvané, aby predložilo obchodný plán ex ante, v ktorom budú preukázané vyhliadky na ziskovosť investícií do infraštruktúry, ktoré vykonali verejné subjekty na letisku Alghero, na podporenie tvrdení, že tieto investície boli v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

7.2. PREDBEŽNÉ STANOVISKÁ K ZLUČITEĽNOSTI POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

(144) Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL podľa článku 107 ods. 3 zmluvy na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

(145) Hoci sa zdá, že cieľom opatrení bolo splnenie cieľa všeobecného záujmu, ktorý bol jasne vymedzený, Komisia nemala dostatočné informácie na posúdenie, či bola infraštruktúra na letisku Alghero potrebná a primeraná stanovenému cieľu. Komisia nemala ani dostatočné podklady na posúdenie vyhliadok na využitie tejto infraštruktúry v strednodobom meradle. Komisia mala pochybnosti aj o tom, či bola infraštruktúra letiska poskytnutá leteckým dopravcom k dispozícii za nediskriminačných podmienok.

(146) Napokon, Komisia mala so zreteľom na to, že určité investície do infraštruktúry sa v danej fáze zdali byť výsledkom zmluvných povinností spoločnosti So.Ge.A.AL voči spoločnosti Ryanair, pochybnosti o potrebe pomoci na financovanie týchto investícií.

7.3. MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV

(147) Komisia zaujala predbežné stanovisko, že rozhodnutia týkajúce sa prevádzkových podmienok leteckých dopravcov na letisku Alghero pravdepodobne zahŕňali štátne zdroje a možno ich pripísať štátu.

7.3.1. Opatrenie 4 – Dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťami Ryanair/AMS

(148) Komisia ako prvé poznamenala, že spoločnosť AMS je dcérska spoločnosť spoločnosti Ryanair v jej 100 % vlastníctve, ktorá bola zriadená s osobitným cieľom poskytovať marketingové služby prostredníctvom webového sídla spoločnosti Ryanair a ktorá neposkytuje žiadne iné služby. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že na posúdenie prítomnosti selektívnej výhody sa spoločnosti Ryanair a AMS musia posudzovať ako jeden subjekt. Komisia zaujala tiež stanovisko, že pri posúdení, či sú opatrenia týkajúce sa spoločnosti Ryanair/AMS v súlade s trhom, musí sa správanie spoločnosti So.Ge.A.AL posúdiť spoločne so správaním regiónu Sardínie RAS a/alebo ďalších verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovaného obdobia. Komisia usúdila, že na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno oddeľovať dohody o letiskových službách a marketingové dohody a ich finančné dôsledky, takže musia byť predmetom spoločného posúdenia.

(149) Komisia pripomenula, že na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno brať do úvahy faktory regionálneho rozvoja. Poznamenala tiež, že podľa informácií, ktoré mala k dispozícii v danej fáze, nebol vypracovaný žiadny obchodný plán alebo analýza ex ante dohôd podpísaných so spoločnosťami Ryanair/AMS ako základ rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL uzatvoriť takéto dohody.

(150) Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair/AMS správali ako investor v trhovom hospodárstve.

7.3.2. Opatrenie 5 – Dohody s inými leteckými dopravcami ako so spoločnosťou Ryanair

(151) Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL uplatňovala značné zľavy z letiskových poplatkov pre iných leteckých dopravcov ako spoločnosť Ryanair, napríklad v závislosti od otvorenia nových trás a zvýšenia objemu prepravy. Komisia vyzvala Taliansko, aby predložilo všetky obchodné plány, štúdie alebo dokumenty ex ante, v ktorých sa posudzuje ziskovosť pre prevádzkovateľa letiska každej z dohôd s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, alebo ak takéto dokumenty nie sú k dispozícii, posledný predpokladaný rozpočet spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný pred uzatvorením týchto dohôd. Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k dopravcom pôsobiacim na letisku správali ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.

8. PRIPOMIENKY TALIANSKA

(152) Komisia poznamenáva, že okrem odpovedí na žiadosti Komisie o informácie predložilo Taliansko v priebehu vyšetrovania rôzne vyjadrenia. Hoci Komisia akceptovala predĺženie lehoty stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia (38) na predloženie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovacieho konania Komisiou o jeden mesiac, v tejto predĺženej lehote poslalo Taliansko len jeden list, konkrétne list z 31. augusta 2012. Listy Talianska z 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013 boli predložené po uplynutí lehoty.

(153) Tento oddiel je teda zameraný len na pripomienky, ktoré Taliansko vyjadrilo vo svojom liste z 31. augusta 2012. Argumenty, ktoré Taliansko uviedlo v ďalších listoch a ktoré sú významné na posúdenie tejto veci, sú predstavené v oddieloch 3 až 5.

8.1. MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETISKA

i) O splatení strát a kapitálových injekcií

(154) Taliansko pripomína, že prevádzkovatelia letiska sú zo zákona povinní dodržiavať určité kapitálové prahy. Podľa Talianska mali kapitálové injekcie posudzované v tejto veci obnoviť kapitál spoločnosti So.Ge.A.AL na požadovanú úroveň.

ii) O financovaní zariadenia a prác z verejných prostriedkov

(155) Taliansko vysvetlilo, že do roku 2003 boli koncesné poplatky, ktoré mali platiť prevádzkovatelia letísk s úplnou koncesiou, stanovené na úrovni 10 % používateľských poplatkov podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 v znení jeho zmien a poplatok za nakladanie a vykladanie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974.

(156) Od roku 2003 boli ročné koncesné poplatky určené podľa jednotiek pracovného zaťaženia letiska (alebo jednotiek nákladu zodpovedajúceho jednému cestujúcemu alebo sto kilogramom tovaru či pošty), ktoré boli zas určené na základe údajov o objeme prepravy, ktoré ročne zverejňuje ministerstvo infraštruktúry a dopravy – orgán ENAC.

(157) Ročný koncesný poplatok pre prevádzkovateľov letísk bol na základe talianskeho zákona 296 z 27. decembra 2006 zvýšený tak, aby boli zaručené príjmy pre taliansku pokladnicu vo výške 3 milióny EUR v roku 2007, 9,5 milióna EUR v roku 2008 a 10 miliónov EUR v roku 2009.

8.2. MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV

(158) Taliansko nevyjadrilo pripomienky k možnej pomoci pre leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero v lehote stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia na predkladanie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovania Komisiou.

9. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

(159) Komisia poznamenáva, že pripomienky zainteresovaných strán sa týkajú širokého súboru argumentov. Spoločnosť Ryanair napríklad vo svojich mnohých pripomienkach pre Komisiu opísala základné zásady a predpoklady, ktoré by podľa jej úvahy mali slúžiť ako základ pre analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, pokiaľ ide o dohody s leteckými dopravcami, ktorú vykonáva Komisia. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdila, že existujú mnohé dôvody, na základe ktorých by posudzované opatrenia vykonané v jej prospech mohli byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom.

9.1. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

9.1.1. Možná pomoc pre prevádzkovateľa letiska

i) O hospodárskej činnosti

(160) Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že verejné financovanie poskytnuté v jej prospech na pokrytie nákladov na poskytovanie služieb v pôsobnosti verejného poriadku nepredstavuje štátnu pomoc. Spoločnosť So.Ge.A.AL bližšie neurčila povahu alebo výšku týchto nákladov.

(161) Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že všetky opatrenia posudzované v tejto veci týkajúce sa financovania infraštruktúry, vybavenia a zariadenia a prác boli právne viazané pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, a preto by mali byť vylúčené zo skúmania štátnej pomoci. Pokiaľ ide o obdobie po 12. decembri 2000, spoločnosť So.Ge.A.AL pripomína, že Taliansko už predložilo dôkazy o nehospodárskej povahe určitých činností vykonávaných prevádzkovateľom letiska. Komisia by na tomto základe mala časť predmetného verejného financovania pripísať nákladom vzniknutým pri vykonávaní nehospodárskych činností.

(162) Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že rozhodnutie z roku 2012 nie je jasné, pokiaľ ide o povahu a rozsah domnelej pomoci v prospech prevádzkovateľa letiska. Konkrétne nie je jasné, či bolo zámerom Komisie kvalifikovať celé financovanie prác na infraštruktúre ako štátnu pomoc, alebo či sa má ako štátna pomoc posúdiť len rozdiel medzi koncesným poplatkom založeným na trhu, ktorý by spoločnosť So.Ge.A.AL mala platiť štátu za zlepšenú infraštruktúru, a koncesným poplatkom, ktorý prevádzkovateľ letiska skutočne platil. Argumentovala, že prvá možnosť nie je zlučiteľná so skutočnosťou, že štát si vo všetkých rozhodujúcich obdobiach ponechal vlastníctvo infraštruktúry letiska. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa preto nemôže považovať za príjemcu investičnej pomoci. Spoločnosť So.Ge.A.AL v každom prípade tvrdí, že nemala prospech zo žiadnej neprípustnej hospodárskej výhody, ani keby sa uprednostnila druhá možnosť.

ii) O nenarušení hospodárskej súťaže

(163) Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že v dôsledku verejného financovania, ktoré jej bolo poskytnuté, nemôže vzniknúť žiadne narušenie hospodárskej súťaže. So zreteľom na vzdialenú polohu letiska Alghero (39) sa jeho spádová oblasť neprelína so žiadnym iným letiskom v Taliansku alebo v iných členských štátoch. Letisko s ohľadom na vzdialenosť medzi nimi a neexistenciu spoľahlivých pozemných spojení ani nekonkuruje iným letiskám na ostrove. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že tri letiská na Sardínii obsluhujú rôzne typy dopravy. Letecká doprava navyše nemôže súťažiť s inými spôsobmi dopravy na prepravu na ostrov a z neho.

(164) Spoločnosť So.Ge.A.AL neprijíma argument, ktorý uviedla Komisia v rozhodnutí z roku 2012, že viacerí prevádzkovatelia letísk súťažia o prevádzkovanie infraštruktúry letiska. Spoločnosti So.Ge.A.AL bola udelená prvá čiastočná koncesia (40) na prevádzkovanie letiska v roku 1995, takže dlho pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Od roku 1995 pôsobila spoločnosť So.Ge.A.AL len ako prevádzkovateľ infraštruktúry na letisku Alghero, jeho činnosť preto nesúťažila s činnosťou iných prevádzkovateľov letísk.

iii) O neexistencii hospodárskej výhody pre spoločnosť So.Ge.A.AL

(165) Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že kapitálové injekcie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL hospodárske odôvodnenie opatrení by malo byť posudzované samostatne a odlišne pre dve obdobia: pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 a po udelení tejto koncesie.

(166) Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že rekapitalizácie vykonané pred rokom 2007 vychádzali z potreby zabezpečiť jej činnosť, najmä so zreteľom na udelenie úplnej koncesie, ktorú už mala 18. januára 1999. Na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutí o vložení kapitálu do spoločnosti mala perspektíva udelenia úplnej koncesie pre akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL rozhodujúci význam, lebo by prevádzkovateľovi letiska umožnila plne zužitkovať činnosti letiska, a tým zvýšiť príjmy z leteckej a inej činnosti. Verejní akcionári nemali žiadnu inú životaschopnú možnosť ako rekapitalizovať spoločnosť a mali na to dôvod so zreteľom na to, že oneskorené udelenie koncesie bolo spôsobené externými udalosťami, ktoré nebolo možné pripísať spoločnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že Komisia to musí zobrať do úvahy vo svojom posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že opatrenia by boli opodstatnené aj na základe predpokladaného zvýšenia objemu cestujúcich v dôsledku nízkonákladovej stratégie realizovanej od roku 1999.

(167) Kapitálové injekcie vykonané v rokoch 2009 a 2010 boli hnané potrebou zabezpečiť prevádzkyschopnosť prevádzkovateľa letiska, najmä so zreteľom na lepšie vyhliadky životaschopnosti vyplývajúce z udelenia úplnej koncesie. Skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL neobnovila svoju ziskovosť po udelení koncesie, je zapríčinená trhovým scenárom, ktorý sa výrazne odlišoval od predpokladaného scenára, ktorý značne ovplyvnil vývoj leteckej dopravy v tomto období, konkrétne hospodársky pokles a následné hospodárske problémy, ktorým čelili medzinárodní leteckí dopravcovia. Spoločnosť So.Ge.A.AL utrpela v tomto zmysle pokles objemu dopravy vo výške 1,8 %. Spoločnosť So.Ge.A.AL navyše tvrdí, že doprava sa nemohla vyvíjať podľa predpokladov, čo bolo spôsobené oneskorením realizácie prác na infraštruktúre (ktoré sa mali začať v roku 2004, no začali sa až v roku 2009). Napokon treba zohľadniť to, že orgán ENAC nerevidoval letiskové poplatky smerom nahor bez ohľadu na formálnu žiadosť, ktorú v tomto zmysle predložila spoločnosť So.Ge.A.AL.

(168) Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala na tomto základe nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť hospodársku vyváženosť, ako boli napríklad reorganizácia jej činností, zníženie prevádzkových nákladov a investície do infraštruktúry. Tieto činnosti boli podrobne posúdené v pláne reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010.

(169) Spoločnosť So.Ge.A.AL odmieta argument Komisie, že pred realizovaním opatrení nebola vykonaná analýza ex ante. Verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL pravdepodobne vykonali predmetné opatrenia na základe obchodných plánov vypracovaných vopred. Dôkazy na to by mali byť obsiahnuté v dokumentoch, ktoré boli Komisii predložené v priebehu vyšetrovania, najmä: a) obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z 15. marca 1999; b) zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL z 8. apríla 2000; c) obchodný plán na udelenie koncesie na štyridsať rokov zo septembra 2005; d) plán spoločnosti Rolanda Bergera aktualizovaný v rokoch 2007 a 2009; e) program reorganizácie a reštrukturalizácie 2010 – 2012; f) správa spoločnosti Accuracy.

(170) Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej pripomína, že súlad kapitálových injekcií so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve už bol určený v správe spoločnosti Ecorys, správe spoločnosti Accuracy a v pláne spoločnosti Rolanda Bergera.

(171) Komisia riadne nezohľadnila špecifický charakter odvetvia leteckej dopravy v Taliansku so zreteľom na uplatniteľné talianske právne predpisy. Komisia mala pri posúdení situácie pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL a po ňom zohľadniť skutočnosť, že rekapitalizácie vyplývali z právneho záväzku, ktorého nedodržanie mohlo zapríčiniť zrušenie koncesie. Akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL preto rozhodnutím o rekapitalizácii spoločnosti uprednostnili nákladovo najefektívnejšiu možnosť.

(172) Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že jej verejní akcionári sa pri vykonaní kapitálových injekcií správali takisto, ako by sa správal súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v podobných okolnostiach, keďže injekcie zaručovali verejným investorom v strednodobom až dlhodobom meradle pozitívnu návratnosť. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL vytvárali činnosti letiska príjem z daní, ktorý bol vyšší ako suma verejného financovania, ktorá mu bola pridelená.

(173) Spoločnosť So.Ge.A.AL tiež tvrdí, že kapitálové injekcie neposkytli prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu v zmysle judikátu vo veci Altmark (41). Celkové prevádzkovanie letiska sa so zreteľom na potrebu zaručiť prístupnosť ostrova posudzuje ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu, takže predmetné kapitálové injekcie predstavujú náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu zo strany letiska.

(174) Spoločnosť So.Ge.A.AL bola na základe dohody poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Čiastočné koncesie udelené spoločnosti So.Ge.A.AL pred rokom 2007 možno tiež považovať za poverovacie akty. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že z čisto právneho hľadiska sú prevádzkovatelia letiska povinní dodržiavať určité záväzky týkajúce sa prevádzkovania letísk, v čom je nutne zohľadnený verejný záujem. Tieto záväzky sa týkajú zaručenia dostatočnej kvality služieb, dodržiavania bezpečnostných noriem, kontinuity a pravidelnosti služieb.

(175) Druhá a tretia podmienka, ktoré vyplývajú z rozsudku vo veci Altmark, sú dodržané, lebo spoločnosť So.Ge.A.AL dostala náhradu len do úrovne potrebnej na vyrovnanie strát, konkrétne do úrovne potrebnej na opätovné uvedenie kapitálu do súladu s právnymi požiadavkami po pokrytí strát. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej dodáva, že prevádzkovatelia letísk sú zo zákona povinní viesť samostatné účtovníctvo pre hlavné činnosti a pre vedľajšie činnosti.

(176) Na záver spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že dodržané je aj štvrté kritérium Altmark, ale v tejto súvislosti nepredložila žiadne dôkazy.

iv) O zlučiteľnosti

(177) Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL by Komisia zlučiteľnosť možnej pomoci v prospech letiska mala hodnotiť podľa: a) usmernení pre regionálnu pomoc; b) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu; c) článku 106 ods. 2 zmluvy; d) usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

(178) Po prvé spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že predmetné opatrenia boli letisku Alghero poskytnuté na kompenzáciu nevýhody vyplývajúcej z ostrovnej povahy regiónu Sardínie. Komisia by na tomto základe mala vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy.

(179) Po druhé spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že všetky posudzované opatrenia boli poskytnuté na to, aby sa spoločnosť So.Ge.A.AL mohla reštrukturalizovať s cieľom zabezpečiť obnovenie životaschopnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL v tomto zmysle uviedla, že pokiaľ ide o kapitálové injekcie z rokov 2009 a 2010, spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala plán reštrukturalizácie, konkrétne plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010, v ktorom boli určené faktory, ktoré majú negatívny vplyv na spoločnosť, a v ktorom boli navrhnuté nápravné opatrenia zamerané na zníženie nákladov a revíziu obchodnej politiky. V pláne bol naplánovaný značný vlastný príspevok spoločnosti So.Ge.A.AL na reštrukturalizáciu.

(180) Po tretie pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci podľa článku 106 ods. 2 zmluvy, spoločnosť So.Ge.A.AL argumentuje, že náhrada, ktorá jej bola poskytnutá za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, bola vždy nižšia ako hranica stanovená v článku 2 ods. 1 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (42), konkrétne 30 miliónov EUR ročne, a jej obrat bol nižší ako 100 miliónov EUR. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že pred rokom 2004 bola dodržaná aj hranica 1 milión cestujúcich uvedená v článku 2 ods. 1 písm. d) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Dodržané boli aj ustanovenia článkov 4, 5, 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, keďže náhrada bola spoločnosti poskytnutá v súvislosti so správne vymedzenými službami všeobecného hospodárskeho záujmu a spoločnosť So.Ge.A.AL bola poverená jedným alebo viacerými poverovacími aktmi, a táto náhrada nepresiahla úroveň potrebnú na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

(181) Po štvrté, spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že pomoc v prospech letiska na investície do infraštruktúry, vybavenia, zariadenia a prác by mala byť posúdená ako zlučiteľná na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005. Predmetná infraštruktúra je primeraná sledovanému cieľu a má strednodobé vyhliadky na využívanie v zmysle usmernení o leteckej doprave z roku 2004. Infraštruktúra bola tiež poskytnutá leteckým dopravcom za nediskriminačných podmienok. Okrem toho nebol ovplyvnený obchod v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom a verejné financovanie bolo potrebné a proporcionálne.

9.1.2. Opatrenia v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku

(182) Komisia správne posudzuje spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS spoločne na účely uplatňovania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Región Sardínie RAS a spoločnosť So.Ge.A.AL sa prijatím predmetných opatrení správali takisto, ako by sa súkromný subjekt v trhovom hospodárstve správal za podobných okolností. Spoločnosť So.Ge.A.AL nemala hospodársku výhodu z marketingových príspevkov poskytnutých regiónom Sardínie RAS v prospech leteckých dopravcov využívajúcich letisko Alghero. Predmetné príspevky len prechádzali cez prevádzkovateľa letiska, aby boli nakoniec poskytnuté leteckým dopravcom.

(183) Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že akákoľvek pomoc v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero vo forme nižších letiskových poplatkov alebo marketingových príspevkov by sa mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) alebo c) zmluvy a podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

(184) Spoločnosť So.Ge.A.AL na podporenie tohto záveru uvádza, že možná pomoc bola poskytnutá spoločnostiam licencovaným členským štátom na poskytovanie služieb leteckej dopravy pre trasy medzi regionálnym letiskom, ktoré patrí do kategórie C alebo D vymedzenej v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, a iným letiskom Únie. Financovanie sa netýkalo trás, na ktoré sa vzťahovali záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (43), a v dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami boli stanovené sankcie, ktoré sa mali uplatňovať v prípade nedodržania záväzkov zo strany leteckých dopravcov.

(185) Spoločnosť So.Ge.A.AL síce pripúšťa, že predmetné granty boli leteckým dopravcom poskytnuté na dlhšie obdobie a vo vyššej intenzite, ako je povolené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, zdôrazňuje však, že dohody s leteckými dopravcami nemali dlhšie trvanie ako tri roky a že v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 boli povolené odchýlky, pokiaľ ide o úroveň intenzity v prípade znevýhodnených regiónov.

9.1.3. Uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2014

(186) Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojich pripomienkach o uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pripomína, že žiadne z posudzovaných opatrení v prospech letiska nepredstavuje štátnu pomoc. Ak by však Komisia konštatovala, že niektoré z týchto opatrení predstavuje prevádzkovú pomoc v prospech So.Ge.A.AL, uvádza, že boli dodržané všetky podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014.

10. PRIPOMIENKY OSTATNÝCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

(187) Spoločnosti Ryanair, AMS a únia Unioncamere predložili svoje pripomienky v priebehu vyšetrovania.

10.1. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI RYANAIR

(188) Spoločnosť Ryanair predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 dňa 12. marca 2013. Spoločnosť Ryanair sa odvolala na svoje predchádzajúce pripomienky v tejto veci pred prijatím rozhodnutia z roku 2012, ako aj na viaceré ďalšie pripomienky týkajúce sa viacerých vyšetrovaní možnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti Ryanair.

(189) Hlavné pripomienky spoločnosti Ryanair, ako vyplývajú z týchto vyjadrení, sú zhrnuté v odôvodneniach 190 až 226.

i) O spoločnosti AMS

(190) Spoločnosť Ryanair odmieta predbežný záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a AMS musia byť posudzované ako jeden subjekt a že dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách, ako aj ich finančné dôsledky by sa na účely posúdenia hospodárskej výhody mali posudzovať spoločne.

(191) Tento postoj nepotvrdzuje vlastnícka štruktúra spoločnosti AMS ani jej účel. Dohody o letiskových službách uzatvorené so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách uzatvorené so spoločnosťou AMS sú samostatné a nezávislé a týkajú sa rôznych služieb a nevzťahuje sa na ne žiadna zmluvná či iná väzba medzi nimi, ktorá by odôvodňovala posúdenie ako jeden súbor opatrení.

(192) Dohody o marketingových službách priniesli úžitok spoločnosti So.Ge.A.AL ako kupujúcemu reklamných služieb. Tieto dohody predstavovali investíciu na zlepšenie značky letiska a mali viesť k zvýšeniu počtu prichádzajúcich cestujúcich, a tým aj k zvýšeniu príjmu z inej ako leteckej činnosti. Nemali zvýšiť koeficient zaťaženia či výnos na trasách spoločnosti Ryanair, ani neboli podmienené nejakým predpokladaným prínosom, ktoré takáto reklama letiska na webovom sídle Ryanair.com poskytuje spoločnosti Ryanair.

(193) Okrem toho nie je uzatvorenie dohody o marketingových službách so spoločnosťou AMS podmienkou na prevádzkovanie trás spoločnosťou Ryanair na letisko a z letiska. V skutočnosti mnohé letiská, na ktorých spoločnosť Ryanair pôsobí, neuzatvárajú dohody so spoločnosťou AMS. Všeobecne je špecifický marketing zameraný na vybudovanie značky letiska a ovplyvnenie pomeru prichádzajúcich cestujúcich potrebný na menej známych letiskách, kde značka letiska nie je viditeľná a je potrebné stimulovať objem prichádzajúcej dopravy.

(194) Je teda úplne rozumné, že takéto letisko minie prostriedky na tento účel, a skutočnosť, že spoločnosť Ryanair mohla a nemusela mať prospech z takejto reklamy je pre letisko z obchodného hľadiska nevýznamné. Súkromný investor neupustí od investície len preto, že iné strany môžu z rastu jeho podnikateľskej činnosti takisto získať.

(195) Dohody spoločnosti Ryanair so spoločnosťou So.Ge.A.AL boli normálne obchodné dohody v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a to isté platí so zreteľom na dohody spoločnosti AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL, lebo spoločnosť AMS uzatvára za rovnaké sadzby a v súvislosti s porovnateľným objemom marketingové dohody s verejnými aj súkromný letiskami, orgánmi cestovného ruchu, skupinami požičovní automobilov, webovými sídlami pre rezervácie hotelov, poisťovňami, poskytovateľmi telekomunikačných služieb (44).

(196) Tento prístup je v súlade s postojom, ktorý spoločnosť Ryanair vyjadrila v ostatných vyjadreniach zaslaných Komisii v priebehu vyšetrovania. Spoločnosť Ryanair v týchto ostatných vyjadreniach nesúhlasí s posúdením Komisie, pokiaľ ide o platby spoločnosti AMS ako nákladov letiska. Podľa spoločnosti Ryanair je v tomto postoji prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko (45). Letiská môžu kupovaním reklamného priestoru zvýšiť pomer prichádzajúcich cestujúcich na letoch spoločnosti Ryanair, ktorí na neletecký tovar a služby zvyčajne minú viac prostriedkov ako odchádzajúci cestujúci. Takáto činnosť má pre letiská obchodný význam (46). Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že kupovanie marketingových služieb za trhové sadzby by na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve malo byť oddelené od akýchkoľvek iných zmluvných dohôd medzi letiskom a leteckým dopravcom. Ak by Komisia trvala na zaradení dohôd so spoločnosťou AMS a dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair do jedného kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemala by byť prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko.

ii) O pripísateľnosti/štátnych prostriedkoch

(197) Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že názor Komisie, že verejné orgány sú zapojené do prijímania skúmaných opatrení týkajúcich sa spoločností Ryanair a AMS, nie je podporený dôkazmi. Nemožno predpokladať – a ešte musí byť dokázané –, že verejné orgány boli naozaj zapojené do prijímania opatrení.

(198) Argument, že „spoločnosť So.Ge.A.AL je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi“, čo „ovplyvňovalo proces prijímania rozhodnutí spoločnosti So.Ge.A.AL“, nie je dostatočne dokázaný, lebo je založený výlučne na ustanovujúcom kritériu vymenúvania členov predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL jej verejnými akcionármi. Dohoda z roku 2002, v ktorej sa Sardínia zaviazala spolupracovať so spoločnosťou Ryanair na rozvoji cestovného ruchu a miery zamestnanosti v regióne, nedokazuje, že verejné orgány boli akýmkoľvek spôsobom zapojené do prijímania opatrení, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL prijala vo vzťahu k spoločnosti Ryanair alebo spoločnosti AMS po podpise dohody. Ďalej okolnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL a Sardínia podpísali v rokoch 2004, 2005, 2006 a 2007 ďalšie dohody o príspevkoch na spoločný marketing, len podporuje stanovisko, že Sardínia financovala spoločnosť So.Ge.A.AL, ale nie že riadila činnosť spoločnosti So.Ge.A.AL vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair či AMS.

(199) Spoločnosť Ryanair nevie o žiadnych dohodách medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS, ani nie je zodpovedná za takéto dohody, nevynucovala si ani nepožadovala takéto dohody, takže dohody spoločností Ryanair a AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL by nemali byť ovplyvnené dohodami medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS.

(200) Spoločnosť Ryanair ani nespĺňa podmienky na nepriameho príjemcu štátnej pomoci. Komisia nemôže jednoducho predpokladať, že štátna pomoc bola udelená v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku bez dôkazov, ktoré by preukázali skutočnú existenciu výhody zo štátnej pomoci. Pokiaľ možno podmienky obchodného vzťahu medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom odôvodniť na základe zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemôže sa na spoločnosť Ryanair vzťahovať spätné vymáhanie pomoci. Spoločnosť Ryanair kritizuje úvahu Komisie, že akýkoľvek stimul poskytnutý verejným letiskom v prospech leteckého dopravcu sa automaticky posudzuje ako štátna pomoc, aj keď bola len časť financovaná z verejných prostriedkov. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že zdráhanie Komisie vyšetriť otázku pripísateľnosti opatrení štátu neodráža usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, z ktorých vyplýva, že rozhodnutie o prerozdelení verejných prostriedkov leteckému dopravcovi by malo byť pripísateľné verejným orgánom, aby predstavovalo štátnu pomoc (47).

iii) O referenčnej analýze

(201) Spoločnosť Ryanair argumentuje, že podľa judikatúry (48) by referenčná analýza mala byť hlavným testom použitým na overenie prítomnosti pomoci v prospech leteckých dopravcov a test vychádzajúci z nákladov by mal byť použitý, len ak nebolo možné porovnať situáciu údajného poskytovateľa pomoci so situáciou súkromnej skupiny podnikov. Spoločnosť Ryanair ďalej uvádza, že pri posudzovaní dohôd, ktoré prevádzkovatelia letísk uzatvorili s leteckými dopravcami, treba zohľadniť aj vonkajšie vplyvy siete vyplývajúce z dohôd. Spoločnosť Ryanair v inom vyjadrení súhlasila s tým, že štandardným obchodným postupom sú referenčná metóda aj metóda vychádzajúca z nákladov (49).

iv) O ziskovosti ex ante

(202) Spoločnosť Ryanair v zásade argumentuje, že celé odôvodnenie Komisie v rozhodnutí z roku 2012 bolo narušené chybným uplatnením kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý vychádzal z nesprávneho predpokladu, že na konštatovanie, či bola dodržaná zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, bol potrebný obchodný plán ex ante. Obchodné plány nie sú sine qua non pre obchodné činnosti súkromných investorov (50). Hoci takéto plány môžu nepochybne dokázať, že verejný orgán konal ako súkromný investor, neexistencia takéhoto plánu nepostačuje na vyvodenie záveru, že verejný orgán nekonal ako súkromný investor.

(203) V každom prípade Komisia už v rozhodnutí z roku 2012 pripustila, že letisko Alghero predložilo základnú analýzu ex ante, ktorá by sa mala považovať za dostatočnú. Komisia nie je v stave posúdiť, čo predstavuje „prijateľný“ obchodný plán a nemala by sa o to pokúšať.

(204) Spoločnosť Ryanair ďalej poznamenáva, že Komisia získala analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve od spoločnosti Ecorys, ktorá vyvodila záver, že dohody spoločnosti Ryanair boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že straty spoločnosti So.Ge.A.AL vznikli z dôvodu značných a nepredvídateľných oneskorení štátu pri udelení úplnej koncesie. Nepredvídateľné neefektívnosti a oneskorenia by v analýze zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali byť neutralizované, keďže sa s nimi súkromné letiská môžu stretnúť v bežnej obchodnej činnosti, či už na základe zlyhaní štátu, alebo aktov iných súkromných podnikov, na ktoré sa letisko spolieha.

(205) Spoločnosť Ryanair ešte predložila súbor poznámok, ktoré vypracovala spoločnosť Oxera, a analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin.

Poznámka spoločnosti Oxera 1 – Určenie referenčnej trhovej hodnoty v referenčnej analýze kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Ryanair State aid cases (Prípady štátnej pomoci týkajúce sa spoločnosti Ryanair), správa vypracovaná spoločnosťou Oxera pre Ryanair, 9. apríl 2013

(206) Spoločnosť Oxera si myslí, že metóda Komisie spočívajúca v akceptovaní iba referenčných letísk nachádzajúcich sa v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybná.

(207) Spoločnosť Oxera tvrdí, že referenčné trhové ceny získané na referenčných letiskách nie sú ovplyvnené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto možno pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve spoľahlivo odhadnúť referenčnú trhovú hodnotu.

(208) Je to tak preto, že: a) referenčné analýzy sa bežne používajú pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v iných oblastiach, ako je štátna pomoc; b) spoločnosti recipročne pôsobia na svoje rozhodnutia o cene iba vtedy, ak sú ich výrobky alternatívne alebo doplňujúce; c) letiská v rovnakej spádovej oblasti nemusia vzájomne súťažiť a referenčné letiská použité v predložených správach sa stretávajú s obmedzenou hospodárskou súťažou letísk vo vlastníctve štátu v ich spádovej oblasti (< 1/3 komerčných letísk v spádovej oblasti referenčných letísk sú v úplnom vlastníctve štátu a žiadne letisko v rovnakej spádovej oblasti ako referenčné letiská nie je predmetom prebiehajúceho zisťovania vo veci štátnej pomoci – k aprílu 2013); d) aj vtedy, ak referenčné letiská čelia konkurencii štátom vlastnených letísk v tej istej spádovej oblasti, je dôvod domnievať sa, že ich správanie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade významnej účasti súkromného sektora alebo vtedy, ak je letisko riadené na súkromnej úrovni); e) letiská podľa kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nestanovia ceny pod prírastkovými nákladmi.

Poznámka spoločnosti Oxera 2 – Zásady analýzy ziskovosti pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Ryanair State aid cases (Prípady štátnej pomoci týkajúce sa spoločnosti Ryanair), správa vypracovaná spoločnosťou Oxera pre spoločnosť Ryanair, 9. apríl 2013

(209) Spoločnosť Oxera argumentovala, že analýza ziskovosti, ktorú spoločnosť Oxera vykonala vo svojich správach predložených Komisii, je v súlade so zásadami, ktoré by prijal rozumný investor súkromného sektora a ktoré odrážajú postoj zjavný z precedensov Komisie.

(210) Zásady analýzy ziskovosti sú: a) hodnotenie sa vykonáva po etapách; b) podnikateľský plán ex ante nie je nevyhnutne potrebný; c) vhodná metóda na stanovenie cien v prípade menej využívaného letiska je prístup založený na „jednotnej pokladnici“ (single till); d) do úvahy sa berú iba príjmy spojené s hospodárskou činnosťou letiska v prevádzke; e) do úvahy by sa mal brať celý čas trvania dohody vrátane prípadného predĺženia; f) budúce finančné toky by sa mali diskontovať, aby bolo možné posúdiť ziskovosť dohôd; g) prírastková ziskovosť pod vplyvom dohôd medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami by sa mala posudzovať na základe odhadov vnútornej miery návratnosti alebo čistej súčasnej hodnoty.

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Budovanie značky: prečo a ako by malé značky mali investovať do marketingu), vypracované pre spoločnosť Ryanair, 10. apríl 2013

(211) Cieľom správy bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na stránke Ryanair.com od spoločnosti AMS.

(212) V správe sa argumentuje, že existuje veľký počet veľmi silných, známych a zvyčajne využívaných letísk. Slabší konkurenti musia na nárast svojej činnosti prekonať statické nákupné správanie spotrebiteľov. Menšie regionálne letiská musia nájsť spôsob na konzistentnú komunikáciu posolstva svojej značky čo najväčšiemu možnému publiku. Tradičné formy marketingovej komunikácie si vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje.

Poznámky spoločnosti Oxera 3 a 4 – Ako by sa malo pristupovať k dohodám spoločnosti AMS v rámci analýzy ziskovosti ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve? 17. a 31. januára 2014

(213) Spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy svojej poradenskej spoločnosti Oxera. Spoločnosť Oxera v týchto správach analyzuje zásady, ktoré by sa podľa leteckého dopravcu mali zohľadniť v analýze ziskovosti dohôd o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami na jednej strane a marketingových dohôd medzi spoločnosťou AMS a tými istými letiskami na druhej strane ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (51). Spoločnosť Ryanair zdôraznila, že týmito správami sa nijak nemení jej skôr uvedené stanovisko, že dohody o letiskových službách a marketingové dohody by sa mali analyzovať v rámci samostatných testov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

(214) Zo správ vyplynulo, že zisky vytvárané spoločnosťou AMS by mali byť do spoločnej analýzy týkajúcej sa ziskovosti zahrnuté ako príjmy a výdavky spoločnosti AMS by mali byť zahrnuté do nákladov. V správe bolo na tento účel navrhnuté uplatnenie metodiky založenej na peňažnom toku na spoločnú analýzu ziskovosti, čo znamená, že výdavky letísk pre spoločnosť AMS by sa mali posudzovať ako prírastkové prevádzkové náklady.

(215) V správach bolo zdôraznené, že marketingové činnosti prispievajú k vytvoreniu a podpore hodnoty značky, čo môže vytvoriť účinky a prínosy nielen počas trvania dohôd s leteckým dopravcom, ale aj po ich ukončení. Tak by to bolo, ak by sa na základe skutočnosti, že spoločnosť Ryanair uzatvorila dohodu s letiskom, na letisku etablovali ďalší leteckí dopravcovia, čo by zas prilákalo zriadenie väčšieho počtu obchodov, čím by sa zvýšili príjmy pre letisko z iných ako leteckých činností. Podľa spoločnosti Ryanair, ak bude Komisia pokračovať v spoločnej analýze ziskovosti, musia sa tieto prínosy zohľadniť posudzovaním výdavkov spoločnosti AMS ako prírastkových prevádzkových nákladov po odpočítaní platieb spoločnosti AMS.

(216) Spoločnosť Ryanair ďalej vyjadrila názor, že do projektovaných prírastkových ziskov treba zahrnúť konečnú hodnotu na konci dohody o letiskových službách, aby bola zohľadnená hodnota vytvorená po ukončení dohody. Konečná hodnota by mala byť upravená na základe možnosti predĺženia, pričom by malo byť vyjadrené očakávanie, že zisky budú pokračovať po ukončení dohody so spoločnosťou Ryanair, alebo ak by boli podobné podmienky dohodnuté s inými leteckými dopravcami. Spoločnosť Ryanair usúdila, že potom by bolo možné vypočítať nižšiu hranicu pre prínosy, ktoré vyplývajú spoločne z dohody so spoločnosťou AMS a dohody o letiskových službách, pričom treba zohľadniť neistoty prírastkového zisku po ukončení dohody o letiskových službách.

(217) V správach bola na podporenie tohto prístupu predložená syntéza výsledkov štúdií o účinkoch marketingu na hodnotu značky. V týchto štúdiách je uznané, že marketing môže podporiť hodnotu značky a môže pomôcť vybudova