PRÍLOHA IV

Vymedzenie pojmov a premenných

I. POJMY

Rezidentské štatistické jednotky

Štatistické jednotky, ktoré sú rezidentskými jednotkami krajiny v súlade s nariadením (EÚ) č. 549/2013 (1).

Ekonomické územie

Ekonomické územie zahŕňa tieto oblasti:

a) oblasť (geografické územie) pod efektívnou správou a ekonomickou kontrolou jednej vlády;

b) všetky slobodné pásma vrátane colných skladov a tovární pod colnou kontrolou;

c) národné vzdušné pásmo, výsostné vody a kontinentálny šelf ležiaci v medzinárodných vodách, na ktoré má krajina výhradné právo;

d) teritoriálne enklávy, pričom tieto enklávy predstavujú geografické územia, ktoré sa nachádzajú v zahraničí a ktoré na základe medzinárodných zmlúv alebo medzištátnych dohôd používajú orgány verejnej správy krajiny (ako sú veľvyslanectvá, konzuláty, vojenské základne, vedecké základne atď.);

e) náleziská ropy, zemného plynu atď. v medzinárodných vodách mimo kontinentálneho šelfu krajiny obhospodarované jednotkami sídliacimi na území, ktoré je vymedzené v písmenách a) až d).

Ekonomické územie nezahŕňa tieto oblasti:

— exteritoriálne enklávy (t. j. časti vlastného geografického územia krajiny, ktoré používajú orgány verejnej správy iných krajín, inštitúcie a orgány Európskej únie alebo medzinárodné organizácie v rámci medzinárodných zmlúv alebo dohôd medzi štátmi).

Domáci a zahraničný trh

Medzi domácim a zahraničným trhom sa na účely krátkodobej podnikovej štatistiky rozlišuje v súlade s vymedzením toho, čo zahŕňa ekonomické územie členských štátov.

II. PREMENNÉ

A. POPULÁCIA EKONOMICKÝCH SUBJEKTOV

1. Premenná 110101: Registrácie

Počet právnych jednotiek zapísaných do registra evidencie kedykoľvek v priebehu referenčného štvrťroka q, v súlade s príslušným administratívnym alebo právnym postupom.

2. Premenná 110102: Bankroty

Počet právnych jednotiek, ktoré začali postup vyhlásenia bankrotu vydaním súdneho vyhlásenia, a to kedykoľvek v priebehu referenčného štvrťroka q (ktoré je často predbežné a nie vždy znamená ukončenie činnosti).

3. Premenná 210101: Počet aktívnych podnikov

Počet aktívnych podnikov je počet všetkých štatistických jednotiek, ktoré kedykoľvek počas referenčného obdobia boli „podnikmi“ v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 696/93 (2) a v tom istom referenčnom období boli aj aktívne.

Štatistická jednotka sa považuje za aktívnu v referenčnom období, ak v danom období buď realizovala pozitívne čisté tržby, vytvorila produkciu alebo mala zamestnancov, alebo vykonala investície.

4. Premenná 210102: Počet podnikov, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Počet podnikov, ktoré mali kedykoľvek počas daného referenčného obdobia t aspoň jedného zamestnanca.

5. Premenná 210103: Počet rýchlorastúcich podnikov

Počet podnikov s najmenej 10 zamestnancami v roku t – 3 a priemerným ročným nárastom počtu zamestnancov nad 10 % počas troch rokov (t – 3 až t). Nezahŕňa podniky v zmysle premennej 210201 „Vzniknuté podniky“ v t – 3.

6. Premenná 210104: Počet mladých rýchlorastúcich podnikov

Mladé rýchlorastúce podniky (gazely) ako podmnožina rýchlorastúcich podnikov musia spĺňať dodatočné podmienky, že v roku t – 4 alebo t – 5 boli podnikmi podľa vymedzenia v premennej 210201 „Vzniknuté podniky“.

7. Premenná 210201: Vzniknuté podniky

Počet vzniknutých podnikov, ktoré sú zahrnuté v príslušnej populácii v registri ekonomických subjektov, po oprave chýb. Vznik znamená vytvorenie kombinácie výrobných faktorov s tým obmedzením, že na tejto udalosti sa nezúčastňujú žiadne iné podniky. Za vznik sa nepovažujú prírastky populácie podnikov v dôsledku zlúčenia, rozpadu, rozdelenia alebo reštrukturalizácie niekoľkých podnikov. Nepatria sem ani prírastky subpopulácie, ktoré sú iba výsledkom zmeny činnosti.

8. Premenná 210202: Zaniknuté podniky

Počet zaniknutých podnikov evidovaných v príslušnej populácii v registri ekonomických subjektov, po oprave chýb. Zánik znamená rozpustenie kombinácie výrobných faktorov s tým obmedzením, že na tejto udalosti sa nezúčastňujú žiadne iné podniky. Za zánik sa nepovažujú úbytky populácie podnikov v dôsledku zlúčenia, rozpadu, rozdelenia alebo reštrukturalizácie skupiny podnikov. Nepatria sem ani úbytky zo subpopulácie, ktoré sú iba výsledkom zmeny činnosti.

9. Premenná 210203: Prežívajúce podniky

Za prežitie podniku sa považuje to, ak je podnik aktívny v roku vzniku (t – 1 až t – 5) a v nasledujúcom roku (nasledujúcich rokoch). Je možné rozlišovať dva typy prežitia:

Podnik vzniknutý v roku t – 1 sa považuje za prežívajúci v roku t, ak je aktívny v ktorejkoľvek časti roku t (= prežitie bez zmien).

Podnik sa považuje za prežívajúci aj vtedy, ak prepojená právna jednotka (prepojené právne jednotky) prestala (prestali) byť aktívna (aktívne), ale jej (ich) činnosť prevzala nová právna jednotka zriadená osobitne na prevzatie výrobných faktorov tohto podniku (= prežitie prevzatím).

10. Premenná 210204: Podniky s prvým zamestnancom

Počet podnikov, ktoré mali prvého zamestnanca kedykoľvek počas daného referenčného obdobia t. Môže ísť o vznik podnikov v zmysle premennej 210201, ale aj o podniky definované v rámci premennej 210101, ak tieto podniky boli aktívne už v predchádzajúcich referenčných obdobiach, no počas predchádzajúcich dvoch referenčných období nemali žiadneho zamestnanca.

11. Premenná 210205: Podniky, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Počet podnikov, ktoré od ktoréhokoľvek okamihu v danom referenčnom období t už nemajú žiadnych zamestnancov a ktoré kedykoľvek predtým v danom referenčnom období t mali aspoň jedného zamestnanca. Môže ísť o zánik podnikov, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v zmysle premennej 210202, ale aj o podniky v zmysle premennej 210102, ak sú tieto podniky stále aktívne, ale nemajú žiadnych zamestnancov od ktoréhokoľvek okamihu v danom referenčnom období t a v dvoch nasledujúcich referenčných obdobiach: t + 1 a t + 2. To isté platí aj vtedy, ak sa pracovný pomer posledného zamestnanca ukončil v období t 31. decembra.

12. Premenná 210206: Prežívajúce podniky, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Počet podnikov, ktoré mali aspoň jedného zamestnanca v ktoromkoľvek okamihu každého roku od roku, v ktorom mali prvého zamestnanca (t – 1 až t – 5), do daného referenčného obdobia t. Populácia podnikov, ktoré majú prvého zamestnanca v roku t, sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 210204. Podnik sa považuje za prežívajúci aj vtedy, ak prepojená právna jednotka (prepojené právne jednotky) prestala (prestali) byť aktívna (aktívne), ale jej (ich) činnosť prevzala nová právna jednotka zriadená osobitne na prevzatie výrobných faktorov tohto podniku (= prežitie prevzatím).

13. Premenná 210301: Počet podnikov pod zahraničnou kontrolou

V podnikovej štatistike za krajinu je podnikom pod zahraničnou kontrolou podnik so sídlom vo vykazujúcej krajine, nad ktorým má kontrolu konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka, ktorá nemá sídlo vo vykazujúcej krajine. Podniky sú aktívne podniky vymedzené ako v premennej 210101 v bode A3.

Kontrola je schopnosť určovať všeobecnú politiku podniku v prípade potreby napríklad výberom vhodných riaditeľov. V tomto kontexte sa podnik A považuje za kontrolovaný inštitucionálnou jednotkou B, keď B kontroluje, priamo či nepriamo, viac ako polovicu hlasovacích práv akcionárov alebo kontrolu nad podnikom A zabezpečuje inými prostriedkami.

Zahraničná kontrola znamená, že konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka má sídlo v inej krajine, ako je tá, v ktorej sídli inštitucionálna jednotka, ktorú kontroluje.

Pobočky sú miestne jednotky zahraničných podnikov, ktoré nepredstavujú samostatné právne subjekty. Považujú sa za kvázikorporácie v zmysle nariadenia (EÚ) č. 549/2013 a na účely štatistiky o zahraničných afiláciách sa považujú za podniky.

Konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka afilácie je inštitucionálna jednotka v kontrolnom reťazci afilácie, ktorá nie je kontrolovaná ďalšou inštitucionálnou jednotkou.

Zahraničná afilácia je podnik so sídlom vo vykazujúcej krajine, nad ktorým má konečnú kontrolu inštitucionálna jednotka, ktorá nemá sídlo vo vykazujúcej krajine, alebo podnik, ktorý nemá sídlo vo vykazujúcej krajine, nad ktorým má konečnú kontrolu inštitucionálna jednotka so sídlom vo vykazujúcej krajine.

Krajina konečnej kontroly je krajina, v ktorej má sídlo konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka alebo skupina jednotiek konajúcich v zhode.

Inštitucionálna jednotka a miestna jednotka majú rovnaký význam ako v nariadení (EHS) č. 696/93.

Štatistika vnútorných zahraničných afilácií je štatistika opisujúca činnosť zahraničných afilácií so sídlom vo vykazujúcej krajine.

14. Premenná 210401: Počet podnikov kontrolujúcich iné podniky v zahraničí a ich domácich afilácií (koncepcia konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky)

Podnik kontrolujúci iné podniky v zahraničí je rezidentská konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka, ktorá má aspoň jednu zahraničnú afiláciu a ktorá je aktívnym podnikom v zmysle vymedzenia premennej 210101 v bode A3. Pre pojmy kontrola a konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka (UCI) platí vymedzenie ako v prípade podnikov pod zahraničnou kontrolou.

Domáca afilácia je podnik so sídlom vo vykazujúcej krajine, nad ktorým má kontrolu konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka, ktorá má sídlo v tej istej vykazujúcej krajine. Pre pojmy podnik a pobočka platí vymedzenie ako v prípade podnikov pod zahraničnou kontrolou.

V podnikovej štatistike za krajinu je štatistikou vonkajších zahraničných afilácií štatistika opisujúca činnosť domácich afilácií každej rezidentskej konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky, ktorá má aspoň jednu zahraničnú afiláciu, a činnosť podnikov kontrolujúcich iné podniky v zahraničí so sídlom vo vykazujúcej krajine.

15. Premenná 310101: Počet miestnych jednotiek

Počet miestnych jednotiek vymedzených v nariadení (EHS) č. 696/93, ktoré sú zahrnuté v príslušnej populácii v registri ekonomických subjektov, po oprave chýb, najmä chýb opory výberu. Miestne jednotky musia byť zahrnuté aj vtedy, keď nemajú platených zamestnancov. Táto štatistika by mala zahŕňať všetky jednotky, ktoré boli aktívne aspoň v priebehu časti referenčného obdobia.

16. Premenná 310102: Počet aktívnych podnikov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210101 v bode A3.

17. Premenná 310103: Počet podnikov, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210102 v bode A4.

18. Premenná 310104: Počet rýchlorastúcich podnikov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210103 v bode A5.

19. Premenná 310201: Vzniknuté podniky

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210201 v bode A7.

20. Premenná 310202: Zaniknuté podniky

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210202 v bode A8.

21. Premenná 310203: Prežívajúce podniky (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210203 v bode A9.

22. Premenná 310204: Podniky s prvým zamestnancom

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210204 v bode A10.

23. Premenná 310205: Podniky, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210205 v bode A11.

24. Premenná 310206: Prežívajúce podniky, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 210206 v bode A12.

25. Premenná 410101: Počet podnikov v zahraničí kontrolovaných na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny

Podnik v zahraničí kontrolovaný na konečnej úrovni inštitucionálnou jednotkou vykazujúcej krajiny je podnik, ktorý nemá sídlo vo vykazujúcej krajine a ktorý na konečnej úrovni kontroluje inštitucionálna jednota so sídlom vo vykazujúcej krajine. Pre pojmy kontrola, podnik, pobočka a konečná kontrolujúca inštitucionálna jednotka (UCI) platí vymedzenie ako v prípade podnikov pod zahraničnou kontrolou.

Štatistika vonkajších zahraničných afilácií je v rámci štatistiky o medzinárodných činnostiach štatistika opisujúca činnosť afilácií v zahraničí, ktoré na konečnej úrovni kontroluje inštitucionálna jednotka so sídlom vo vykazujúcej krajine.

B. VSTUPY PRÁCE

1. Premenná 120101: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb je súčet počtu zamestnancov a počtu samostatne zárobkovo činných osôb. Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5. Počet samostatne zárobkovo činných osôb je priemerný počet osôb, ktoré boli kedykoľvek v referenčnom období jediným vlastníkom alebo spoluvlastníkom štatistickej jednotky, v ktorej pracujú. Započítavajú sa aj vypomáhajúci rodinní príslušníci a pracovníci z domu, ktorých príjem závisí od hodnoty výstupu štatistickej jednotky.

2. Premenná 120201: Počet hodín odpracovaných zamestnancami

Celkový počet hodín odpracovaných zamestnancami predstavuje počet hodín skutočne odpracovaných zamestnancami počas referenčného obdobia na výstupe štatistickej jednotky.

Započítava sa čas strávený so súvisiacou pracovnou činnosťou, ktorá nepriamo prispieva k výstupu (napr. plánovanie, príprava, administratíva a podobne), ako aj čas strávený bez skutočnej práce, ktorý však štatistická jednotka posudzuje a odmeňuje ako prácu (napr. krátke prestávky, krátke prerušenia práce z dôvodu zníženia produkcie, školenia a podobne).

Započítava sa aj čas strávený pracovnou činnosťou bez ohľadu na to, či ide o vedľajšiu pracovnú činnosť, ktorá nie je skutočne odmeňovaná (napr. neplatené nadčasy).

Nezapočítava sa odmeňovaný čas strávený bez skutočnej práce, ktorý štatistická jednotka neposudzuje ako prácu (napr. dovolenka za kalendárny rok, dočasná pracovná neschopnosť, materská dovolenka, oficiálne sviatky, dlhšie prestávky, prestávky na jedlo, štrajky, dochádzanie do práce a podobne).

Môže sa stať, že v štatistikách za kratšie ako ročné obdobie nebude možné zohľadniť všetky uvedené položky, ako napríklad neplatené nadčasy.

3. Premenná 120301: Mzdy a platy

Premenná „Mzdy a platy“ obsahuje všetky náklady vynaložené štatistickou jednotkou na celkové hrubé zárobky, ktoré vznikli v referenčnom období, peňažné alebo v naturáliách, na všetkých svojich zamestnancov. Mzdy a platy sú súčasťou premennej 220301 Náklady na zamestnanecké požitky.

Celkové hrubé zárobky peňažné alebo v naturáliách obsahujú okrem iného napríklad tieto položky: priame odmeňovanie, odmeny, príplatky, prémie, prepitné, provízie, platby do programov sporenia zamestnancov, peňažné náhrady za neodpracované dni, mzdy a platy v naturáliách, podnikové výrobky, poskytnutie služobného bytu, poskytnutie služobného vozidla, ponuky akcií a programy na nákup akcií, sumy, ktoré zráža zamestnávateľ (príspevky na sociálne zabezpečenie zamestnanca, daň z príjmu fyzických osôb atď.). Môže sa stať, že v štatistikách za kratšie ako ročné obdobie nebude možné zohľadniť všetky uvedené položky.

Nezapočítavajú sa náklady na služby poskytované dočasnými agentúrnymi pracovníkmi, ani náklady na príspevky na sociálne zabezpečenie a iné podobné daňové povinnosti (priamo alebo nepriamo viazané na mzdy a platy) vzniknuté zamestnávateľovi.

4. Premenná 220101: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 120101 v bode B1.

5. Premenná 220102: Počet zamestnancov

Počet zamestnancov predstavuje priemerný počet osôb, ktoré boli kedykoľvek v referenčnom období zamestnancami štatistickej jednotky.

Vysvetlivka

Hoci je pracovnoprávny vzťah, ktorým sa vymedzujú strany tohto vzťahu (zamestnanec a zamestnávateľ), definovaný v osobitných právnych predpisoch alebo zmluvou, pojem „zamestnanec“ zvyčajne znamená osobu zamestnanú štatistickou jednotkou na účely pravidelného poskytovania služieb tejto jednotke za odmenu, pričom tieto poskytované služby nie sú súčasťou nezávislého podnikania. V záujme jasnosti sa učni, ktorí boli najatí za uvedených podmienok, považujú za zamestnancov.

Priemer by sa mal vypočítať ako aritmetický priemer počtu zamestnancov za najkratšie rovnako dlhé časové obdobia patriace do referenčného obdobia, za ktoré je možné vykonávať pravidelné zisťovania (napr. denne, týždenne, mesačne, štvrťročne atď.).

6. Premenná 220103: Počet zamestnancov prepočítaný na ekvivalent plného pracovného času

Počet zamestnancov prepočítaný na ekvivalent plného pracovného času (FTE).

Údaje o počte osôb pracujúcich kratšiu pracovnú dobu, než je štandardný pracovný čas zamestnanca pracujúceho celý rok na plný pracovný čas, treba prepočítať na ekvivalenty plného pracovného času na základe pracovného času zamestnanca pracujúceho celý rok na plný pracovný čas v príslušnej jednotke. To predstavuje celkový počet odpracovaných hodín vydelený priemerným ročným počtom hodín odpracovaných v zamestnaniach na plný pracovný čas na danom ekonomickom území. Keďže dĺžka zamestnania na plný pracovný čas sa v priebehu času mení a je odlišná v jednotlivých odvetviach, majú sa používať metódy, ktorými sa stanoví priemerný podiel a priemerné hodiny zamestnaní na kratší ako plný pracovný čas v každej skupine zamestnaní. Najprv treba odhadnúť normálny plný pracovný týždeň pre každú skupinu zamestnaní. Ak je to možné, skupina zamestnaní sa môže vymedziť v rámci odvetvia podľa pohlavia a (alebo) druhu práce. Vhodnými kritériami na stanovenie týchto údajov môžu byť zmluvne dohodnuté hodiny pre zamestnanie zamestnancov. Ekvivalent plného pracovného času sa vypočítava pre každú skupinu zamestnaní zvlášť a potom sa sčíta.

Do tejto kategórie patria osoby pracujúce na kratší čas, než je štandardný pracovný deň, štandardný počet pracovných dní v týždni alebo štandardný počet týždňov/mesiacov v roku. Prepočet by sa mal vykonať na základe počtu odpracovaných hodín, dní, týždňov alebo mesiacov.

7. Premenná 220104: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a počet podnikov, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v zmysle vymedzenia v premennej 210102 v bode A4.

8. Premenná 220105: Počet zamestnancov v podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5 a počet podnikov, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v zmysle vymedzenia v premennej 210102 v bode A4.

9. Premenná 220106: Počet zamestnancov v rýchlorastúcich podnikoch

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5. Populácia rýchlorastúcich podnikov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 210103 v bode A5.

10. Premenná 220107: Počet zamestnancov v mladých rýchlorastúcich podnikoch

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5. Populácia mladých rýchlorastúcich podnikov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 210104 v bode A6.

11. Premenná 220201: Počet hodín odpracovaných zamestnancami

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 120201 v bode B2.

12. Premenná 220301: Náklady na zamestnanecké požitky

Táto premenná obsahuje všetky výdavky, ktoré vznikli v súvislosti so zamestnaneckými požitkami, vykázané štatistickou jednotkou v referenčnom období.

Zamestnanecké požitky sú všetky formy protihodnôt poskytovaných štatistickou jednotkou výmenou za služby poskytované zamestnancami alebo za ukončenie pracovného pomeru.

13. Premenná 220302: Mzdy a platy

Vymedzenie je rovnaké ako v premennej 120301 v bode B3.

14. Premenná 220303: Náklady na sociálne zabezpečenie

Náklady zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie zodpovedajú sume, ktorá sa rovná hodnote sociálnych príspevkov, ktoré zaplatili zamestnávatelia, aby zabezpečili svojim zamestnancom nárok na sociálne dávky.

Náklady zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie zahŕňajú sociálne príspevky zamestnávateľa do programov dôchodkových systémov, podpory v chorobe a materstve, invalidných dôchodkov, podpory v nezamestnanosti, podpory v prípade pracovných úrazov a chorôb z povolania, rodinných prídavkov a iné účely.

Patria sem náklady na všetkých zamestnancov vrátane domáckych pracovníkov a učňov.

Zahŕňajú sa sem príspevky do všetkých fondov bez ohľadu na to, či vyplývajú zo zákona, či sú kolektívne dohodnuté, zmluvné alebo dobrovoľné. Mzdy a platy, ktoré zamestnávateľ ďalej platí v prípade choroby, pracovného úrazu, materskej dovolenky alebo zamestnania na kratší pracovný čas, sa môžu uviesť sem alebo do miezd a platov, v závislosti od účtovných postupov jednotky.

15. Premenná 220401: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v novovzniknutých podnikoch

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a novovzniknuté podniky (vzniknuté podniky) v zmysle vymedzenia v premennej 210201 v bode A7.

16. Premenná 220402: Počet zamestnancov v novovzniknutých podnikoch

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5 a novovzniknuté podniky (vzniknuté podniky) v zmysle vymedzenia v premennej 210201 v bode A7.

17. Premenná 220403: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v zaniknutých podnikoch

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a zaniknuté podniky v zmysle vymedzenia v premennej 210202 v bode A8.

18. Premenná 220404: Počet zamestnancov v zaniknutých podnikoch

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5 a zaniknuté podniky v zmysle vymedzenia v premennej 210202 v bode A8.

19. Premenná 220405: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a prežívajúce podniky v zmysle vymedzenia v premennej 210203 v bode A9.

20. Premenná 220406: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch v roku ich vzniku

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a prežívajúce podniky v zmysle vymedzenia v premennej 210203 v bode A9. V prípade tejto premennej je počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb ich počet v roku vzniku podniku v zmysle vymedzenia v bode A7.

21. Premenná 220407: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch s prvým zamestnancom

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a podniky s prvým zamestnancom v zmysle vymedzenia v premennej 210204 v bode A10.

22. Premenná 220408: Počet zamestnancov v podnikoch s prvým zamestnancom

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5 a podniky s prvým zamestnancom v zmysle vymedzenia v premennej 210204 v bode A10.

23. Premenná 220409: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a podniky, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov, v zmysle vymedzenia v premennej 210205 v bode A11.

24. Premenná 220410: Počet zamestnancov v podnikoch, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Počet zamestnancov sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 220102 v bode B5 a podniky, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov, v zmysle vymedzenia v premennej 210205 v bode A11.

25. Premenná 220411: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a prežívajúce podniky, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v zmysle vymedzenia v premennej 210206 v bode A12.

26. Premenná 220412: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v roku ich vzniku

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a prežívajúce podniky, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v zmysle vymedzenia v premennej 210206 v bode A12. V prípade tejto premennej je počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb ich počet v roku vzniku podniku, čím sa myslí rok, keď mal podnik svojho prvého zamestnanca, ako sa uvádza vo vymedzení v premennej 210204 v bode A10.

27. Premenná 220501: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch pod zahraničnou kontrolou

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

28. Premenná 220601: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch kontrolujúcich iné podniky v zahraničí a ich domácich afiláciách (koncepcia konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky)

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a podniky kontrolujúce iné podniky v zahraničí a ich domáce afilácie (koncepcia konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky) v zmysle vymedzenia v premennej 210401 v bode A14.

29. Premenná 220701: Náklady na zamestnanecké požitky v podnikoch pod zahraničnou kontrolou

Náklady na zamestnanecké požitky sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 220301 v bode B12 a počet podnikov pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

30. Premenná 320101: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v miestnych jednotkách

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a miestne jednotky v zmysle vymedzenia v premennej 310101 v bode A15.

31. Premenná 320102: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 120101 v bode B1.

32. Premenná 320103: Počet zamestnancov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220102 v bode B5.

33. Premenná 320301: Mzdy a platy v miestnych jednotkách

Mzdy a platy sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 120301 v bode B3 a počet miestnych jednotiek v zmysle vymedzenia v premennej 310101 v bode A17.

34. Premenná 320104: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220104 v bode B7.

35. Premenná 320105: Počet zamestnancov v podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220105 v bode B8.

36. Premenná 320201: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v novovzniknutých podnikoch

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220401 v bode B15.

37. Premenná 320202: Počet zamestnancov v novovzniknutých podnikoch

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220402 v bode B16.

38. Premenná 320203: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v zaniknutých podnikoch

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220403 v bode B17.

39. Premenná 320204: Počet zamestnancov v zaniknutých podnikoch

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220404 v bode B18.

40. Premenná 320205: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220405 v bode B19.

41. Premenná 320206: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch v roku ich vzniku (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220406 v bode B20.

42. Premenná 320207: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch s prvým zamestnancom v roku t

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220407 v bode B21.

43. Premenná 320208: Počet zamestnancov v podnikoch s prvým zamestnancom

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220408 v bode B22.

44. Premenná 320209: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220409 v bode B23.

45. Premenná 320210: Počet zamestnancov v podnikoch, ktoré už nemajú žiadnych zamestnancov

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 220410 v bode B24.

46. Premenná 320211: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 204011 v časti B bode 25.

47. Premenná 320212: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v prežívajúcich podnikoch, ktoré majú aspoň jedného zamestnanca, v roku ich vzniku (iba podniky, ktoré prežili tri kalendárne roky)

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 241012 v časti B bode 26.

48. Premenná 420101: Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v podnikoch v zahraničí kontrolovaných na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny

Počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 120101 v bode B1 a podniky v zahraničí kontrolované na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny v zmysle vymedzenia v premennej 410101 v bode A25.

49. Premenná 420201: Náklady na zamestnanecké požitky v podnikoch v zahraničí kontrolovaných na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny

Náklady na zamestnanecké požitky sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 220301 v bode B12 a podniky v zahraničí kontrolované na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny v zmysle vymedzenia v premennej 410101 v bode A25.

C. CENY

1. Premenná 130101: Dovozné ceny

Cieľom indexov dovozných cien je merať mesačný vývoj transakčných cien tovaru, ktorý kúpili rezidenti od nerezidentov. Všetky súvisiace služby sú spočiatku vylúčené, s výnimkou služieb, ktoré sú predmetom obchodnej dohody o CIF (nákladoch, poistení a prepravnom). Cenové indexy by mali vyjadrovať vývoj cien porovnateľných položiek v priebehu času.

Základom je, aby sa zohľadnili všetky charakteristiky určujúce cenu produktov vrátane množstva predaných jednotiek, poskytnutej dopravy, rabatov, servisných podmienok, záručných podmienok, pôvodu a miesta určenia. Špecifikácia musí byť taká, aby v nasledujúcich referenčných obdobiach spravodajská jednotka dokázala jednoznačne určiť produkt a stanoviť príslušnú cenu za jednotku.

Pri zisťovaní dovozných cien platia tieto obmedzenia:

— dovoz domácností, jednotiek verejnej správy a neziskových inštitúcií je vylúčený,

— používaný obchodný systém je špeciálnym obchodným systémom, takže zahrnutý je normálny dovoz, ako aj dovoz na aktívny zušľachťovací styk a po pasívnom zušľachťovacom styku, keď spravodajská jednotka nadobudne tovar do vlastníctva. Dovoz na účely opráv nie je zahrnutý,

— pokrytie produktov sa obmedzuje na produkty v sekciách B, C a D CPA. Súvisiace služby sú vylúčené.

Pri definovaní dovozných cien platia tieto pravidlá:

— príslušná cena je cena CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici bez všetkých ciel a daní na tovar a služby platené spravodajskou jednotkou,

— v záujme ukázania skutočného vývoja pohybu cien by sa mala používať skutočná transakčná cena, a nie cenníková cena, preto by sa z ceny mali odpočítať zľavy,

— s cieľom ukázať čistý pohyb cien by sa pri zostavovaní cenového indexu mali zohľadniť zmeny v kvalite produktov,

— konzistentne by sa mali riešiť aj ostatné charakteristiky určujúce cenu produktov,

— dovoz sa zaznamenáva k dátumu prevodu vlastníctva tovaru (t. j. keď strany zaevidujú transakciu v svojich účtovných knihách alebo na svojich účtoch),

— prevod vlastníctva plavidiel a lietadiel, ako aj kozmických lodí z osoby s bydliskom v inej krajine na osobu s bydliskom v príslušnom členskom štáte sa považuje za dovoz.

Index by mal v zásade vyjadrovať priemernú cenu za referenčné obdobie. V praxi sa skutočne zistené informácie môžu vzťahovať na konkrétny deň v polovici referenčného obdobia, ktorý by sa mal určiť za reprezentatívnu hodnotu na referenčné obdobie. Pri produktoch s významným vplyvom na národné hospodárstvo, o ktorých sa vie, že ich cena aspoň príležitostne kolíše, je dôležité, aby index v skutočnosti vyjadroval priemerné ceny.

2. Premenná 130102: Dovozné ceny (eurozóna) (nepovinné pre krajiny mimo eurozóny)

3. Premenná 130103: Dovozné ceny (krajiny mimo eurozóny) (nepovinné pre krajiny mimo eurozóny)

Indexy dovozných cien je potrebné vypočítať zvlášť pre každú krajinu odoslania tovaru (krajiny eurozóny a mimo eurozóny). Krajina odoslania sa určuje v súlade s colnými predpismi.

4. Premenná 130201: Produkčné ceny

Cieľom indexu produkčných cien je merať vývoj transakčných cien ekonomických činností v priemysle, stavebníctve a službách

Pri definovaní produkčných cien platia tieto pravidlá:

Zohľadňujú sa všetky charakteristiky určujúce cenu produktov vrátane, napríklad množstva predaných jednotiek, poskytnutej dopravy, príplatkov, zliav, rabatov, servisných podmienok, záručných podmienok, miesta určenia atď.

Produkčnými cenami sa meria vývoj cien z hľadiska výrobcu/predávajúceho. Príslušnou cenou je základná cena, ktorá nezahŕňa DPH ani podobné odpočítateľné dane priamo súvisiace s tržbami, ani žiadne clá a dane z tovaru a služieb fakturovaných jednotkou, na druhej strane treba pripočítať prípadné subvencie na produkty prijaté výrobcom.

V záujme ukázania skutočného vývoja pohybu cien by sa mala používať skutočná cena transakcie, a nie cenníková cena.

V záujme ukázania čistého pohybu cien by sa pri zostavovaní indexu produkčných cien mali zohľadniť zmeny v kvalite produktov.

Špecifikácia musí byť taká, aby v nasledujúcich referenčných obdobiach spravodajská jednotka dokázala jednoznačne určiť produkt a stanoviť príslušnú cenu za jednotku.

Index by mal v zásade vyjadrovať priemernú cenu za referenčné obdobie. V praxi sa skutočne zistené informácie môžu vzťahovať na konkrétny deň v polovici referenčného obdobia, ktorý by sa mal určiť za reprezentatívnu hodnotu na referenčné obdobie. Pri produktoch s významným vplyvom na národné hospodárstvo, o ktorých sa vie, že ich cena aspoň príležitostne kolíše, je dôležité, aby index v skutočnosti vyjadroval priemerné ceny.

Údaje o cenách by mali vyjadrovať ceny platné v čase skutočnej transakcie, t. j. vtedy, keď pohľadávky a záväzky vzniknú, sú transformované alebo zrušené.

Ceny služieb by sa mali v zásade zaznamenávať v čase poskytnutia služby. Ak poskytovanie služby zahŕňa viaceré obdobia alebo ak boli služby zakúpené pred ich poskytnutím, sú potrebné príslušné úpravy.

Indexom cien poskytovateľov služieb za ekonomickú činnosť sa meria vývoj priemerných cien všetkých služieb poskytovaných podnikom všetkým subjektom, ktoré zahŕňajú služby poskytované medzi podnikmi (Business-to-Business – B2B) a poskytované spotrebiteľom (Business-to-consumers – B2C). V rámci B2B je zahrnutý aj predaj verejnému sektoru, vzťah medzi podnikmi a verejnou správou – B2G.

5. Premenná 130202: Produkčné ceny na domácom trhu

6. Premenná 130203: Produkčné ceny pre zahraničie

7. Premenná 130204: Produkčné ceny pre zahraničie (eurozóna) (nepovinné pre krajiny mimo eurozóny)

8. Premenná 130205: Produkčné ceny pre zahraničie (krajiny mimo eurozóny) (nepovinné pre krajiny mimo eurozóny)

Indexom domácich produkčných cien za ekonomickú činnosť sa meria vývoj priemerných cien všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z danej činnosti a predaných na domácom trhu. Index zahraničných cien ukazuje vývoj priemerných cien (prepočítaných na domácu menu) všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z tejto činnosti a predaných mimo domáceho trhu.

Ak sa tieto dva indexy skombinujú, ukazujú vývoj priemerných cien všetkých tovarov a súvisiacich služieb vyplývajúcich z danej činnosti. Pri produkčných cenách realizovaných na zahraničnom trhu by sa mala cena počítať po štátne hranice, FOB (vyplatené na loď).

Indexy domácich a zahraničných cien si vyžadujú, aby sa zostavovali individuálne indexy produkčných cien podľa miesta určenia produktu. Miesto určenia sa stanovuje podľa sídla tretej strany, ktorá si objednala alebo kúpila daný produkt.

Produkčné ceny alebo náklady na nové bytové budovy

Indexmi produkčných cien pre stavebníctvo sa meria len vývoj v oblasti nových bytových budov okrem ubytovania pre komunity, nebytových budov, cien pozemkov a poplatkov architektom a iných poplatkov. Vyjadrujú ceny, ktoré platí zákazník stavebnej firme. Preto vyjadrujú nielen odchýlky v cenách výrobných nákladov stavebníctva, ale aj zmeny produktivity a rozpätia ziskov. Okrem toho existuje dočasný rozdiel medzi výrobnými cenami a príslušnými výrobnými nákladmi. Celkové náklady na výstavbu nových bytových budov sa môžu použiť ako náhrada za produkčné ceny.

Cieľom celkového indexu stavebných nákladov je ukázať vývoj nákladov, ktoré dodávateľ vynaložil pri vykonávaní stavebného procesu.

Nákladmi, ktoré tvoria celkové náklady na výstavbu nových obytných budov, sú náklady na materiál, náklady práce, náklady na závod a zariadenie, dopravu, energiu a ostatné náklady. Náklady na ubytovanie pre komunity, nebytové budovy, ceny pozemkov a poplatky architektom a iné poplatky nie sú súčasťou stavebných nákladov.

Náklady na materiál sa všeobecne počítajú na základe cien materiálu. Ceny materiálov by mali vychádzať zo skutočných cien, a nie z cenníkových cien. Základom stanovenia cien by mala byť vzorka výrobkov a dodávateľov. Ceny sa ohodnocujú bez DPH.

Náklady práce by mali zahŕňať mzdy a platy a príspevky na sociálne zabezpečenie za všetky zamestnané osoby. Príspevky na sociálne zabezpečenie zahŕňajú: i) zákonné sociálne príspevky zamestnávateľov, ii) kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľné sociálne príspevky zamestnávateľov a iii) imputované sociálne príspevky (sociálne dávky platené priamo zamestnávateľmi).

Nová bytová budova je každá budova, ktorá bola postavená na účely trvalého alebo dočasného bývania, alebo budova, ktorá bola z budovy používanej na iné účely prestavaná na účely trvalého alebo dočasného bývania a v prípade ktorej je podľa vnútroštátnych právnych predpisov potrebné stavebné povolenie alebo územné rozhodnutie.

D. VSTUPY VÝSKUMU A VÝVOJA

1. Premenná 230101: Vnútorné výdavky na výskum a vývoj

Výskum a experimentálny vývoj zahŕňajú tvorivú prácu vykonávanú systematicky s cieľom rozšíriť vedomosti – vrátane vedomostí o človeku, kultúre a spoločnosti – a navrhovať nové možnosti použitia dostupných vedomostí.

Vnútorné výdavky na výskum a vývoj predstavujú peňažnú sumu vynaloženú na výskum a vývoj, ktorý sa vykonáva v spravodajskej jednotke.

Vnútorné výdavky na výskum a vývoj sú všetky bežné výdavky plus hrubé fixné kapitálové výdavky na výskum a vývoj realizovaný vnútri štatistickej jednotky v priebehu konkrétneho referenčného obdobia bez ohľadu na zdroj prostriedkov. Bežné výdavky na výskum a vývoj zahŕňajú náklady práce na vlastných zamestnancov výskumu a vývoja a iné bežné výdavky (náklady na externých zamestnancov výskumu a vývoja, nákup služieb). Hrubé fixné kapitálové výdavky na výskum a vývoj zahŕňajú: nákup pozemkov, budov, zariadení pre informatiku a komunikácie, dopravných zariadení, iných strojov a zariadení, kapitalizovaného počítačového softvéru, iných produktov duševného vlastníctva.

2. Premenná 230201: Osoby zamestnané vo výskume a vývoji

Výskum a experimentálny vývoj zahŕňajú tvorivú prácu vykonávanú systematicky s cieľom rozšíriť vedomosti – vrátane vedomostí o človeku, kultúre a spoločnosti – a navrhovať nové možnosti použitia dostupných vedomostí.

Medzi zamestnancov výskumu a vývoja v štatistickej jednotke patria všetky osoby, ktoré sa priamo zúčastňujú na výskume a vývoji bez ohľadu na to, či ide o osoby zamestnané štatistickou jednotkou alebo o externých dodávateľov plne integrovaných do činností štatistickej jednotky v oblasti výskumu a vývoja, ako aj osoby poskytujúce priame služby týkajúce sa činností v oblasti výskumu a vývoja (ako sú napr. manažéri výskumu a vývoja, správcovia, technici a administratívni pracovníci).

Osoby poskytujúce nepriamu podporu a vedľajšie služby, napr. kuchynský, údržbový, administratívny a bezpečnostný personál, by mali byť vylúčené, aj keď mzdy a platy týchto zamestnancov sú pri meraní vnútorných výdavkov na výskum a vývoj podľa vymedzenia v časti D bode 1 zahrnuté do „iných bežných výdavkov“.

Zamestnanci výskumu a vývoja zahŕňajú dve hlavné skupiny osôb:

— osoby, ktoré zamestnáva štatistická jednotka a ktoré prispievajú k vnútorným činnostiam jednotky v oblasti výskumu a vývoja (interní zamestnanci výskumu a vývoja),

— externí dodávatelia, ktorí sú plne integrovaní do vnútorných činností jednotky v oblasti výskumu a vývoja (externí zamestnanci výskumu a vývoja), ktorí môžu byť v nezávislom (samostatne zárobkovo činné osoby) alebo závislom postavení (poberajú mzdu/plat, ale nie zo štatistickej jednotky realizujúcej výskum a vývoj).

3. Premenná 230202: Výskumníci

Výskumníci sú odborníci zapojení do tvorby a vytvárania nových vedomostí. Vedú výskum a vylepšujú alebo vyvíjajú koncepcie, teórie, modely, postupy, zariadenia, softvér alebo prevádzkové modely.

Manažéri a správcovia, ktorí sa zúčastňujú na plánovaní a riadení vedeckých a technických prvkov práce výskumníka sa takisto zaraďujú medzi „výskumníkov“.

4. Premenná 230301: Vnútorné výdavky na výskum a vývoj v podnikoch pod zahraničnou kontrolou

Vnútorné výdavky na výskum a vývoj sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 230101 v bode D1 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

5. Premenná 230401: Osoby zamestnané vo výskume a vývoji v podnikoch pod zahraničnou kontrolou

Osoby zamestnané vo výskume a vývoji sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 230201 v bode D2 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

6. Premenná 230501: Výdavky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj (GBARD)

Výdavky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj (GBARD) sú všetky rozpočtové prostriedky pridelené na financovanie výskumu a vývoja (vo všetkých sektoroch) v rámci rozpočtov vládneho sektora. Vládny sektor tvoria podsektory ústrednej (federálnej) vlády, regionálnych (štátnych) vlád a miestnych (obecných) samospráv (financovanie výskumu a vývoja samosprávami sa nesmie zahŕňať do výdavkov GBARD, ak sa nepovažujú za významné alebo ak nie je možné získať údaje). Výdavky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj sa týkajú rozpočtových údajov, a to od rozpočtových prognóz až po skutočné výdavky, zber údajov je však zvyčajne zameraný na počiatočné rozpočtové prostriedky a na konečné rozpočtové prostriedky.

7. Premenná 230502: Národné verejné financovanie nadnárodne koordinovaného výskumu a vývoja

Národné verejné financovanie nadnárodne koordinovaného výskumu a vývoja sa definuje ako celkové rozpočtové financovanie vládnym sektorom merané prostredníctvom výdavkov štátneho rozpočtu na výskum a vývoj a zamerané na podporu: nadnárodných verejných subjektov v oblasti výskumu a vývoja, celoeurópskych nadnárodných verejných programov výskumu a vývoja a dvojstranných alebo mnohostranných verejných programov výskumu a vývoja zavedených medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a krajinami EZVO.

8. Premenná 330101: Vnútorné výdavky na výskum a vývoj

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 230101 v bode D1.

9. Premenná 330201: Osoby zamestnané vo výskume a vývoji

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 230201 v bode D2.

10. Premenná 330202: Výskumníci

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 230202 v bode D3.

E. NÁKUPY

1. Premenná 240101: Celkové nákupy tovaru a služieb

Celkové nákupy tovaru a služieb zahŕňajú celkové množstvo tovaru a služieb nakúpených štatistickou jednotkou, ktoré boli v referenčnom období vykázané v účtovníctve buď ako krátkodobý majetok, alebo ako náklady.

Tieto nákupy tovaru zahŕňajú (uvedený zoznam príkladov je neúplný): suroviny, pomocné a obalové materiály, spotrebný materiál, palivo, náhradné diely, semená a krmoviny, zvieratá, drobné položky inventáru a tovar nakúpený na ďalší predaj.

Nákupy služieb zahŕňajú (uvedený zoznam príkladov je neúplný): služby súvisiace s elektrickou energiou, vykurovaním, vodou, údržbou, opravami, licenčnými poplatkami, prenájmom, poistením, výskumom (ak ho vykonávajú tretie strany), prácou prostredníctvom agentúry, reklamou, propagáciou, dopravou, komunikáciou, bankovníctvom, právnymi službami, účtovnými službami a ďalšie služby poskytované tretími stranami, ktoré sú nakúpené a účtovne zachytené v referenčnom období ako náklady.

Nepatrí sem zvýšenie stavu hotových výrobkov a nedokončenej výroby ani finančné aktíva a dlhodobý majetok. Ako výnimka sem patrí aj majetok preklasifikovaný z iných tried do ktorejkoľvek z horeuvedených zahrnutých položiek, ten je rovnako zahrnutý.

Nákupy tovaru a služieb spadajúce do tohto vymedzenia sa oceňujú v súlade s pravidlami, ktoré boli na tento účel stanovené v účtovných štandardoch, na základe ktorých boli uvedené aktíva a náklady vykázané.

2. Premenná 240102: Nákupy tovaru a služieb určených na ďalší predaj

Nákupy tovaru a služieb určených na ďalší predaj v rovnakom stave, v akom boli prijaté, sú nákupy tovaru určeného na ďalší predaj tretím stranám bez ďalšieho spracovania. Zahŕňajú aj nákupy služieb fakturujúcimi spoločnosťami poskytujúcimi služby, t. j. spoločnosťami, ktorých tržby netvoria iba poplatky účtované za poskytnutie určitej služby (ako v prípade realitných agentov), ale takisto aj skutočná hodnota nakúpená na účely poskytnutia celkovej služby napr. nákupy dopravy cestovnými kanceláriami.

Nepatrí sem hodnota tovaru a služieb, ktoré sa predávajú tretím stranám na základe komisionárskej zmluvy, keďže agent prijímajúci províziu (komisionár) tento tovar sa nenakupuje ani nepredáva.

Nákupy tovaru a služieb určených na ďalší predaj v rovnakom stave, v akom boli prijaté, sú súčasťou premennej Celkové nákupy tovarov a služieb a používajú sa pri výpočte iných agregátov a sáld.

3. Premenná 240103: Náklady na služby poskytované prostredníctvom agentúrnych zamestnancov

Táto premenná obsahuje všetky náklady vykázané štatistickou jednotkou v referenčnom období, ktoré sa týkajú služieb poskytnutých tejto jednotke agentúrami dočasného zamestnávania a podobnými organizáciami za sprostredkovanie zamestnancov do podnikov zákazníkov na obmedzené obdobie na doplnenie alebo dočasné nahradenie pracovných síl zákazníka, pričom poskytované osoby zostávajú zamestnancami jednotky poskytujúcej dočasné služby výpomoci. Náklady na služby poskytované prostredníctvom agentúrnych zamestnancov tvoria súčasť premennej Celkové nákupy tovaru a služieb.

Tieto agentúry a organizácie však neposkytujú priamy dohľad nad svojimi zamestnancami na pracoviskách zákazníka. Do tejto premennej patria iba tie náklady, ktoré vznikli za sprostredkovanie zamestnancov, ktoré nesúvisia s poskytovaním určitej priemyselnej alebo inej nepriemyselnej služby.

4. Premenná 240104: Náklady na dlhodobý prenájom a operatívny lízing

Náklady na dlhodobý prenájom zahŕňajú všetky výdavky vykázané štatistickou jednotkou v referenčnom období súvisiace s prenájmom dlhodobého majetku. Do tejto premennej patria platby vykonávané na základe zmluvy o operatívnom lízingu v súvislosti s dlhodobým majetkom.

Na účely tejto premennej sa lízing klasifikuje ako operatívny lízing, ak sa ním v zásade neprevádzajú všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva podkladového aktíva.

5. Premenná 240105: Nákup energetických produktov

Do tejto premennej treba zahrnúť nákup všetkých energetických produktov počas referenčného obdobia, iba ak boli nakúpené, aby sa použili ako palivá. Nepatria sem energetické produkty nakúpené ako surovina alebo s cieľom ďalšieho predaja bez transformácie. Údaj treba uviesť iba v ocenení.

6. Premenná 240106: Platby subdodávateľom

V prípade činností sekcií B až E NACE sú platby subdodávateľom platby uskutočnené jednotkou tretím stranám za priemyselné tovary a služby poskytnuté v rámci subdodávateľského vzťahu, ktorý je definovaný takto:

Dva podniky sú spojené subdodávateľským vzťahom, ak sú súčasne splnené podmienky A a B:

A. odberateľský podnik, nazývaný aj hlavný dodávateľ, sa podieľa na vytváraní koncepcie výrobku, pričom subdodávateľskému podniku, nazývanému aj subdodávateľ, poskytuje čiastočné alebo úplné technické špecifikácie výrobku a/alebo mu poskytuje materiály na spracovanie;

B. odberateľský podnik predáva subdodávateľsky obstaraný výrobok samostatne alebo ako súčasť komplexnejšieho výrobku a preberá popredajnú záruku za tento výrobok.

Poznámka: výlučné určenie farby, veľkosti alebo katalógového čísla nepredstavuje samo o sebe technickú špecifikáciu. Výroba výrobku „na mieru“ sama osebe nemusí znamenať subdodávateľský vzťah.

V prípade štatistiky činností sekcie F NACE sú platby subdodávateľom platby uskutočnené jednotkou tretím stranám za stavebné práce dodané v rámci subdodávateľského vzťahu.

Dva podniky sú spojené subdodávateľským vzťahom, ak sú súčasne splnené podmienky A, B, C a D:

A. odberateľský podnik uzatvorí dohodu so subdodávateľským podnikom (ďalej len „subdodávateľ“) o vykonaní prác alebo služieb, ktoré sú vyslovene zahrnuté do stavebného procesu;

B. odberateľský podnik zodpovedá za konečný produkt stavebného procesu, pričom táto zodpovednosť sa vzťahuje aj na časti realizované subdodávateľmi; subdodávateľ môže v určitých prípadoch niesť určitú zodpovednosť;

C. odberateľský podnik poskytne subdodávateľovi špecifikácie, napríklad práca alebo služba realizovaná subdodávateľom musí byť „na mieru“ na účely konkrétneho projektu a nemôže preto predstavovať štandardizované alebo katalógové práce alebo služby;

D. recipročná zmluva sa inak neriadi dohodou asociatívneho druhu, ako je spoločná odpoveď na výzvu na predkladanie ponúk, konzorcium alebo spoločný podnik atď.

7. Premenná 240201: Zmena stavu zásob tovaru a výrobkov

Zmena stavu zásob tovaru a výrobkov je rozdiel medzi celkovou hodnotou zásob vykázaných štatistickou jednotkou na konci a na začiatku referenčného obdobia. Hodnota týchto zásob je hodnota, v akej boli vykázané vo finančných výkazoch.

8. Premenná 240202: Zmena stavu zásob hotových výrobkov a nedokončenej výroby

Táto premenná je definovaná ako zmena hodnoty stavu zásob hotových výrobkov alebo rozpracovaných výrobkov od prvého do posledného dňa referenčného obdobia, ktoré jednotka vyrobila a ešte ich nepredala. Táto premenná je súčasťou premennej zmena stavu zásob tovaru a výrobkov.

Tieto výrobky zahŕňajú nedokončenú výrobu patriacu štatistickej jednotke, aj keď príslušné výrobky majú v držbe tretie strany. Vylúčené sú aj výrobky držané štatistickou jednotkou, ktoré patria tretím stranám.

Zásoby sa oceňujú vo výrobných nákladoch a pred korekciami hodnoty (ako sú napr. odpisy).

9. Premenná 240203: Zmena stavu zásob tovaru určeného na ďalší predaj

Zmena stavu zásob tovaru určeného na ďalší predaj je rozdiel medzi celkovou hodnotou zásob vykázaných štatistickou jednotkou na konci a na začiatku referenčného obdobia ako položky určené na ďalší predaj tretím stranám bez ďalšieho spracovania. Hodnota týchto zásob je hodnota, v akej boli vykázané vo finančných výkazoch. Premenná zmena stavu zásob tovaru určeného na ďalší predaj je súčasťou premennej zmena stavu zásob tovaru a výrobkov.

10. Premenná 240301: Celkové nákupy tovaru a služieb podnikov pod zahraničnou kontrolou

Celkové nákupy tovaru a služieb sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 240101 v bode E1 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

11. Premenná 240302: Nákupy tovaru a služieb určených na ďalší predaj podnikov pod zahraničnou kontrolou

Nákupy tovaru a služieb určených na ďalší predaj sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 240102 v bode E2 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

F. PRODUKCIA A VÝKONNOSŤ

1. Premenná 140101: Produkcia (objem)

Produkcia je v krátkodobej podnikovej štatistike požadovaná ako index. Index objemu produkcie je referenčný ukazovateľ pre hospodársky rozvoj a používa sa najmä na včasné určenie zásadných zmien hospodárskeho vývoja. Mal by sa prezentovať formou indexu Laspeyresovho typu, ktorým sa porovnáva súčasný objem produkcie so zodpovedajúcim objemom produkcie v bázickom období.

Teoretický cieľ indexu objemu produkcie:

— Z hľadiska štatistiky hospodárskeho cyklu by mali byť merané vlastné výstupy. Pojmy „produkcia“ alebo „výstup“ v zmysle štatistiky hospodárskeho cyklu nezahŕňajú vstupy od iných jednotiek.

— Cieľom indexu objemu produkcie je preto merať zmeny objemu pridanej hodnoty v krátkych a pravidelných intervaloch.

— Zmerané zmeny objemu pridanej hodnoty by mali byť vo všeobecnosti podobné pridanej hodnote stanovenej na základe princípov pridanej hodnoty v národných účtoch.

Zásady výpočtu indexu objemu produkcie:

— Údaje potrebné na zostavenie indexu definovaného na základe teoretického cieľa zvyčajne nie sú dostupné mesačne.

— Pridaná hodnota v bežných cenách sa preto vypočítava iba za bázické obdobie, a to najmä na účely aktualizácie váh. Ak sa pridaná hodnota v bežných cenách nedá zistiť, môže sa ako náhrada použiť hrubá pridaná hodnota v cenách výrobných nákladov.

— Mesačná prolongácia pridanej hodnoty v bázickom období sa realizuje pomocou vhodných náhradných ukazovateľov.

Výpočet náhradných ukazovateľov na prolongáciu. Vhodnými náhradnými ukazovateľmi na prolongáciu indexov sú:

— hodnoty hrubej produkcie (deflovanej),

— objemy,

— tržby (s použitím deflátora),

— vstupy práce (deflovaných),

— vstupy surovín,

— vstupy energie.

Korelácia medzi týmito náhradnými ukazovateľmi a vývojom pridanej hodnoty sa môže líšiť v závislosti od trhovej činnosti. Pre každú trhovú činnosť treba vybrať náhradný ukazovateľ s vysokou mierou korelácie.

Vzťahy s národnými účtami:

— Všeobecné chápanie pojmu „index produkcie“ ako „vývoj pridanej hodnoty“ je v rozpore s definíciou „produkcie“ v rámci národných účtov alebo štrukturálnej podnikovej štatistiky.

— Z hľadiska národných účtov sa index produkcie týka vývoja „pridanej hodnoty“ v stálych cenách, kým pridaná hodnota je v zásade produkcia mínus medzispotreba v bežných cenách.

2. Premenná 140201: Objem predaja

Objem predaja predstavuje hodnotu čistých tržieb v stálych cenách a ako taký je kvantitatívnym indexom. Môže sa vypočítať ako čisté tržby v bežných cenách deflované vhodným cenovým ukazovateľom alebo ako index množstva odvodený priamo od množstva predaného tovaru.

3. Premenná 140301: Čisté tržby

Čisté tržby v prípade všetkých činností okrem činností divízií 64 a 65 NACE a niektorých činností divízie 66 NACE tvoria všetky príjmy, ktoré vznikli v referenčnom období v rámci bežných činností štatistickej jednotky, a sú vyjadrené po odpočítaní všetkých znížení cien, zliav a rabatov poskytnutých touto štatistickou jednotkou.

Príjmy sú vymedzené ako zvýšenie hospodárskych úžitkov počas referenčného obdobia vo forme prírastkov alebo zvýšenia hodnoty aktív alebo ako znížení záväzkov, čo má za následok zvýšenie vlastného imania iné než tie, ktoré sú spojené s vkladmi od osôb podieľajúcich sa na vlastnom imaní.

Uvedené prírastky vyplývajú zo zmlúv so zákazníkmi a realizujú sa štatistickou jednotkou splnením záväzkových povinností, ako sa predpokladá v uvedených zmluvách. Povinnosť plnenia zmluvy obvykle predstavuje predaj (prevod) tovaru alebo poskytnutie služieb, avšak prírastky môžu zahŕňať výnosy dosiahnuté ako zisk z využívania aktív štatistickej jednotky inými subjektmi.

Z čistých tržieb sú vylúčené:

— všetky dane, clá alebo poplatky priamo súvisiace s tržbami,

— akékoľvek sumy získané v mene príkazcu, ak štatistická jednotka vystupuje ako zástupca vo vzťahu k tomuto príkazcovi,

— všetky príjmy, ktoré nevznikli v rámci bežných činností štatistickej jednotky. Tieto druhy príjmov sa zvyčajne klasifikujú ako „ostatné (prevádzkové) výnosy“, „finančné výnosy“, „mimoriadne výnosy“ alebo v podobnej položke, a to v závislosti od príslušného súboru všeobecne uznávaných účtovných štandardov používaných na prípravu finančných výkazov.

Môže sa stať, že v štatistikách za kratšie ako ročné obdobie nebude možné zohľadniť aspekty, ako sú napríklad ročné zníženia cien, subvencie, rabaty a zľavy.

V súvislosti s činnosťami tried K6411, K6419 a skupiny K649 NACE sa čisté tržby definujú ako hodnota produkcie po odpočítaní subvencií alebo štátnych dotácií.

V súvislosti s činnosťami skupín K642 a K643 NACE sa čisté tržby môžu aproximovať celkovými prevádzkovými nákladmi, ak sa z finančných výkazov nedajú zistiť čisté tržby.

V súvislosti s činnosťami tried K6511, K6512 a skupiny K652 NACE sa čisté tržby definujú ako hrubé získané poistné.

V súvislosti s činnosťami skupiny K653 NACE sa čisté tržby definujú ako penzijné príspevky spolu.

V súvislosti s činnosťami divízie K66 NACE, v prípade ktorých sa z finančných výkazov nedajú zistiť čisté tržby, sa čisté tržby definujú ako hodnota produkcie po odpočítaní subvencií alebo štátnych dotácií. V súvislosti s činnosťami divízie K66 NACE, v prípade ktorých sa z finančných výkazov dajú zistiť čisté tržby, sa uplatňuje štandardné vymedzenie čistých tržieb.

4. Premenná 140302: Čisté tržby na domácom trhu

5. Premenná 140303: Čisté tržby z predaja do zahraničia

6. Premenná 140304: Čisté tržby z predaja do zahraničia (eurozóna)

7. Premenná 140305: Čisté tržby z predaja do zahraničia (krajiny mimo eurozóny)

Indexy čistých tržieb z predaja na domácom trhu a v zahraničí sa rozlišujú podľa prvého miesta určenia výrobku na základe zmeny vlastníctva (bez ohľadu na to, či už došlo k fyzickému premiestneniu tovaru cez hranice alebo nie). Miesto určenia sa určuje podľa sídla tretej strany, ktorá kúpila tovar a služby.

8. Premenná 250101: Čisté tržby

Vymedzenie rovnaké ako v prípade premennej 140301 v bode F3.

9. Premenná 250102: Čisté tržby z poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a priemyselných činností

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do sekcií A až F NACE.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

10. Premenná 250103: Čisté tržby z priemyselných činností

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do sekcií B až F NACE.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

11. Premenná 250104: Čisté tržby z priemyselných činností okrem stavebníctva

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do sekcií B až E NACE.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

12. Premenná 250105: Čisté tržby zo stavebníctva

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do sekcie F NACE.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

13. Premenná 250106: Čisté tržby z činností v oblasti služieb

Výnosy zo všetkých poskytnutých služieb (bankovnícke a poisťovacie služby, služby pre podniky a jednotlivcov).

Táto premenná zahŕňa čisté tržby z činností v oblasti služieb, ktoré sa vykonávajú ako hlavná alebo vedľajšia činnosť, niektoré činnosti v oblasti služieb môžu vykonávať priemyselné jednotky. Tieto činnosti sú zaradené do sekcií H až N a P až S NACE, ako aj do skupín údržbárskych a opravárenských činností – skupiny 45.2 a 45.4 sekcie G NACE.

14. Premenná 250107: Čisté tržby z obchodných činností nákupu a opätovného predaja a zo sprostredkovateľských činností

Časť čistých tržieb získaných z obchodných činností jednotky týkajúcich sa nákupu a ďalšieho predaja a zo sprostredkovateľskej činnosti jednotky. Zahŕňa predaj tovaru kúpeného jednotkou pod vlastným menom a na vlastný účet, predaného ďalej v rovnakom stave, v akom bol zakúpený, alebo po označení a zabalení, aké sa bežne používa v distribučných podnikoch, ako aj všetky provízie za nákup a predaj uskutočnený v mene a v prospech tretích strán a podobné činnosti.

Ďalší predaj možno členiť na:

— ďalší predaj iným obchodníkom, profesionálnym používateľom atď. (veľkoobchodný predaj),

— ďalší predaj domácnostiam alebo drobným používateľom (maloobchodný predaj).

Tieto činnosti sú zaradené do sekcie G NACE (okrem údržbárskych a opravárenských činností skupín 45.2 a 45.4).

15. Premenná 250108: Čisté tržby z výstavby budov

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do divízie F41 NACE.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

16. Premenná 250109: Čisté tržby z inžinierskych stavieb

Časť čistých tržieb získaných z činností zaradených do divízie F42 NACE.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

17. Premenná 250110: Čisté tržby z hlavnej ekonomickej činnosti na úrovni 3-miestneho kódu podľa klasifikácie NACE

Časť čistých tržieb získaných z hlavnej ekonomickej činnosti jednotky. Hlavná ekonomická činnosť jednotky sa určuje na základe pravidiel stanovených v nariadení Rady (EHS) č. 696/93.

Patria sem aj čisté tržby z predaja tovaru a služieb, ktoré boli predmetom subdodávateľských vzťahov.

Nepatria sem čisté tržby z ďalšieho predaja tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj v nezmenenom stave.

18. Premenná 250111: Čisté tržby zo subdodávok

V prípade štatistiky o činnostiach sekcie F NACE čisté tržby za subdodávky sú čisté tržby vytvorené vlastnými stavebnými prácami jednotky poskytnutými tretej strane na základe subdodávateľského vzťahu.

Dva podniky sú spojené subdodávateľským vzťahom, ak sú súčasne splnené podmienky A, B, C a D:

A. odberateľský podnik uzatvorí dohodu so subdodávateľským podnikom (ďalej len „subdodávateľ“) o vykonaní prác alebo služieb, ktoré sú vyslovene zahrnuté do stavebného procesu;

B. odberateľský podnik zodpovedá za konečný produkt stavebného procesu, pričom táto zodpovednosť sa vzťahuje aj na časti realizované subdodávateľmi; subdodávateľ môže v určitých prípadoch niesť určitú zodpovednosť;

C. odberateľský podnik poskytne subdodávateľovi špecifikácie, napríklad práca alebo služba realizovaná subdodávateľom musí byť „na mieru“ na účely konkrétneho projektu a nemôže preto predstavovať štandardizované alebo katalógové práce alebo služby;

D. recipročná zmluva sa inak neriadi dohodou asociatívneho druhu, ako je spoločná odpoveď na výzvu na predkladanie ponúk, konzorcium alebo spoločný podnik atď.

19. Premenná 250112: Čisté tržby podľa sídla zákazníka

Čisté tržby sú čisté tržby vymedzené ako v premennej 140301 v bode F3. Pojem sídla je v súlade s nariadením (EÚ) č. 549/2013.

20. Premenná 250113: Čisté tržby podľa produktu

Čisté tržby sú čisté tržby vymedzené ako v premennej 140301 v bode F3. Členenie podľa produktov je založené na klasifikácii CPA.

21. Premenná 250201: Hrubá obchodná marža z tovaru určeného na ďalší predaj

Zodpovedá výnosom z činnosti nákupu a predaja bez ďalšieho spracovania. Vypočítava sa z čistých tržieb súvisiacich s obchodnými činnosťami nákupu a predaja bez ďalšieho spracovania, nákupov určených na ďalší predaj spolu a zmien stavu zásob tovaru a služieb nakúpených na ďalší predaj.

Do hrubej obchodnej marže z tovaru určeného na ďalší predaj sa zahŕňa predaj, nákup a zmena stavu zásob tovaru a služieb súvisiacich s tovarom a so službami, ktoré sa nakupujú s cieľom ich poskytnutia tretím stranám v nezmenenom stave.

Označuje sa aj ako hrubá obchodná marža.

22. Premenná 250301: Hodnota produkcie

Hodnota produkcie predstavuje hodnotu celkovej produkcie štatistickej jednotky vytvorenej počas referenčného obdobia.

V prípade všetkých činností okrem činností divízií 64, 65 a 66 NACE ide o súčet položiek:

+ čisté tržby,

± zmena stavu zásob hotových výrobkov a nedokončenej výroby,

± zmena stavu zásob tovaru určeného na ďalší predaj,

+ príjem zo subvencií na produkty alebo tržby a

+ aktivovaná produkcia

– nákup tovaru a služieb určených na ďalší predaj.

Príjem zo subvencií na produkty alebo tržby je akýkoľvek príjem pochádzajúci zo štátnej pomoci poskytnutej štatistickej jednotke a takto aj vykázanej štatistickou jednotkou počas referenčného obdobia a v referenčnom období vykázanej ako takej touto jednotkou.

Aktivovaná produkcia je celkové zvýšenie všetkých dlhodobých aktív vytvorených vlastnou činnosťou a takto aj vykázané štatistickou jednotkou v referenčnom období

V prípade činností triedy K6411 NACE sa hodnota produkcie definuje ako iné administratívne náklady než náklady na zamestnancov plus poplatky a náklady na provízie plus náklady na zamestnancov plus odpisy dlhodobého hmotného a nehmotného majetku.

V prípade činností triedy K6419 a skupiny K649 NACE sa hodnota produkcie definuje ako úrokové výnosy a podobné výnosy, mínus úrokové náklady a podobné náklady, plus výnosy z provízií, plus výnosy z akcií a iných cenných papierov s variabilným výnosom, plus čistý zisk alebo čistá strata z finančných operácií, plus príjmy zo subvencií na produkty alebo tržby. Hodnota produkcie v prípade určitých činností triedy K6499 sú čisté tržby plus subvencie alebo štátne dotácie alebo v prípade, ak sa z finančných výkazov nedajú zistiť čisté tržby, sa hodnota produkcie môže aproximovať celkovými prevádzkovými nákladmi.

Hodnota produkcie v prípade činností skupín K642 a K643 NACE sú čisté tržby plus subvencie alebo štátne dotácie alebo v prípade, ak sa z finančných výkazov nedajú zistiť čisté tržby, sa hodnota produkcie môže aproximovať celkovými prevádzkovými nákladmi.

V prípade činnosti triedy K6511 NACE sa hodnota produkcie definuje ako hrubé zaslúžené poistné plus

výnosy z finančného umiestnenia, mínus výnosy z majetkových účastí, mínus opravné položky k finančnému umiestneniu, plus príjmy zaisťovateľov z investícií pripadajúce na ich podiel na hrubom predpísanom poistnom podniku, plus nerealizované prírastky hodnoty finančného umiestnenia, plus ostatné technické výnosy, čisté bez zaistenia, mínus vyplatené poistné nároky, plus/mínus zmena stavu rezervy na poistné plnenie (zvýšenie sa musí odčítať, zníženie sa musí pripočítať) plus/mínus zmena stavu ostatných technických rezerv, čisté bez zaistenia (náklady sa musia odčítať, výnosy sa musia pripočítať), plus/mínus (ak je k dispozícii) zmena stavu ostatných technických rezerv, podiel zaisťovateľov (náklady sa musia odčítať, výnosy sa musia pripočítať), plus/mínus (ak je k dispozícii) zmena fondu budúcich prídelov (náklady sa majú odčítať, výnosy sa majú pripočítať), mínus prémie a zľavy, bez zaistenia, mínus náklady na realizáciu finančného umiestnenia, mínus nerealizované úbytky hodnoty finančného umiestnenia, plus ostatné výnosy.

V prípade činnosti triedy K65.12 a skupiny K65.2 NACE sa hodnota produkcie definuje ako hrubé zaslúžené poistné plus výnosy z finančného umiestnenia, mínus výnosy z majetkových účastí, mínus opravné položky k finančnému umiestneniu, plus príjmy zaisťovateľov z investícií pripadajúce na ich podiel na hrubom predpísanom poistnom podniku, plus ostatné technické výnosy, čisté bez zaistenia, plus ostatné výnosy, mínus vyplatené poistné nároky, plus/mínus zmena stavu rezervy na poistné plnenie (zvýšenie sa musí odčítať, zníženie sa musí pripočítať) mínus straty z realizácie finančného umiestnenia, mínus prémie a zľavy, čisté bez zaistenia, plus/mínus zmena stavu rezervy na vyrovnávanie mimoriadnych rizík (náklady sa majú odčítať, výnosy sa majú pripočítať), plus/mínus zmeny stavu ostatných technických rezerv, ktoré nie sú uvedené v rámci inej položky (náklady sa majú odčítať, výnosy sa majú pripočítať).

V prípade činností skupiny K653 NACE sa hodnota produkcie definuje ako čisté tržby, mínus platené poistné, plus výnosy z finančného umiestnenia, plus ostatné výnosy, plus pohľadávky poistného plnenia, mínus celkové výdavky na penzie, mínus čistá zmena výšky technických rezerv (zvýšenie technických rezerv sa má od hodnoty produkcie odčítať a zníženia pripočítať). Alternatívne sa hodnota produkcie môže vypočítať ako súčet nákladov.

V súvislosti s činnosťami divízie K66 NACE, v prípade ktorých sa z finančných výkazov nedajú zistiť čisté tržby, sa hodnota produkcie definuje ako úrokové výnosy a podobné výnosy, mínus úrokové náklady a podobné náklady, plus výnosy z provízií, plus výnosy z akcií a iných cenných papierov s variabilným výnosom, plus čistý zisk alebo čistá strata z finančných operácií, plus príjmy zo subvencií na produkty alebo tržby.

V súvislosti s činnosťami divízie K66 NACE, v prípade ktorých sa z finančných výkazov dajú zistiť čisté tržby, sa hodnota produkcie definuje ako čisté tržby, plus aktivovaná produkcia, plus príjmy zo subvencií na produkty alebo tržby.

23. Premenná 250401: Pridaná hodnota

Pridaná hodnota je kompozitný ukazovateľ čistých prevádzkových výnosov upravených o odpisy hmotného a nehmotného majetku, a zamestnanecké požitky, pričom všetky zložky ako také boli v referenčnom období vykázané štatistickou jednotkou. Jej hodnota je daná vzorcom:

+ čisté tržby

+ príjem zo subvencií na produkty alebo tržby

+ aktivovaná produkcia

± zmena stavu zásob tovaru a výrobkov

– celkové nákupy tovaru a služieb.

24. Premenná 250501: Hrubý prevádzkový prebytok

Hrubý prevádzkový prebytok je prebytok vytvorený prevádzkovými činnosťami po zohľadnení nákladov na vstupy ľudských zdrojov.

Možno ho vypočítať z pridanej hodnoty zníženej o náklady na zamestnanecké požitky. Ide o disponibilný zostatok jednotky, ktorý jej umožňuje kompenzovať poskytovateľov vlastných a cudzích zdrojov, zaplatiť dane a nakoniec financovať celú vlastnú investíciu alebo jej časť.

25. Premenná 250601: Čisté tržby podnikov pod zahraničnou kontrolou

Čisté tržby sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 140301 v bode F3 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

26. Premenná 250701: Hodnota produkcie podnikov pod zahraničnou kontrolou

Hodnota produkcie sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 250301 v bode F22 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

27. Premenná 250801: Pridaná hodnota podnikov pod zahraničnou kontrolou

Pridaná hodnota sa definuje v zmysle vymedzenia v premennej 250401 v bode F23 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

28. Premenná 250901: Čisté tržby podnikov kontrolujúcich iné podniky v zahraničí a ich domácich afilácií (koncepcia konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky)

Čisté tržby sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 140301 v bode F3 a podniky kontrolujúce iné podniky v zahraničí a ich domáce afilácie (koncepcia konečnej kontrolujúcej inštitucionálnej jednotky) v zmysle vymedzenia v premennej 210401 v bode A14.

29. Premenná 440101: Čisté tržby podnikov v zahraničí kontrolovaných na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny

Čisté tržby sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 140301 v bode F3 a podniky v zahraničí kontrolované na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny v zmysle vymedzenia v premennej 410101 v bode A25.

30. Premenná 251001: Predaná výroba

Predaná výroba sa definuje ako výroba vyrobená kedykoľvek na ekonomickom území danej krajiny, ktorá bola predaná (fakturovaná) počas referenčného obdobia. Výroba sa môže vyrábať v rámci hlavných alebo vedľajších činností podniku. Zahŕňa sa sem výroba predaná (fakturovaná) medzi jednotlivými činnostnými jednotkami, ktoré patria do toho istého podniku.

31. Premenná 251002: Výroba v rámci subdodávateľských operácií

Výroba vyrobená subdodávateľom na ekonomickom území danej krajiny, ktorá bola predaná (fakturovaná) počas referenčného obdobia zadávateľovi v podmienkach subdodávateľských operácií, ako sa uvádza v usmerneniach CPA. Výroba sa môže vyrábať v rámci hlavných alebo vedľajších činností podniku.

32. Premenná 251003: Skutočná výroba

Skutočná výroba zahŕňa akúkoľvek výrobu vyrobenú počas referenčného obdobia na ekonomickom území každej krajiny, ktorá je začlenená do výroby iných výrobkov. Patria sem tie výrobky, ktoré buď v rámci samotnej činnostnej jednotky, alebo v inej činnostnej jednotke patriacej do toho istého podniku:

— sú určené na predaj,

— spracúvajú sa na iný produkt,

— sú namontované/nainštalované do iného výrobku alebo

— sú na sklade.

G. INVESTÍCIE

1. Premenná 260101: Hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku

Hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku zahŕňajú všetky prírastky dlhodobého hmotného majetku ako také v referenčnom období vykázané štatistickou jednotkou, s výnimkou akýchkoľvek zvýšení vyplývajúcich z precenení alebo zrušení predtým vykázaných strát zo zníženia hodnoty a zo zmien klasifikácie (prevodov) ostatného dlhodobého hmotného majetku.

Prírastky okrem iného zahŕňajú obstarávania, finančné prenájmy, modernizácie, zmeny, renovácie, výstavbu, výstavbu zabezpečenú vlastnou činnosťou a všetky aktivované výdavky, ako to umožňujú platné účtovné štandardy, v ktorých sa stanovujú kritériá vykazovania a oceňovania.

2. Premenná 260102: Hrubé investície do pozemkov

Hrubé investície do pozemkov zahŕňajú všetky prírastky pozemkov, podzemných ložísk, lesov a vnútrozemských vodných plôch, hmotného majetku z prieskumu a vyhodnocovania, banských, ropných a plynárenských aktív a podobných aktív vykázaných ako takých štatistickou jednotkou v referenčnom období. Hrubé investície do pozemkov sú súčasťou premennej hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku.

3. Premenná 260103: Hrubé investície do obstarania existujúcich budov

Hrubé investície do obstarania existujúcich budov zahŕňajú všetky prírastky alebo nadobudnutia budov a podobných stavieb, ktoré sa v čase nadobudnutia už používajú (čiže nie sú nové), vykázané ako také štatistickou jednotkou v referenčnom období.

Hrubé investície do obstarania existujúcich budov sú súčasťou premennej hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku.

4. Premenná 260104: Hrubé investície do výstavby a technického zhodnotenia budov

Hrubé investície do výstavby a technického zhodnotenia budov zahŕňajú všetky:

— prírastky výstavby nových budov na vlastné používanie (postavené vo vlastnej réžii),

— obstarania nových budov (zvyčajne výsledok zmluvy o dielo na dodanie stavebných prác, ktorej adresátom je spravodajská štatistická jednotka),

— aktivované prístavby, zmeny, modernizácie a renovácie existujúcich budov (ak je pravdepodobné, že v spojení s nimi budú štatistickej jednotke plynúť dodatočné ekonomické úžitky), vykázané ako také štatistickou jednotou v referenčnom období.

Hrubé investície do výstavby a technického zhodnotenia budov sú súčasťou premennej hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku.

5. Premenná 260105: Hrubé investície do strojov a zariadení

Hrubé investície do strojov a zariadení zahŕňajú všetky prírastky strojov, vozidiel, ostatného inventáru, kancelárskeho vybavenia, počítačového, komunikačného a sieťového vybavenia a podobného majetku vykázaných ako takých štatistickou jednotkou v referenčnom období.

Hrubé investície do strojov a zariadení sú súčasťou premennej hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku.

6. Premenná 260106: Hrubé investície do dlhodobých nehmotných aktív iných ako goodwill

Hrubé investície do dlhodobých nehmotných aktív iných ako goodwill zahŕňajú všetky prírastky dlhodobých nehmotných aktív vykázaných ako takých štatistickou jednotkou v referenčnom období, s výnimkou goodwillu.

Prírastky okrem iného zahŕňajú obstarania, finančné prenájmy, modernizáciu, prístavby, zmeny, renovácie, výstavbu, budovy postavené vo vlastnej réžii a všetky aktivované výdavky, ako to umožňujú platné účtovné štandardy, v ktorých sa stanovujú kritériá vykazovania a oceňovania a v ktorých je vymedzený aj pojem „goodwill“.

7. Premenná 260107: Investície do nakúpeného softvéru

Investície do nakúpeného softvéru sa vykazujú ako nehmotný majetok len vtedy, ak je pravdepodobné, že budúce ekonomické úžitky, ktoré možno priradiť k danému majetku, budú plynúť podniku, a ak možno náklady na obstaranie tohto majetku spoľahlivo oceniť. Ak nákup softvéru nespĺňa tieto podmienky, vykazuje sa ako náklad v čase jeho vzniku a zahŕňa sa do hodnoty celkových nákupov tovaru a služieb.

Investície do nakúpeného softvéru sa skladajú z jeho kúpnej ceny vrátane všetkých dovozných ciel a nevratných daní a všetkých priamo súvisiacich výdavkov na prípravu softvéru na jeho zamýšľané používanie. Priamo súvisiace výdavky zahŕňajú napríklad poplatky odborníkom za jeho inštaláciu. Pri stanovovaní výšky nákladov sa odpočítajú všetky obchodné zľavy a rabaty.

8. Premenná 260108: Tržby z predaja hmotných investícií

Tržby z predaja hmotných investícií zahŕňajú hodnotu existujúceho hmotného investičného majetku predaného tretím stranám. Predaj hmotného investičného majetku sa oceňuje cenami skutočne prijatými (bez DPH) a nie účtovnou hodnotou, po odpočítaní všetkých nákladov na prevod vlastníctva, ktoré vznikli predávajúcemu. Tvorba opravných položiek a vyradenia, ktoré nie sú dôsledkom predaja, sa sem nezahŕňajú.

9. Premenná 260201: Hrubé investície podnikov pod zahraničnou kontrolou do dlhodobého hmotného majetku

Hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 260101 v bode G1 a podniky pod zahraničnou kontrolou v zmysle vymedzenia v premennej 210301 v bode A13.

10. Premenná 430101: Hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku podnikov v zahraničí kontrolovaných na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny

Hrubé investície do dlhodobého hmotného majetku sa definujú v zmysle vymedzenia v premennej 260101 v bode G1 a podniky v zahraničí kontrolované na konečnej úrovni inštitucionálnymi jednotkami vykazujúcej krajiny v zmysle vymedzenia v premennej 410101 v bode A25.

H. NEHNUTEĽNOSTI

1. Premenná 150101: Stavebné povolenia – počet bytov

Stavebné povolenie je oprávnenie začať prácu na stavebnom projekte. Povolenie ako také je konečnou fázou plánovania a oprávnenia na stavbu, vydané úradmi pred začatím práce. Na doplnenie zdrojov údajov o nových stavebných projektoch sa môžu použiť aj iné informácie, napríklad udelené podrobné územné rozhodnutie a začiatok stavebných prác.

Tieto stavebné povolenia by mali obsahovať správne údaje o vyťaženosti stavebného priemyslu v blízkej budúcnosti, aj keď to nemusí platiť v prípade, že sa veľká časť povolení nevyužije alebo ak medzi povolením a začatím samotných stavebných prác uplynie veľa času.

Podľa nariadenia (EÚ) 2019/2152 sa vyžadujú iba údaje o nových budovách a premenách nebytových budov na bytové budovy, aj keď sa stavebné povolenia môžu udeľovať aj na inú výstavbu a stavebné práce.

Budovy sa rozdeľujú na bytové a nebytové budovy.

Bytové budovy sú stavby, z ktorých sa aspoň polovica používa na bývanie. Ak sa na bývanie používa menej než polovica celkovej úžitkovej podlahovej plochy, budova sa zaradí medzi nebytové budovy v súlade s jej účelovým využitím.

Cieľom premennej počet stavebných povolení bytových budov je ukázať budúci vývoj stavebnej činnosti vyjadrený počtom jednotiek.

Túto premennú tvorí počet bytov v nových bytových budovách, pre ktoré boli vydané stavebné povolenia (týkajúce sa jednobytových budov a dvoj- a viacbytových bytových budov). Bytová jednotka je miestnosť alebo niekoľko miestností s príslušenstvom v stálej budove alebo v jej štrukturálne oddelenej časti, ktorá spôsobom, akým bola postavená, prebudovaná, zmenená a tak ďalej, je určená na súkromné bývanie. Mala by mať samostatný vchod na ulicu (priamy alebo cez záhradu alebo pozemok) alebo do spoločného priestoru v rámci budovy (schodisko, chodba, pavlač atď.). Oddelené miestnosti na bývanie, ktoré sa jasne majú používať ako súčasť bytu, by sa mali považovať za súčasť bytu. Bytovú jednotku preto môžu tvoriť samostatné budovy v rámci toho istého oploteného pozemku za predpokladu, že sú jasne určené na obývanie tou istou súkromnou domácnosťou.

Rozšírenia existujúcich bytových budov, pre ktoré nie je potrebné stavebné povolenie, sa na účely tejto štatistiky nepovažujú za bytové jednotky.

2. Premenná 150102: Stavebné povolenia – štvorcové metre (úžitkovej podlahovej plochy alebo inej zodpovedajúcej jednotky)

Stavebné povolenia definované v zmysle vymedzenia v premennej 150101 v časti H bode 1. Cieľom premennej stavebné povolenia na úžitkovú podlahovú plochu je ukázať budúci vývoj stavebnej činnosti z hľadiska objemu.

Táto premenná sa zostavuje na základe štvorcových metrov úžitkovej podlahovej plochy nových bytových a nebytových budov, na ktoré boli vydané povolenia. Úžitková podlahová plocha budovy sa meria medzi vonkajšími stenami bez:

— stavebných plôch (napr. plôch deliacich komponentov, podpôr, stĺpov, pilierov, schodiskových priestorov, komínov),

— funkčných doplnkových priestorov (napr. priestoru, kde je inštalované kúrenie a vzduchotechnika alebo rozvodne elektriny),

— priechodov (napr. schodiskových šácht, výťahov, pohyblivých schodísk).

Časť celkovej úžitkovej plochy budovy používanej na bývanie predstavuje plochu používanú na kuchyne, obývačky, spálne a miestnosti s príslušenstvom, pivnice a spoločné miestnosti bytových jednotiek.

Ak sa zo zozbieraných údajov nedajú priamo zistiť informácie o úžitkovej podlahovej ploche, môže sa úžitková podlahová plocha odhadnúť na základe dostupných zdrojov.

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

(2) Nariadenie Rady (EHS) č. 696/93 z 15. marca 1993 o štatistických jednotkách na účely pozorovania a analýzy výrobného systému v spoločenstve (Ú. v. ES L 76, 30.3.1993, s. 1).