PRÍLOHA

INVESTIČNÉ USMERNENIA PRE FOND InvestEU

OBSAH

1. ROZSAH 22

2. HORIZONTÁLNE USTANOVENIA 22

2.1. Prispievanie k plneniu cieľov politiky Únie a pridaná hodnota na úrovni Únie 22

2.2. Zlyhania trhu, suboptimálne investičné situácie a doplnkovosť 23

2.3. Spoločné požiadavky na operácie financovania a investičné operácie 23

2.3.1. Implementujúci partneri, finanční sprostredkovatelia a koneční prijímatelia 23

2.3.2. Typy finančných produktov a požiadavky na zabezpečenie spoločného záujmu s implementujúcimi partnermi a finančnými sprostredkovateľmi 25

2.3.3. Vylúčené činnosti 26

2.3.4. Otázky štátnej pomoci 26

2.4. Hodnotenie rizika 26

2.5. Mena financovania 27

2.6. Zásady prideľovania prostriedkov podľa segmentu politiky 28

2.7. Geografická a sektorová diverzifikácia 28

2.8. Zložky v zodpovednosti členských štátov v segmentoch politiky 29

2.9. Operácie kombinovaného financovania, ktoré dostávajú podporu z Fondu InvestEU 29

2.10. Strategické investície 30

3. PODPORA UDRŽATEĽNÝCH INVESTÍCIÍ 31

3.1. Sledovanie opatrení v oblasti klímy a životného prostredia a vykazovanie 32

3.2. Overovanie udržateľnosti 33

3.3. Schéma na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU 33

4. POUŽITIE ZÁRUKY EÚ 34

4.1. Všeobecné finančné produkty 35

4.1.1. Použitie záruky EÚ na dlhové operácie 35

4.1.2. Použitie záruky EÚ na operácie kapitálového typu 36

4.2. Tematické finančné produkty 36

4.2.1. Použitie záruky EÚ na dlhové operácie 36

4.2.2. Použitie záruky EÚ na operácie kapitálového typu 36

5. FINANCOVANIE, KTORÉ POSKYTOL IMPLEMENTUJÚCI PARTNER 36

5.1. Všeobecné finančné produkty 37

5.1.1. Dlhové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner 37

5.1.2. Kapitálové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner 37

5.2. Tematické finančné produkty 38

5.2.1. Dlhové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner 38

5.2.2. Kapitálové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner 38

6. SEGMENTY POLITIKY 39

6.1. Segment týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry: 39

6.1.1. Oblasti politiky, ktorých sa týkajú intervencie 39

6.1.2. Vlastnosti potenciálnych finančných produktov 47

6.2. Segment týkajúci sa výskumu, inovácií a digitalizácie 49

6.2.1. Oblasti politiky, ktorých sa týkajú intervencie 49

6.2.2. Vlastnosti potenciálnych finančných produktov 52

6.3. Segment týkajúci sa MSP 55

6.3.1. Oblasti politiky, ktorých sa týkajú intervencie 55

6.3.2. Vlastnosti potenciálnych finančných produktov 56

6.4. Segment týkajúci sa sociálnych investícií a zručností 58

6.4.1. Oblasti politiky, ktorých sa týkajú intervencie 58

6.4.2. Vlastnosti potenciálnych finančných produktov 62

1. ROZSAH

V týchto investičných usmerneniach sa stanovujú požiadavky na oprávnenosť finančných produktov a operácií financovania a investičných operácií v rámci segmentov politiky Fondu InvestEU v súlade s článkom 8 ods. 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (1) („nariadenie o Programe InvestEU“):

a) finančné produkty uvedené v článku 2 bode 9 nariadenia o Programe InvestEU a operácie financovania a investičné operácie uvedené v článku 2 bode 10 nariadenia o Programe InvestEU musia spĺňať požiadavky stanovené v nariadení o Programe InvestEU a v týchto investičných usmerneniach;

b) investičný výbor musí pri rozhodovaní v súlade s článkom 24 nariadenia o Programe InvestEU overovať dodržiavanie týchto investičných usmernení.

Tieto investičné usmernenia sa týkajú zložiek v zodpovednosti EÚ aj zložiek v zodpovednosti členských štátov stanovených v článku 9 nariadenia o Programe InvestEU, pokiaľ sa v týchto usmerneniach nestanovuje inak. Vymedzenia pojmov stanovené v článku 2 nariadenia o Programe InvestEU sa uplatňujú aj na tieto investičné usmernenia.

2. HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

2.1. Prispievanie k plneniu cieľov politiky Únie a pridaná hodnota na úrovni Únie

Operácie financovania a investičné operácie podporované z Fondu InvestEU sa zameriavajú na investície, ktoré predstavujú pridanú hodnotu na úrovni Únie. Povaha pridanej hodnoty na úrovni Únie sa môže líšiť v prípade operácií financovania a investičných operácií v rámci konkrétnych finančných produktov stanovených ako súčasť každého segmentu politiky v oddiele 6 týchto investičných usmernení. Pridaná hodnota na úrovni Únie zabezpečená operáciami financovania a investičnými operáciami v rámci finančných produktov môže vyplývať aj z diverzifikácie rizika na úrovni finančných produktov naprieč rôznymi sektormi alebo geografickými oblasťami. Pridanú hodnotu na úrovni Únie možno okrem toho odvodiť aj z príspevku k odolnosti Únie v oblastiach strategického významu, ako sa ďalej uvádza v oddiele 2.10.

Na dosiahnutie cieľov politiky Únie v oblastiach politiky podporovaných z Fondu InvestEU, ako sa stanovuje v článku 3 a prílohe II k nariadeniu o Programe InvestEU vo vzťahu k sektorom, ktoré sa v nich uvádzajú, môžu operácie financovania a investičné operácie dopĺňať grantové financovanie a inú podporu, najmä prostredníctvom operácií kombinovaného financovania a kombinácií. Fond InvestEU môže predovšetkým dopĺňať príslušné ciele politiky programu Horizont Európa (2), Nástroja na prepájanie Európy (CEF) (3), programu Digitálna Európa (4), Programu pre jednotný trh (5), Európskeho vesmírneho programu (6), Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) (7), Kohézneho fondu (8), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) (9), Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) (10), Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (11), programu Kreatívna Európa (12), Fondu pre azyl a migráciu (13), Fondu pre vnútornú bezpečnosť (14), Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu (ENRAF) (15), Programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) (16), inovačného fondu ETS (17), programu EU4Health (18), Fondu na spravodlivú transformáciu (FST) (19) a Európskeho obranného fondu (20).

2.2. Zlyhania trhu, suboptimálne investičné situácie a doplnkovosť

V súlade s článkom 209 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 („ nariadenie o rozpočtových pravidlách“ (21)) záruka EÚ rieši zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a zabezpečuje doplnkovosť, ako sa stanovuje v oddiele A prílohy V k nariadeniu o Programe InvestEU (22).

2.3. Spoločné požiadavky na operácie financovania a investičné operácie

2.3.1. Implementujúci partneri, finanční sprostredkovatelia a koneční prijímatelia

Podľa článku 2 bodu 13 nariadenia o Programe InvestEU sú implementujúci partneri oprávnenými protistranami, ako sú finančné inštitúcie, s ktorými Komisia uzavrela dohodu o záruke.

Implementujúci partneri môžu poskytovať finančné prostriedky priamo (23) konečným prijímateľom alebo nepriamo prostredníctvom súkromných alebo verejných finančných sprostredkovateľov.

Implementujúci partneri sa tiež môžu stať poradenskými partnermi, ktorí priamo alebo nepriamo poskytujú technickú pomoc a podporu pri budovaní kapacít finančným sprostredkovateľom a konečným prijímateľom v rámci Poradenského centra InvestEU. Finanční sprostredkovatelia môžu takisto poskytovať technickú pomoc a podporu pri budovaní kapacít konečným prijímateľom alebo z nej môžu mať sami prospech.

Priame operácie sa týkajú priameho financovania pre konečných prijímateľov od implementujúcich partnerov (24).

Pri nepriamych operáciách môžu implementujúci partneri uzatvárať dohody s finančnými sprostredkovateľmi v súlade s článkom 208 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V prípade sprostredkovaného financovania musia podľa článku 208 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách uvedených finančných sprostredkovateľov vybrať implementujúci partneri na základe postupov rovnocenných s postupmi, ktoré uplatňuje Komisia. Takéto postupy musia rešpektovať zásady otvorených, transparentných, primeraných a nediskriminačných postupov a musia zabraňovať konfliktu záujmov. Mohli by mať napríklad formu výzvy na vyjadrenie záujmu. Nepriame operácie môžu zahŕňať aj poskytovanie financovania prostredníctvom investičných platforiem vymedzených v článku 2 bode 18 nariadenia o Programe InvestEU.

V súlade s článkom 209 ods. 2 písm. a) a článkom 219 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa operáciami financovania a investičnými operáciami poskytuje podpora len konečným prijímateľom, ktorí sa v čase poskytnutia finančnej podpory Únie považujú za ekonomicky životaschopných podľa medzinárodne uznávaných noriem.

Oprávnenými konečnými prijímateľmi musia byť fyzické alebo právnické osoby vrátane:

a) súkromných subjektov, ako sú účelovo vytvorené subjekty (SPV) alebo projektové spoločnosti, veľké korporácie, spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou vrátane malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou (25) a MSP;

b) subjektov verejného sektora (či už územných, alebo iných, no s výnimkou operácií financovania a investičných operácií so subjektmi (26), ktoré spôsobujú priame riziko členskému štátu) a subjektov typu verejného sektora;

c) zmiešaných subjektov, ako sú verejno-súkromné partnerstvá a súkromné spoločnosti s verejným účelom, alebo

d) neziskových organizácií.

Cieľoví koneční prijímatelia v rámci finančného produktu sa vymedzia v dohode o záruke.

Implementujúci partneri nesmú byť v žiadnej zo situácií uvedených v článku 136 ods. 1 alebo ods. 4 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokiaľ ide o finančných sprostredkovateľov a konečných prijímateľov, uplatňovanie článku 136 sa musí špecifikovať v dohodách o záruke. Ak operácie financovania a investičné operácie prinášajú prospech konečným prijímateľom, ktorými sú veľké korporácie, subjekty verejného sektora a subjekty typu verejného sektora, ktoré využívajú ľahší prístup ku kapitálovým trhom alebo bankovému financovaniu alebo vykazujú nižšie úrovne rizika, musí implementujúci partner preukázať vysokú pridanú hodnotu politiky.

Na základe informácií získaných od implementujúceho partnera investičný výbor overí, či operácia financovania alebo investičná operácia podporovaná z Fondu InvestEU, ktorú predložil implementujúci partner, alebo kombinácia takýchto operácií, ktoré predložil viac ako jeden implementujúci partner:

a) v prípade priamych operácií – nepresahuje 50 % celkových projektových nákladov (27);

b) v prípade nepriamych kapitálových operácií – nepresahuje 50 % objemu fondu (28);

c) v prípade nepriamych dlhových operácií si finančný sprostredkovateľ ponechá aspoň 20 % expozície.

Tieto požiadavky sa uplatňujú, pokiaľ nie je v oddiele 5 týchto investičných usmernení uvedené inak.

V prípade nepriamych operácií implementujúci partner zmluvne požaduje, aby finančný sprostredkovateľ nemohol zahrnúť rovnakú transakciu s konečnými prijímateľmi alebo inými sprostredkovateľmi do viac ako jedného portfólia podporovaného z Fondu InvestEU.

V prípade nepriamych kapitálových operácií, pokiaľ ide o požiadavku uvedenú v písmene b), implementujúci partner požiada potenciálnych finančných sprostredkovateľov, aby ho informovali o svojom zámere získať investície od iného implementujúceho partnera a/alebo finančného sprostredkovateľa, ktorý využíva záruku EÚ, s výhradou požiadaviek na dôvernosť, ktoré sú záväzné pre potenciálnych finančných sprostredkovateľov.

Od konečných prijímateľov sa zmluvne vyžaduje, aby potvrdili, že kombinácia podpory z Fondu InvestEU a z iných programov Únie v relevantných prípadoch nepresahuje celkové projektové náklady a že financovanie podporované z Fondu InvestEU sa nepoužíva na predbežné financovanie grantu z programov Únie alebo že grant z programu Únie sa nepoužije na úhradu podpory z Fondu InvestEU.

Implementujúci partneri zabezpečujú viditeľnosť podpory z Fondu InvestEU v súlade s článkom 32 nariadenia o Programe InvestEU, ako sa bližšie špecifikuje v dohodách o záruke, pričom zohľadňujú povahu finančného produktu a konečných prijímateľov.

2.3.2. Typy finančných produktov a požiadavky na zabezpečenie spoločného záujmu s implementujúcimi partnermi a finančnými sprostredkovateľmi

2.3.2.1. Prioritizácia cieľov politiky

Stanovia sa kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré preukazujú dosiahnutie politických priorít, v záujme prioritizácie cieľov politiky v rámci každého finančného produktu. Okrem toho sa použije jeden alebo viacero z týchto prostriedkov:

a) cieľové sumy na financovanie poskytnuté na určité priority politiky;

b) osobitné kritériá zamerané na príslušných konečných prijímateľov;

c) rôzne krytie rizík zárukou EÚ pre konkrétne priority politiky;

d) koncentračné limity podľa sektora/geografickej oblasti;

e) riadne odôvodnený mechanizmus založený na výkonnosti, ktorý odráža plnenie konkrétnych priorít politiky;

f) vymedzenie čiastkových cieľov a zámerov spojených s pridelením dodatočných tranží záruky EÚ novým alebo existujúcim finančným produktom implementujúceho partnera, alebo

g) akékoľvek iné vhodné prostriedky.

Prioritizácia a uplatniteľné prostriedky sa stanovia v dohode o záruke.

Okrem toho sa nadviaže úzky dialóg medzi Komisiou a každým implementujúcim partnerom s cieľom poskytnúť politické usmernenia a preskúmať databázu operácií plánovaných v rámci Fondu InvestEU.

S cieľom zabezpečiť flexibilitu a schopnosť reagovať na potenciálne meniace sa potreby trhu a politiky, ako sa vyžaduje v rámci každého segmentu politiky, môžu Komisia a príslušné riadiace orgány Programu InvestEU uprednostniť oblasti oprávnené na financovanie stanovené v prílohe II k nariadeniu o Programe InvestEU na základe prostriedkov opísaných v tomto oddiele. Komisia môže najmä:

a) pravidelne preskúmavať spolu s implementujúcimi partnermi databázu projektov, ktorú predložili. Databáza projektov pozostáva zo súhrnných informácií (alebo podrobných informácií, ktoré podliehajú záväzkom zachovávania dôvernosti medzi implementujúcim partnerom a konečným prijímateľom, ak sa to dohodlo v dohode o záruke) o plánovanej sume financovania v rámci príslušných oblastí politiky, a to na úrovni podsektorov, a o geografickom pokrytí operácií. Podrobnejšie informácie bude potrebné poskytnúť o tematických produktoch vymedzených v oddiele 2.3.2.2 a o operáciách financovania a investičných operáciách využívajúcich kombinované financovanie vymedzené v oddiele 2.9;

b) poskytovať usmernenia týkajúce sa výkladu kritérií oprávnenosti a prostriedkov prioritizácie uvedených v týchto usmerneniach;

c) preskúmať výkonnosť a rozsah príslušných finančných produktov s cieľom optimalizovať dosahovanie priorít politiky uvedených v týchto usmerneniach.

V rámci stanovenom v tomto oddiele 2.3.2.1 sa v prípade všeobecných finančných produktov môžu stanoviť orientačné cieľové hodnoty zamerané na konkrétne ciele politiky.

2.3.2.2. Finančné produkty

Finančné produkty môžu mať formu všeobecných finančných produktov, tematických finančných produktov a spoločných všeobecných alebo tematických finančných produktov.

Všeobecné finančné produkty podporujú jednu alebo viacero oblastí politiky, na ktoré sa vzťahujú jednotlivé segmenty politiky ďalej vymedzené v oddiele 6 týchto investičných usmernení.

V riadne odôvodnených prípadoch možno v závislosti od rizikového profilu operácií financovania a investičných operácií zameraných na konkrétne ciele politiky vytvoriť tematické finančné produkty v rámci segmentov politiky.

Tematický finančný produkt sa zameriava na jasne vymedzenú oblasť politiky s vyššou pridanou hodnotou na úrovni Únie, v ktorej sa zlyhanie trhu alebo suboptimálna investičná situácia nedá riešiť prostredníctvom všeobecných finančných produktov, pretože sa výrazne odchyľuje od podmienok týchto dostupných všeobecných finančných produktov. Dôvodom môže byť najmä vysoko rizikový profil operácií financovania a investičných operácií, ktoré si vyžadujú vyššie krytie zárukou EÚ prostredníctvom nerovnomerného, obmedzeného alebo žiadneho rozdelenia rizika s implementujúcim partnerom. Finančný príspevok implementujúceho partnera poskytnutý na základe portfólia je v každom prípade v súlade s článkom 13 ods. 4 a ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU.

Tematický finančný produkt je založený na posúdení zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie, ktoré je primerané vlastnostiam navrhovaného tematického finančného produktu, pokiaľ produkt ešte nebol hodnotený v rámci existujúcich posúdení a štúdií.

Okrem preskúmania databázy implementujúci partner poskytne Komisii špecifické informácie týkajúce sa oprávnenosti každej operácie financovania alebo investičnej operácie v rámci tematického produktu, ako sa stanovuje v dohode o záruke.

Spoločný všeobecný alebo tematický finančný produkt sa môže vytvoriť na efektívnejšie riešenie cieľov politiky, ktoré patria do viac ako jedného segmentu politiky. Pri takýchto produktoch sa kombinujú zdroje z dvoch alebo viacerých segmentov.

2.3.3. Vylúčené činnosti

Fond InvestEU nepodporuje činnosti uvedené v oddiele B prílohy V k nariadeniu o Programe InvestEU.

2.3.4. Otázky štátnej pomoci

Zdroje členských štátov použité pri operáciách financovania a investičných operáciách podporovaných z Fondu InvestEU v rámci zložiek v zodpovednosti EÚ a zložiek v zodpovednosti členských štátov sa v určitých prípadoch môžu považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Sú však oslobodené od povinnosti informovať o opatreniach štátnej pomoci stanovenej v článku 108 ods. 3 ZFEÚ, ak spĺňajú požiadavky stanovené vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách (29), najmä v osobitnom oddiele o Programe InvestEU (30), alebo v inom nariadení o skupinových výnimkách (31). Podľa článku 108 ZFEÚ musí byť Komisia informovaná o každej štátnej pomoci, ktorá nespĺňa požiadavky stanovené v jednom z nariadení o skupinových výnimkách.

2.4. Hodnotenie rizika

V prípade všetkých priamych dlhových operácií implementujúci partneri vykonajú svoje štandardné hodnotenie rizika, ktoré zahŕňa výpočet pravdepodobnosti zlyhania a očakávanej miery uspokojenia pohľadávok a klasifikáciu podľa interného ratingu alebo systému klasifikácie implementujúceho partnera, a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.

S cieľom vyjadriť celkové riziko operácie sa takýto výpočet vykoná bez zohľadnenia záruky EÚ a finančného príspevku implementujúceho partnera. Musí sa však prihliadnuť na skutočnosť, že niektoré operácie v rámci tematických produktov nemusia podľa pravidiel a postupov implementujúceho partnera patriť do rozsahu pôsobnosti jeho bežných ukazovateľov rizika. V takýchto prípadoch implementujúci partner v spolupráci s Komisiou vypracuje primerané hodnotenie rizika s cieľom zabezpečiť náležité vykazovanie rizík.

Informácie o očakávanom rizikovom profile dlhových operácií sa predkladajú aj investičnému výboru ako súčasť žiadosti o podporu z Fondu InvestEU. Dlhová operácia je operácia, ktorá má rizikové charakteristiky dlhu, čo môže zahŕňať nástroje v právnej forme dlhu. Príkladmi dlhu sú úvery, finančný lízing, hypotéky, akreditívy, záruky, pohotovostné úverové facility a cenné papiere emitované na kapitálových trhoch, ako sú dlhopisy, ktoré môžu byť nadradené, mezanínové alebo podriadené a zabezpečené alebo nezabezpečené.

V prípade operácií kapitálového typu sa môže záruka EÚ použiť na podporu investícií do jednotlivých subjektov alebo projektov (investície kapitálového typu) realizovaných implementujúcimi partnermi alebo prostredníctvom investícií do fondov (vrátane fondov fondov, nástrojov spoluinvestovania alebo iných typov sprostredkovateľov) alebo iných typov finančných nástrojov predstavujúcich portfóliové riziká kapitálového typu (kapitálové portfólio).

Operácia kapitálového typu je operácia, ktorá má rizikové charakteristiky vlastného imania. To môže zahŕňať nástroje v právnej forme vlastného kapitálu, ako sú investície do kmeňových alebo prioritných akcií, ako aj nástroje vo forme kvázi vlastného kapitálu alebo hybridné nástroje, ako sú hlboko podriadené úvery s podielom na zisku, mezanínové financovanie, úvery na rizikový kapitál, konvertibilné fondy, warranty alebo iné formy kapitálových stimulov pri vystavení držiteľa kapitálovému riziku. V prípade priamych operácií kapitálového typu implementujúci partner vykoná svoje štandardné hodnotenie a zodpovedajúcim spôsobom o tom informuje Komisiu. V prípade operácií, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bežných ukazovateľov používaných v súvislosti s vlastným kapitálom, implementujúci partner v spolupráci s Komisiou vypracuje primeranú metódu hodnotenia s cieľom zabezpečiť náležité vykazovanie rizík.

Implementujúci partner použije svoje štandardné hodnotenie rizika na určenie toho, či je operácia klasifikovaná ako operácia kapitálového typu alebo dlhová operácia, a to bez ohľadu na jej právnu formu a nomenklatúru, a zodpovedajúcim spôsobom o tom informuje Komisiu.

V prípade sprostredkovaných operácií môžu implementujúci partneri použiť štandardné postupy finančných sprostredkovateľov, pokiaľ ide o hodnotenie rizika konečných prijímateľov alebo prípadne o ocenenie operácie. V dohode o záruke sa stanoví, že výsledok analýzy vykonanej implementujúcimi partnermi na základe vstupov získaných od finančných sprostredkovateľov na úrovni portfólia sa oznámi Komisii, aby mohla posúdiť vplyv takýchto operácií na riziko, ktoré znáša záruka EÚ, a primeranosť potrieb tvorby rezerv.

Operácie financovania a investičné operácie sa mapujú podľa spoločného ratingového systému zavedeného v súlade s článkom 11 ods. 1 písm. b) bodom ii) nariadenia o Programe InvestEU. Relevantné informácie o posudzovaní rizík operácie financovania alebo investičnej operácie sa sprístupnia investičnému výboru v súlade s článkom 24 ods. 4 nariadenia o Programe InvestEU a Komisii na účely vykazovania. Podrobné požiadavky sa stanovia v dohodách o záruke, pričom sa zohľadnia záujmy EÚ ako ručiteľa a zabezpečí sa primeraná ochrana dôvernosti súkromných a/alebo citlivých obchodných informácií.

2.5. Mena financovania

Záruka EÚ pre implementujúcich partnerov sa poskytuje v eurách.

Financovanie pre konečných prijímateľov v rámci operácií financovania a investičných operácií sa môže poskytovať v akejkoľvek mene, ktorá má postavenie zákonného platidla v členskom štáte. Takéto financovanie môže tiež prispieť k rozvoju miestnych kapitálových trhov.

Financovanie sa môže poskytovať aj v iných obchodovateľných menách. Implementujúci partneri a finanční sprostredkovatelia sa však snažia zabrániť vystaveniu konečných prijímateľov devízovému riziku. Financovanie sa spravidla môže konečným prijímateľom poskytnúť v iných menách, ako je zákonné platidlo štátu, v ktorom je usadený konečný prijímateľ, len ak pre to existuje presvedčivé ekonomické zdôvodnenie. V takýchto prípadoch by sa financovanie malo poskytnúť pokiaľ možno v eurách.

2.6. Zásady prideľovania prostriedkov podľa segmentu politiky

Finančné produkty sa vytvárajú v rámci príslušného segmentu politiky v súlade s týmito zásadami:

a) finančné produkty na podporu operácií financovania a investičných operácií, ktorých hlavným cieľom je dosiahnuť pozitívny sociálny vplyv alebo rozvoj zručností, patria do segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností;

b) finančné produkty na podporu portfólií pozostávajúcich výlučne z MSP a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou na sprostredkúvanom základe vo forme dlhu alebo vlastného kapitálu patria do segmentu týkajúceho sa MSP s výnimkou tých, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti písmena a). V prípade priamych operácií sa finančné produkty na podporu portfólií pozostávajúcich výlučne z MSP a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou ako všeobecnej oblasti politiky, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1 písm. c) nariadenia o Programe InvestEU, pridelia na segment týkajúci sa MSP, zatiaľ čo finančné produkty zamerané na iné osobitné oblasti politiky sa majú prideliť na segment, do ktorého patrí daná oblasť;

c) finančné produkty na podporu výskumných, inovačných alebo digitalizačných činností patria do segmentu týkajúceho sa výskumu, inovácií a digitalizácie s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v písmenách a) a b);

d) finančné produkty na podporu operácií v oblasti infraštruktúry, súvisiacich mobilných aktív, zavádzania inovačných technológií, pri ktorých je riziko najmä na strane spotreby, a rozvoja trhu špecifického pre daný sektor patria do segmentu týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry s výhradou týchto podmienok: i) finančné produkty súvisiace so sociálnou infraštruktúrou (32) sa majú prideliť na segment týkajúci sa sociálnych investícií a zručností; ii) finančné produkty súvisiace s infraštruktúrou, v prípade ktorej hlavné riziko spočíva v technologickom vývoji a inovačných činnostiach, sa majú prideliť na segment týkajúci sa výskumu, inovácií a digitalizácie. Finančné produkty súvisiace s projektmi sledujúcimi príslušné ciele politiky v oblasti udržateľnej infraštruktúry však môžu implementovať a rozvíjať aj MSP a malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou v rámci segmentu týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry, pokiaľ sa na portfóliá nevzťahuje písmeno b).

Kapitálová podpora pre MSP v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. g) nariadenia o Programe InvestEU sa môže poskytovať prostredníctvom finančných produktov, ktoré patria do ktoréhokoľvek segmentu politiky.

Spoločné finančné produkty patria do dvoch alebo viacerých segmentov v súlade s príslušným mechanizmom prideľovania záruk stanoveným v dohodách o záruke. Takýto mechanizmus prideľovania záruk môže pozostávať z pomerného rozdelenia každej operácie financovania alebo investičnej operácie vymedzeného ex ante medzi príslušné segmenty politiky alebo iného mechanizmu.

Každá jednotlivá operácia financovania alebo investičná operácia navrhnutá implementujúcim partnerom sa pridelí príslušnému finančnému produktu, ktorému zodpovedá. Operácia financovania alebo investičná operácia, ktorá spĺňa kritériá viac ako jedného vytvoreného finančného produktu, sa pridelí finančnému produktu, do ktorého spadá jej hlavný cieľ v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia o Programe InvestEU.

Pri predložení konkrétnej operácie financovania alebo investičnej operácie implementujúci partner navrhne príslušný finančný produkt patriaci do segmentu politiky, ktorému je pridelená operácia financovania alebo investičná operácia.

2.7. Geografická a sektorová diverzifikácia

Objem operácií financovania a investičných operácií krytých zárukou EÚ v ktorýchkoľvek troch členských štátoch by na konci investičného obdobia a v prípade všetkých implementujúcich partnerov nemal predstavovať viac ako 45 % sumy financovania podporovaného z Fondu InvestEU. Nepatria sem operácie financovania a investičné operácie alebo ich príslušné časti, na ktoré sa vzťahujú zložky v zodpovednosti členských štátov.

Navyše sa vynaloží maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby sa na konci investičného obdobia pokryla široká škála oprávnených oblastí uvedených v prílohe II k nariadeniu o Programe InvestEU. To bude zahŕňať najmä vznikajúce alebo nedostatočne rozvinuté trhy, pričom sa zohľadnia finančné produkty, ktoré poskytol implementujúci partner. Finančný produkt sa môže vzťahovať na ktorúkoľvek z oblastí oprávnených na operácie financovania a investičné operácie uvedených v prílohe II k nariadeniu o Programe InvestEU.

Na podporu geografickej diverzifikácie sa môžu zriadiť investičné platformy spájajúce úsilie a odborné znalosti implementujúcich partnerov s národnými podpornými bankami a inštitúciami s obmedzenými skúsenosťami s využívaním finančných nástrojov.

V rámci zložiek v zodpovednosti členských štátov sa geografický rozsah pôsobnosti a osobitné účelové vyčlenenie zahrnú do príslušných dohôd o príspevku.

2.8. Zložky v zodpovednosti členských štátov v segmentoch politiky

Zložky v zodpovednosti členských štátov sa môžu zriadiť tak, aby pokrývali jeden alebo viacero uplatniteľných segmentov politiky. Budú predstavovať účelovo vyčlenené rozpočtové prostriedky od prispievajúcich členských štátov určené na plnenie cieľov politiky fondov v rámci zdieľaného riadenia či Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti alebo účelov stanovených v dohode o príspevku v závislosti od pôvodu poskytnutej sumy. Zo zložiek v zodpovednosti členských štátov sa okrem iného môže poskytovať kapitálová podpora pre MSP v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. g) nariadenia o Programe InvestEU.

Operácie financovania a investičné operácie v rámci zložiek v zodpovednosti členských štátov sa vykonávajú v súlade s pravidlami Fondu InvestEU a dodržiavajú tieto investičné usmernenia a dohodu o príspevku podľa článku 10 nariadenia o Programe InvestEU vrátane cieľov prispievajúcich programov.

Z každej zložky v zodpovednosti členských štátov (33) sa môže v súvislosti s finančnými produktmi uvedenými v oddiele 2.3.2.2 poskytovať podpora v týchto scenároch:

a) existujúci finančný produkt určený pre zložku v zodpovednosti EÚ sa môže implementovať aj v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov. Na tento účel sa vyčlení príspevok pre členský štát, resp. členské štáty alebo región, resp. regióny pôvodu;

b) môžu sa vyvinúť na mieru šité finančné produkty s cieľom riešiť osobitné potreby a zamerať sa na konkrétnych konečných prijímateľov z členského štátu alebo regiónu pôvodu. Takýto finančný produkt môže byť novým typom finančného produktu alebo sa môže výrazne líšiť od existujúceho finančného produktu vyvinutého pre zložku v zodpovednosti EÚ;

c) finančný produkt môže komplementárnym spôsobom kombinovať podporu zo zložiek v zodpovednosti EÚ a zložiek v zodpovednosti členských štátov.

Dva alebo viaceré členské štáty môžu s Komisiou uzavrieť spoločnú dohodu o príspevku v súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia o Programe InvestEU.

2.9. Operácie kombinovaného financovania, ktoré dostávajú podporu z Fondu InvestEU

Operácie kombinovaného financovania (34) vymedzené v článku 2 bode 5 a uvedené v článku 6 ods. 2 nariadenia o Programe InvestEU zahŕňajú podporu z Fondu InvestEU. Návrh operácie financovania alebo investičnej operácie, ktorá tvorí súčasť takejto operácie kombinovaného financovania, predkladá implementujúci partner na schválenie investičnému výboru.

Operácia kombinovaného financovania sa vykonáva podľa pravidiel Programu InvestEU. Kombinovaný prvok poskytnutý zo sektorového programu (35) môže mať formu grantu alebo finančného nástroja a musí byť v súlade s pravidlami oprávnenosti sektorového programu. Kombinovaný prvok vo forme finančného nástroja sa môže kombinovať a deliť sa o riziko so zárukou InvestEU, ako sa bližšie uvádza v dohode o záruke. Príslušný pracovný program (36) bude predstavovať rozhodnutie o financovaní kombinovaného prvku sektorového programu a bude v ňom uvedená jeho forma, ciele, rozpočtová suma sektorového programu, ktorá sa má prideliť na operácie kombinovaného financovania, a zoznam subjektov zapojených do operácie kombinovaného financovania. Rozhodnutím o kombinovanom prvku zo sektorového programu nie je dotknuté rozhodnutie investičného výboru o záruke EÚ podľa nariadenia o Programe InvestEU.

Pri navrhovaní a vykonávaní operácie kombinovaného financovania sa osobitná pozornosť venuje efektívnosti a proporcionalite kombinovanej podpory Únie. V dohode o záruke sa uvedie finančný produkt, resp. finančné produkty, v rámci ktorých sa môžu predkladať operácie kombinovaného financovania, a osobitné ustanovenia uplatniteľné na operácie kombinovaného financovania. Tie môžu zahŕňať orientačné alebo povinné stropy príslušných tranží podpory Únie. Súhrnné informácie (alebo ak sa tak dohodlo v dohode o záruke, podrobné informácie) o operáciách kombinovaného financovania sa okrem toho môžu preskúmať počas diskusií s Komisiou týkajúcich sa databázy projektov. V hodnotiacej tabuľke sa zohľadňuje, či operácia kombinovaného financovania využíva grantovú zložku alebo finančný nástroj z iných programov Únie.

Okrem preskúmania databázy implementujúci partner poskytne Komisii špecifické informácie týkajúce sa oprávnenosti každej operácie financovania alebo investičnej operácie využívajúcej kombinované financovanie v rámci finančného produktu, ako sa vymedzuje v dohode o záruke. V prípade homogénnych nepriamych operácií financovania alebo investičných operácií sa môžu v dohode o záruke vymedziť osobitné kritériá oprávnenosti pre transakcie s konečnými prijímateľmi, ktoré môžu nahradiť potrebu takýchto špecifických informácií.

2.10. Strategické investície

Operácie financovania alebo investičné operácie v rámci Programu InvestEU môžu prispievať k činnostiam, ktoré majú pre Úniu strategický význam, ako sa stanovuje v článku 8 ods. 3 nariadenia o Programe InvestEU. Takéto činnosti sa budú považovať za strategické investície, ak:

i) sa týkajú projektov a konečných prijímateľov spojených s rizikami pre bezpečnosť alebo verejný poriadok Únie a jej členských štátov, pričom ide najmä o investície do obranného a vesmírneho sektora a do kybernetickej bezpečnosti: — v oblasti obrany investície do obranných technológií a produktov uvedených v ročnom pracovnom programe Európskeho obranného fondu; — v oblasti kozmického priestoru investície do týchto produktov: — atómové hodiny (napr. pre polohové systémy Galileo), — strategické nosné rakety (t. j. kozmické nosiče pre vesmírne systémy riadené Európskou úniou) a — produkty súvisiace s využívaním kozmického priestoru, vymedzené v zozname, o ktorom každoročne rozhodne Komisia a ktorý sa oznámi riadiacemu výboru, — v oblasti kybernetickej bezpečnosti investície zamerané výlučne na vývoj a zavádzanie nástrojov a riešení kybernetickej bezpečnosti vrátane prípadov, keď sú súčasťou zavádzania alebo modernizácie digitálnych sietí a dátovej infraštruktúry, alebo

ii) prispievajú k odolnosti Únie v oblastiach strategického významu pre Úniu, ako sa stanovuje v oddieloch 6.1.1.8, 6.2.1.1 a 6.4.1.1, presadzovaním a posilňovaním strategických hodnotových reťazcov a zachovávaním a posilňovaním činností strategického významu pre Úniu vrátane dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu (IPCEI) v oblasti kritickej infraštruktúry, transformačných technológií, prelomových inovácií a vstupov pre podniky a spotrebiteľov.

V prípade priamych operácií implementujúci partner zabezpečí, aby sa v rámci strategických investícií dodržiavali obmedzenia stanovené v nasledujúcich odsekoch. V prípade nepriamych operácií implementujúci partner zmluvne požaduje, aby finančný sprostredkovateľ zabezpečil dodržiavanie rovnakých obmedzení.

Obmedzenia sa uplatňujú na konečných prijímateľov, na ktorých sa vzťahuje písmeno i) v prvom odseku, s výnimkou prípadov priamych operácií v hodnote menej ako 10 000 000 EUR a transakcií v rámci nepriamych operácií v hodnote menej ako 10 000 000 EUR.

Na účely obmedzení stanovených v tomto oddiele:

a) „kontrola“ je schopnosť priamo alebo nepriamo uplatňovať rozhodujúci vplyv na právny subjekt prostredníctvom jedného alebo viacerých sprostredkovateľských právnych subjektov;

b) „výkonný riadiaci orgán“ je orgán právneho subjektu vymenovaný v súlade s vnútroštátnym právom, ktorý sa v náležitých prípadoch zodpovedá výkonnému riaditeľovi alebo inej osobe s porovnateľnou rozhodovacou právomocou, ktorá je splnomocnená stanovovať stratégiu, ciele a celkové smerovanie právneho subjektu, dohliada na rozhodovanie manažmentu a monitoruje ho;

c) „subjekt tretej krajiny“ je právny subjekt usadený v tretej krajine, alebo ak je usadený v Únii, má svoj výkonný riadiaci orgán v tretej krajine. Miesto usadenia právneho subjektu sa určuje podľa miesta jeho sídla.

Konečný prijímateľ, na ktorého sa vzťahuje písmeno i), nesmie byť kontrolovaný treťou krajinou ani subjektmi z tretej krajiny a musí mať svoj výkonný riadiaci orgán v Únii.

Ak je konečný prijímateľ, na ktorého sa vzťahuje písmeno i), zapojený do strategickej investície v oblasti pripojenia 5G, opatrenia a plány na zmiernenie rizika podľa súboru nástrojov pre kybernetickú bezpečnosť 5G (37) sa vzťahujú aj na jeho dodávateľov. Medzi takýchto dodávateľov patria najmä predajcovia telekomunikačných zariadení, výrobcovia a ďalší dodávatelia tretích strán, ako sú poskytovatelia cloudovej infraštruktúry, poskytovatelia riadených služieb, systémoví integrátori, dodávatelia v oblasti bezpečnosti a údržby a výrobcovia prenosových zariadení.

Ak je konečný prijímateľ, na ktorého sa vzťahuje písmeno i), zapojený do strategickej investície v oblasti obrany, toto obmedzenie sa vzťahuje aj na jeho dodávateľov a subdodávateľov.

Obmedzenia týkajúce sa neexistencie kontroly treťou krajinou alebo subjektom z tretej krajiny stanovené v troch predchádzajúcich odsekoch sa nevzťahujú na konkrétnu operáciu financovania ani investičnú operáciu, ak konečný prijímateľ, na ktorého sa vzťahuje písmeno i), môže preukázať, že je právnym subjektom, pre ktorý členský štát, v ktorom je usadený, schválil záruku v súlade so zásadami týkajúcimi sa oprávnených subjektov stanovenými v príslušných ustanoveniach nariadenia o Európskom obrannom fonde („EDF“) (38), alebo výnimku udelenú Komisiou v príslušných ustanoveniach nariadenia o vesmíre (39). Implementujúci partner musí Komisii oznámiť každú udelenú výnimku z obmedzení stanovených v tomto oddiele 2.10.

Koneční prijímatelia, na ktorých sa vzťahuje písmeno i), nesmú výhradne udeľovať licencie ani prevádzať práva duševného vlastníctva na príslušné kritické technológie a technológie, ktoré slúžia na ochranu základných bezpečnostných záujmov Únie a jej členských štátov, ktoré priamo vyplývajú z týchto strategických investícií, na tretie krajiny alebo subjekty z tretích krajín, pokiaľ to neschváli členský štát, v ktorom je konečný prijímateľ usadený.

Toto obmedzenie sa prestane uplatňovať päť rokov odo dňa konečného vyplatenia finančných prostriedkov.

3. PODPORA UDRŽATEĽNÝCH INVESTÍCIÍ

Program InvestEU, ktorý je dôležitou súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu/investičného plánu Európskej zelenej dohody (40), pomôže pri plnení cieľov Európskej zelenej dohody a Mechanizmu spravodlivej transformácie. Prispeje aj k budovaniu sociálneho rozmeru Únie.

Nariadenie o Programe InvestEU obsahuje osobitné právne požiadavky týkajúce sa príspevku k cieľom v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj k udržateľnosti operácií financovania a investičných operácií, ktoré dostávajú podporu vo forme záruky EÚ. V kontexte Programu InvestEU sa udržateľnosť týka vplyvu na tri rozmery uvedené v nariadení o Programe InvestEU: klímu, životné prostredie a sociálnu oblasť.

Okrem toho podľa článku 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU projekty, ktoré nie sú podľa zásad stanovených v usmernení k overovaniu udržateľnosti v súlade s cieľmi v oblasti klímy, nie sú oprávnené na podporu.

Pri navrhovaní finančných produktov v rámci Programu InvestEU sa berie ohľad na príspevok k cieľom udržateľnosti vrátane rozšírenia trhu so zelenými dlhopismi a trhu s dlhopismi podporujúcimi udržateľnosť; zavádzanie inovačných a udržateľných riešení v oblasti obehového hospodárstva, biohospodárstva, modrého hospodárstva, potravín a zmeny klímy; ochranu životného prostredia a prírodného kapitálu (vzduch, voda, príroda, pôda a biodiverzita); transformáciu a dekarbonizáciu energeticky náročných priemyselných odvetví, a to aj prostredníctvom investícií do digitálnych technológií a obehových systémov; sektory, ktoré potrebujú podporu na to, aby sa zosúladili s cieľmi Európskej únie v oblasti klímy na roky 2030 a 2050; potrebu riešiť súvisiace negatívne vplyvy, najmä na zraniteľných občanov vrátane tých, ktorí potrebujú zvyšovanie úrovne zručností alebo rekvalifikáciu a prispôsobenie sa novým formám práce, a regióny, ktoré zaostávajú, pokiaľ ide o vytváranie udržateľných priemyselných odvetví a služieb, ako aj podporu rodovej rovnosti a rovnosti z iných dôvodov.

Implementujúci partneri sa vyzývajú, aby podporovali hospodárske činnosti, ktoré sú v súlade s kritériami nariadenia (EÚ) 2020/852 (41).

Predkladateľom projektov, finančným sprostredkovateľom alebo implementujúcim partnerom (42) sa môžu poskytovať špecializované poradenské služby, najmä v súvislosti s budovaním kapacít na riešenie požiadaviek v oblasti overovania udržateľnosti a vytvorenie databázy projektov zameraných na uvedené ciele.

3.1. Sledovanie opatrení v oblasti klímy a životného prostredia a vykazovanie

Ako sa uvádza v odôvodnení 10 nariadenia o Programe InvestEU, očakáva sa, že súhrnný objem operácií financovania a investičných operácií prispeje k plneniu cieľov v oblasti klímy vo výške aspoň 30 % celkového finančného krytia Programu InvestEU. Okrem toho sa v článku 8 ods. 8 nariadenia o Programe InvestEU pre zložku v zodpovednosti EÚ stanovuje osobitný cieľ vyčleniť v rámci segmentu týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry aspoň 60 % súhrnného objemu operácií financovania a investičných operácií na oblasť klímy a životného prostredia. Očakáva sa, že operácie financovania a investičné operácie prispejú aj k celkovým cieľom Únie v oblasti biodiverzity.

Ciele v oblasti klímy a životného prostredia sa uplatňujú na zložku Fondu InvestEU v zodpovednosti EÚ aj na zložku v zodpovednosti členských štátov. Dosiahnutie cieľov (43) sa však vypočítava a monitoruje osobitne pre zložky v zodpovednosti EÚ a zložky v zodpovednosti členských štátov.

Implementujúci partneri v súlade s usmerneniami Komisie o systéme EÚ na sledovanie opatrení v oblasti klímy a životného prostredia uvedenými v článku 8 ods. 7 nariadenia o Programe InvestEU merajú prínos operácií financovania a investičných operácií, ktoré predkladajú investičnému výboru, k plneniu cieľov v oblasti klímy a životného prostredia. Sledovanie opatrení v oblasti klímy a životného prostredia v rámci Fondu InvestEU bude vychádzať z uceleného systému zberu, označovania a zhromažďovania relevantných informácií od všetkých implementujúcich partnerov, pričom sa zabezpečí kompatibilita so širšou metodikou sledovania klímy uplatniteľnou na všetky príslušné programy financované z rozpočtu Únie. V rámci tohto systému sa budú musieť vhodným spôsobom využívať kritériá na určenie toho, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná v súlade s nariadením o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (44).

V záujme monitorovania dosahovania cieľa 30 % v oblasti klímy a kumulatívneho cieľa 60 % v oblasti klímy a/alebo životného prostredia pre segment týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry poskytnú implementujúci partneri v čase predloženia návrhu Komisii informácie potrebné na sledovanie príspevku k týmto cieľom v súlade s usmerneniami vydanými Komisiou. Tie isté informácie sa predložia aj investičnému výboru ako súčasť žiadosti o podporu z Fondu InvestEU.

V dohodách o záruke sa bude vyžadovať, aby implementujúci partneri každoročne na súhrnnej úrovni a ak je to vhodné, osobitne za každý prispievajúci fond v rámci zdieľaného riadenia v zložke v zodpovednosti členských štátov, nahlásili Komisii operácie, ktoré prispievajú k plneniu cieľov v oblasti klímy a životného prostredia. Takéto vykazovanie bude v prípade potreby zahŕňať príslušné ukazovatele.

3.2. Overovanie udržateľnosti

V súlade s článkom 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU implementujúci partner preverí operácie financovania a investičné operácie s cieľom určiť, či podporujú projekty prekračujúce určitý rozsah (45), a v takom prípade zistiť, či majú nejaký významný environmentálny, klimatický alebo sociálny vplyv. Ak áno, budú sa overovať z hľadiska udržateľnosti v súlade s usmerneniami vypracovanými Komisiou v spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi. Ak implementujúci partner dospeje k záveru, že overovanie udržateľnosti sa nemusí vykonať, poskytne investičnému výboru odôvodnenie.

Implementujúci partner bude zodpovedať za overovanie udržateľnosti na základe informácií, ktoré poskytli predkladatelia projektov, a v súlade s usmerneniami Komisie. Pri žiadosti o podporu z Fondu InvestEU implementujúci partneri podľa potreby poskytnú zhrnutie overovania udržateľnosti. S náležitým ohľadom na pravidlá a postupy týkajúce sa dôverných a citlivých obchodných informácií vrátane duševného vlastníctva sa zhrnutie overovania udržateľnosti zverejní po tom, ako investičný výbor schváli použitie záruky EÚ na konkrétnu operáciu.

Usmernenia Komisie sa vypracujú spôsobom, ktorý je v súlade s usmerneniami vypracovanými pre iné programy Únie, a na základe existujúcich právnych predpisov (46), ako aj existujúcich usmernení, nástrojov a najlepších postupov na zabezpečenie odolnosti proti zmene klímy a posúdenie environmentálnych externalít (47), pričom sa primeraným spôsobom zohľadnia kritériá na určenie toho, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) 2020/852, vrátane zásady „výrazne nenarušiť“. Overovanie pomáha tiež skontrolovať, či sa investičné operácie Programu InvestEU zameriavajú na odstraňovanie nerovností, pričom aspoň neprispievajú k udržaniu alebo zvyšovaniu existujúcich nerovností.

3.3. Schéma na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU

Ako súčasť investičného plánu pre udržateľnú Európu/investičného plánu Európskej zelenej dohody bude Program InvestEU prispievať k Mechanizmu spravodlivej transformácie prostredníctvom osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU (InvestEU JTS), ktorá sa vykonáva prostredníctvom finančných produktov Programu InvestEU. InvestEU JTS podporuje investície zamerané na sociálne, hospodárske a environmentálne výzvy, ktoré vyplývajú z transformácie smerom k dosiahnutiu cieľa Únie v oblasti klímy na rok 2030 a jej cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Aby mohli členské štáty využívať InvestEU JTS, v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia stanovia sektory a činnosti, ktoré sa majú podporovať, v súlade so zásadami týkajúcimi sa plánov spravodlivej transformácie územia stanovených v príslušných ustanoveniach nariadenia o Fonde na spravodlivú transformáciu („nariadenie o FST“) (48).

InvestEU JTS podporuje ekonomicky životaschopné investície subjektov súkromného a verejného sektora, ktoré sú v súlade s cieľmi spravodlivej transformácie. Projekty alebo koneční prijímatelia sa nachádzajú na územiach, na ktoré sa vzťahuje schválený plán spravodlivej transformácie územia podľa nariadenia o FST. Okrem toho sa môžu podporovať projekty alebo koneční prijímatelia, ktorí sa nenachádzajú na týchto územiach, ale prispievajú k uspokojeniu ich rozvojových potrieb, za predpokladu, že financovanie takýchto projektov má kľúčový význam pre transformáciu území s plánom spravodlivej transformácie územia. Môžu byť zahrnuté napríklad projekty infraštruktúry, ktoré zlepšujú konektivitu regiónov zapojených do spravodlivej transformácie.

InvestEU JTS podporuje investície, ktoré sú v súlade s cieľmi (článok 3 nariadenia o Programe InvestEU) a investičnými prioritami (článok 8 ods. 1 a príloha II k nariadeniu o Programe InvestEU) stanovenými v nariadení o Programe InvestEU a v týchto investičných usmerneniach.

InvestEU JTS sa môže implementovať prostredníctvom akéhokoľvek finančného produktu InvestEU v rámci štyroch segmentov politiky. Vzhľadom na špecifiká území zapojených do spravodlivej transformácie (napr. hospodárske rozdiely, štruktúra trhu práce, absorpčná kapacita atď.) a vplyv na hospodársky výhľad v dôsledku pandémie COVID-19 možno očakávať vyšší dopyt po financovaní v rámci niektorých finančných produktov a v rámci iných produktov obmedzený alebo žiadny dopyt. So zreteľom na tieto faktory sa implementujúcim partnerom a finančným sprostredkovateľom môžu ponúknuť osobitné stimuly. V odôvodnených prípadoch môžu mať formu výhodnejších mechanizmov s rozdelením rizika medzi EÚ a implementujúceho partnera v rámci investičných portfólií, zníženia odmeny za záruku EÚ alebo čiastočného krytia administratívnych nákladov v rámci operácií financovania a investičných operácií prispievajúcich k InvestEU JTS, ako sa vymedzuje v článku 13 ods. 2 nariadenia o Programe InvestEU, alebo inú formu dohodnutú v dohode o záruke v súvislosti s jedným alebo viacerými finančnými produktmi. V prípade potreby sa môže príslušným predkladateľom projektov alebo finančným sprostredkovateľom ponúknuť špecializovaná poradenská podpora pri príprave databázy životaschopných projektov.

Akékoľvek zníženie odmeny za záruku EÚ je v plnej miere v prospech konečných prijímateľov.

Príspevok implementujúcich partnerov k dosiahnutiu investičných cieľov InvestEU JTS sa môže líšiť v závislosti od povahy príslušného finančného produktu.

Implementujúci partneri sledujú operácie financovania a investičné operácie alebo ich príslušné zložky podporujúce projekty alebo konečných prijímateľov v rámci InvestEU JTS a podávajú o nich správy. Po prijatí príslušného plánu spravodlivej transformácie územia sa takéto operácie alebo ich príslušné zložky považujú za investície mobilizované v rámci InvestEU JTS, aj keď boli schválené pred prijatím plánu, za predpokladu, že implementujúci partner overí, či sú v súlade s cieľmi príslušného plánu spravodlivej transformácie územia.

Financovanie v rámci InvestEU JTS sa nekombinuje s úverovým nástrojom pre verejný sektor sústredeným na granty a úvery (49) (3. pilier) s výnimkou poradenskej podpory.

4. POUŽITIE ZÁRUKY EÚ

Záruka EÚ sa môže použiť na krytie rôznych tranží rizika operácií financovania alebo investičných operácií v rámci rôznych finančných produktov alebo portfólií operácií financovania a investičných operácií v rámci finančných produktov. Podrobnosti o použití záruky EÚ sa stanovia v dohode o záruke.

Záruka EÚ môže byť rovnocenná s rizikovou pozíciou, ktorú prijal implementujúci partner, alebo môže kryť podriadenú tranžu, napríklad tranžu prvej straty alebo mezanínovú tranžu. V prípade dohôd o záruke, ktoré sa vzťahujú na viac ako jeden segment politiky, sa straty, ku ktorým dôjde v súvislosti s finančnými produktmi, môžu mutualizovať v rámci jedného alebo viacerých segmentov politiky, pričom sa zohľadní štruktúra rozdelenia rizika vymedzená v dohode o záruke.

Podiel implementujúceho partnera na tranži prvej straty sa započítava do finančného príspevku implementujúceho partnera v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 7 nariadenia o Programe InvestEU. Rozdelenie rizika v iných formách, ako napríklad podiel implementujúceho partnera na mezanínovej tranži, sa môže započítať do finančného príspevku implementujúceho partnera za podmienok a pri dodržaní metodiky výpočtu stanovených v dohodách o záruke.

Životnosť finančného produktu a podmienky jeho ukončenia sú vymedzené v dohode o záruke. V prípade potreby možno v rámci finančného produktu na úrovni operácie financovania alebo investičnej operácie predpokladať ukončenie investícií alebo zbavenie sa expozícií pred koncom životnosti podkladových investícií, ak je možné zabezpečiť dosiahnutie cieľov politiky pri súčasnom dodržaní finančných záujmov Únie a implementujúceho partnera.

Bez toho, aby boli dotknuté zásady stanovené v tomto oddiele 4, ktoré sa uplatňujú mutatis mutandis, sa hrúbka podriadenej alebo mezanínovej tranže môže stanoviť aj prostredníctvom mechanizmu založeného na uplatňovaní miery prevodu, ktorý bude špecifikovaný v dohode o záruke. To spočíva v uplatnení individuálnej miery prevodu na každú operáciu financovania alebo investičnú operáciu s cieľom určiť výšku príspevku od implementujúceho partnera a zo záruky EÚ na takúto podriadenú alebo mezanínovú tranžu v prípade danej operácie.

Na používanie záruky EÚ sa uplatňujú nasledujúce zásady, pokiaľ nie je v týchto investičných usmerneniach v súvislosti s príslušným segmentom politiky stanovené inak. V prípade zložky v zodpovednosti členských štátov sa hrúbka tranže prvej straty alebo mezanínovej tranže môže líšiť od zásad stanovených v tomto oddiele 4, ako sa uvádza v príslušnej dohode o príspevku podpísanej medzi Komisiou a členským štátom.

4.1. Všeobecné finančné produkty

4.1.1. Použitie záruky EÚ na dlhové operácie

S výhradou ustanovení oddielov 4.1.1.1 až 4.1.1.3 platí v prípade portfólií podporujúcich dlhové operácie v rámci finančných produktov zásada, že pokiaľ záruka EÚ kryje tranžu prvej straty, implementujúci partner prevezme podiel vo výške najmenej 5 % na tranži prvej straty.

4.1.1.1. Krytie jednotlivých operácií

Tento oddiel 4.1.1.1 sa vzťahuje len na priame operácie.

Záruka EÚ sa môže použiť na čiastočné krytie individuálnej operácie za rovnakých podmienok. V tom prípade nesmie záruka EÚ na individuálnu operáciu presiahnuť 50 % financovania, ktoré poskytol implementujúci partner. Implementujúci partner je povinný ponechať si na účely zosúladenia záujmov minimálne 20 % podiel na individuálnej operácii podľa zásady rovnakých podmienok.

Záruka EÚ môže mať aj iné formy vrátane podriadenej pozície, pokiaľ ide o individuálnu operáciu. V tom prípade je záruka EÚ na individuálnu operáciu obmedzená na 25 % celkovej sumy financovania, ktorú poskytol implementujúci partner (50). Implementujúci partner musí v rámci podriadenej pozície prevziať aspoň 5 % podiel.

4.1.1.2. Krytie iných portfólií operácií, ako sú portfóliá uvedené v oddiele 4.1.1.3

Záruka EÚ môže v súvislosti s príslušným portfóliom operácií financovania a investičných operácií financovaných implementujúcim partnerom kryť aj tranžu prvej straty alebo mezanínovú tranžu. Ak záruka EÚ kryje tranžu prvej straty, implementujúci partner musí prevziať aspoň 5 % podiel na tranži prvej straty.

Hrúbka tranže prvej straty bude založená na očakávanom rizikovom profile operácií v rámci zaručeného portfólia. Obmedzuje sa na 30 % celkovej sumy financovania, ktorú poskytol implementujúci partner v rámci finančného produktu. V rámci segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností sa hrúbka tranže prvej straty môže zvýšiť s odkazom na primeranú časť celkovej sumy financovania.

4.1.1.3. Krytie portfólií obmedzených a neobmedzených záruk

V prípade sprostredkovaného dlhového financovania, a to vo forme obmedzených záruk, ako aj vo forme neobmedzených záruk, ak odmena od finančných sprostredkovateľov nie je dostatočná na primerané odmeňovanie rizika financovania, ktoré poskytol implementujúci partner, môže záruka EÚ dosiahnuť až podiel 100 % na tranži prvej straty na úrovni očakávaných strát. V prípade takéhoto sprostredkovaného dlhového financovania vo forme obmedzených záruk sa hrúbka tranže prvej straty krytej zárukou EÚ môže stanoviť na 100 % financovania, ktoré poskytol implementujúci partner.

V riadne odôvodnených prípadoch môže záruka EÚ v prípade neobmedzených záruk, ktoré ponúkol implementujúci partner, kryť straty presahujúce očakávané straty. V takých prípadoch sa ocení časť neočakávaných strát krytých zárukou EÚ, ako sa uvádza v dohode o záruke.

Vo výnimočných prípadoch obmedzených záruk s vysokou hodnotou z hľadiska politík, ktoré ponúka implementujúci partner, môže byť hrúbka tranže prvej straty krytej zárukou EÚ stanovená na vyššej úrovni, ako je úroveň očakávaných strát. V takých prípadoch sa ocení časť neočakávaných strát krytých zárukou EÚ, ako sa uvádza v dohode o záruke.

4.1.2. Použitie záruky EÚ na operácie kapitálového typu

Pokiaľ ide o portfóliá podporujúce operácie kapitálového typu, v zásade platí, že implementujúci partneri musia investovať za rovnakých podmienok do každej operácie financovania alebo investičnej operácie, a to na vlastné riziko a za podiel, ktorý zabezpečuje dostatočné zosúladenie záujmov, ako sa vymedzuje ex ante v rámci každého finančného produktu. Časť financovania krytá zárukou EÚ predstavuje súhrnne až 70 % celkového financovania kapitálového typu, ktoré poskytol implementujúci partner (čo možno posúdiť na úrovni skupiny) za rovnakých podmienok v rámci rôznych finančných produktov, pričom financovanie na vlastné riziko predstavuje najmenej 5 % celkového financovania kapitálového typu, ktoré poskytol implementujúci partner za rovnakých podmienok v rámci akejkoľvek operácie financovania alebo investičnej operácie.

V riadne odôvodnených prípadoch sa dohody o rozdelení rizika medzi implementujúcimi partnermi a Komisiou nemusia riadiť zásadou rovnakých podmienok. Podriadené využívanie záruky EÚ sa môže povoliť napríklad v prípade verejných statkov so systémovými zlyhaniami trhu alebo v prípade neschopnosti primerane oceniť externality, ako sú prvé operácie svojho druhu alebo vytvorenie nového trhu.

Iba vo výnimočných prípadoch vrátane prípadov s vysokou koncentráciou rizika môže záruka EÚ kryť až 100 % tranže prvej straty (čo nebude viac ako 50 % celkového financovania, ktoré poskytol implementujúci partner v rámci daného portfólia). Vo všetkých prípadoch musí byť rozdelenie príjmov medzi implementujúceho partnera a Komisiu úmerné ich vystaveniu riziku.

4.2. Tematické finančné produkty

4.2.1. Použitie záruky EÚ na dlhové operácie

Záruka EÚ môže v súvislosti s príslušným portfóliom dlhových operácií financovaných implementujúcim partnerom kryť tranžu prvej straty. Vzhľadom na vlastnosti takýchto finančných produktov môže byť hrúbka tranže prvej straty vyššia ako 50 % cieľového financovania, ktoré poskytli implementujúci partneri. Implementujúci partner prevezme aspoň 5 % podiel na tranži prvej straty s cieľom zabezpečiť zosúladenie záujmov. V riadne odôvodnených prípadoch sa zosúladenie záujmov môže zabezpečiť inými finančnými prostriedkami uvedenými v príslušnej dohode o záruke.

V riadne odôvodnených prípadoch sa príspevok implementujúcich partnerov na pokrytie strát, ktoré zabezpečuje tranža prvej straty, môže poskytovať postupne podľa splatnosti portfólia a znižovania súvisiaceho rizika. Tento príspevok sa môže poskytnúť prostredníctvom príjmov pochádzajúcich zo zaručených alebo iných portfólií alebo iných vhodných a inovačných mechanizmov.

4.2.2. Použitie záruky EÚ na operácie kapitálového typu

Záruka EÚ môže v súvislosti s príslušným portfóliom operácií kapitálového typu financovaných implementujúcim partnerom kryť tranžu prvej straty; hrúbka tranže prvej straty môže byť v súvislosti s príslušným portfóliom operácií financovaných implementujúcim partnerom vyššia ako 50 %. Implementujúci partner prevezme aspoň 5 % podiel na tranži prvej straty s cieľom zabezpečiť zosúladenie záujmov. V riadne odôvodnených prípadoch sa zosúladenie záujmov môže zabezpečiť inými finančnými prostriedkami uvedenými v príslušnej dohode o záruke.

V riadne odôvodnených prípadoch sa príspevok implementujúcich partnerov na pokrytie strát, ktoré zabezpečuje tranža prvej straty, môže poskytovať postupne podľa splatnosti portfólia a znižovania súvisiaceho rizika. Tento príspevok sa môže poskytnúť prostredníctvom príjmov pochádzajúcich zo zaručených alebo iných portfólií alebo iných vhodných a inovačných mechanizmov.

5. FINANCOVANIE, KTORÉ POSKYTOL IMPLEMENTUJÚCI PARTNER

Na financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner, sa uplatňujú nasledujúce zásady, pokiaľ nie je v týchto investičných usmerneniach v súvislosti s príslušným segmentom politiky stanovené inak.

5.1. Všeobecné finančné produkty

5.1.1. Dlhové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner

5.1.1.1. Všeobecné dlhové financovanie

Implementujúci partner môže poskytovať financovanie priamo konečným prijímateľom, to znamená vo forme priamych úverov alebo v iných formách priameho dlhového financovania, alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov.

5.1.1.2. Obmedzené a neobmedzené záruky

Na operácie financovania a investičné operácie vykonávané v rámci zložky v zodpovednosti EÚ sa uplatňujú tieto podmienky:

a) záruka EÚ sa implementujúcim partnerom môže ponúknuť na to, aby mohli poskytnúť obmedzenú alebo neobmedzenú záruku na portfólio novovytvorených finančných transakcií iniciovaných finančným sprostredkovateľom. Transakcie s konečnými prijímateľmi, ktoré sú predmetom kolektívneho konkurzného konania alebo podľa príslušného vnútroštátneho práva spĺňajú kritériá na zaradenie do kolektívneho konkurzného konania na žiadosť veriteľov, nie sú oprávnené na začlenenie do týchto portfólií;

b) v prípade obmedzenej portfóliovej záruky sa horná hranica stanoví na úrovni očakávaných strát nového portfólia a určí sa individuálne pre každú dohodu o portfóliovej záruke podpísanú s finančným sprostredkovateľom (51). Očakávané straty sa určia a zdokumentujú na základe historických údajov a výhľadovo orientovaných odhadov. Ak nie sú k dispozícii relevantné údaje, horná hranica sa stanoví na vopred dohodnutej úrovni a uvedie sa v dohode o záruke uzavretej medzi Komisiou a implementujúcim partnerom. Maximálna prípustná horná hranica je 25 %. V prípade segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností môže byť maximálna prípustná horná hranica vyššia;

c) v riadne odôvodnených prípadoch sa krytie záruky až do výšky očakávaných strát môže poskytnúť bezplatne (v prípade obmedzených aj neobmedzených záruk), zatiaľ čo prevzatie rizika nad úrovňou očakávaných strát musí byť ocenené implementujúcim partnerom, ako sa môže vymedziť v dohode o záruke uzavretej medzi Komisiou a implementujúcim partnerom. V oboch prípadoch je zníženie odmeny za záruku EÚ v plnej miere v prospech konečných prijímateľov;

d) miera záruky pre jednotlivé finančné transakcie zahrnuté do nového portfólia sa zvyčajne stanovuje na 50 %, ale tento percentuálny podiel sa môže zvýšiť v prípade transakcií s osobitnou politickou hodnotou;

e) finančný sprostredkovateľ je povinný ponechať si minimálne 20 % expozície vo vzťahu ku každej finančnej transakcii s rovnakým postavením ako záruka, ktorú poskytol implementujúci partner. V riadne odôvodnených prípadoch sa v dohode o záruke uzavretej medzi Komisiou a implementujúcim partnerom môže stanoviť nižší percentuálny podiel, ak je to v súlade s pravidlami štátnej pomoci. V rámci segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností sa minimálna expozícia môže v riadne odôvodnených prípadoch znížiť na 5 %;

f) pokiaľ ide o náhrady strát, záruka poskytnutá implementujúcim partnerom je rovnocenná s finančným sprostredkovateľom. Ak výška strát v prípade obmedzených záruk presahuje maximálnu výšku záruky, môže sa zodpovedajúca výška náhrady strát najprv prideliť nadriadenejším expozíciám. Alternatívne sa môže uplatniť ex ante odhadovaná miera uspokojenia pohľadávok;

g) minimálna splatnosť finančných transakcií, ktoré možno zahrnúť do portfólií, sa stanovuje na 12 mesiacov s výnimkou segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností, kde môže byť kratšia.

5.1.2. Kapitálové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner

Implementujúci partneri môžu poskytovať kapitálové a kvázi kapitálové financovanie pre konečných prijímateľov priamo (52) alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, ako sú účelové fondy a investičné nástroje vrátane nástrojov spoluinvestovania. Sprostredkovateľské fondy alebo investičné nástroje sa zvyčajne zameriavajú na menšinové účasti v konečných prijímateľoch.

Na investície vykonané v rámci zložky v zodpovednosti EÚ v prospech finančných sprostredkovateľov, ako sa ďalej stanovuje v dohodách o záruke s implementujúcimi partnermi, sa uplatňujú všetky tieto podmienky vzťahujúce sa v záujme predchádzania pochybnostiam aj na financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner v rámci Programu InvestEU (operácia financovania alebo investičná operácia), vrátane častí krytých zárukou EÚ a finančným príspevkom implementujúceho partnera:

a) finančný sprostredkovateľ prijímajúci investíciu v rámci Programu InvestEU (operácia financovania alebo investičná operácia) sa v rámci svojej investičnej stratégie zaviaže investovať do konečných prijímateľov, ktorí sú oprávnení v súlade s nariadením o Programe InvestEU, sumu rovnajúcu sa aspoň vyššej z týchto súm: i) 50 % súhrnných investovaných súm sprostredkovateľa a ii) dvojnásobok sumy čerpanej v rámci investícií krytých prostriedkami EÚ na investičné účely s hornou hranicou 80 % súhrnných investovaných súm sprostredkovateľa;

b) investície implementujúcich partnerov do fondov zvyčajne nepredstavujú viac ako 25 % objemu fondu. V prípadoch vysokej pridanej hodnoty politiky sa môžu povoliť investície, ktoré predstavujú až 50 % objemu fondu, a to s výnimkou segmentu týkajúceho sa sociálnych investícií a zručností, alebo až 75 % objemu fondu vo výnimočných prípadoch fondov na transfer technológií v rámci iných segmentov politiky. V prípade fondu fondov sa tieto obmedzenia uplatňujú na úrovni fondov, do ktorých sa investuje;

c) investície troch alebo viacerých implementujúcich partnerov do fondov zameraných na zelené a digitálne investície na európskej úrovni môžu súhrnne predstavovať až 75 % objemu fondu;

d) pre nástroje a systémy spoluinvestovania sa v dohodách o záruke s implementujúcimi partnermi stanoví osobitný súbor pravidiel;

e) investície implementujúcich partnerov v rámci Programu InvestEU sa uskutočňujú za rovnakých podmienok ako v prípade ostatných verejných a súkromných investorov a v súlade s trhom. Súlad s trhom si vyžaduje, aby minimálne 30 % všetkých investícií do fondu alebo do podkladových projektov fondu uskutočnili súkromní investori v situácii porovnateľnej so zostávajúcimi investormi, a to za rovnakých podmienok (53). Požiadavky uvedené v tomto odseku sa nesmú uplatňovať na účely investovania v oblastiach osobitného politického významu pre EÚ, ako sa bližšie uvádza v príslušnej dohode o záruke s implementujúcim partnerom;

f) investície implementujúcich partnerov do fondov v rámci Programu InvestEU sa zvyčajne uskutočňujú pri prvom uzavretí fondu; investície pri následných uzavretiach sú možné len v riadne odôvodnených prípadoch;

g) operácie financovania a investičné operácie sú dlhodobé a trvajú zvyčajne od 5 do 20 rokov;

h) investície do konečných prijímateľov, ktoré sú oprávnené v súlade s príslušným finančným produktom, majú formu primárnych investícií (54). V riadne odôvodnených prípadoch možno za oprávnené investície považovať aj sekundárne investície, ako sa uvádza v dohode o záruke.

5.2. Tematické finančné produkty

5.2.1. Dlhové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner

Implementujúci partner môže poskytovať financovanie pre konečných prijímateľov vo forme priamych úverov či v iných formách priameho dlhového financovania alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov s cieľom zamerať sa na príslušnú oblasť politiky s vyššou pridanou hodnotou na úrovni Únie.

5.2.2. Kapitálové financovanie, ktoré poskytol implementujúci partner

Implementujúci partneri môžu poskytovať kapitálové a kvázi kapitálové financovanie pre konečných prijímateľov priamo (55) alebo prostredníctvom účelových fondov a investičných nástrojov. Investície do fondov alebo iných investičných nástrojov a platforiem podporovaných zárukou EÚ môžu byť v riadne odôvodnených prípadoch tiež podriadené vo vzťahu k iným investorom.

6. SEGMENTY POLITIKY

6.1. Segment týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry:

6.1.1. Oblasti politiky, ktorých sa týkajú intervencie

Segment týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry sa zameriava na podporu operácií financovania a investičných operácií vzťahujúcich sa na udržateľnú infraštruktúru v oblastiach uvedených v článku 8 ods. 1 písm. a) nariadenia o Programe InvestEU. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o vylúčených činnostiach (oddiel 2.3.3 týchto investičných usmernení) a zásady prideľovania prostriedkov z Fondu InvestEU stanovené v oddiele 2.6, je akákoľvek relevantná oblasť súvisiaca s udržateľnou infraštruktúrou uvedená v prílohe II k nariadeniu o Programe InvestEU oprávnená na podporu v rámci segmentu politiky týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry. Uvedená podpora sa týka najmä bodov 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11, bodu 13 písm. d) a bodov 14 a 15 prílohy II k nariadeniu o Programe InvestEU, pričom niektoré z nich sú neúplne a orientačne opísané v oddieloch 6.1.1.1 až 6.1.1.8. Oprávnené oblasti môžu mať prioritu v súlade s oddielom 2.3.2.1.

Pri rešpektovaní všeobecného cieľa, ktorým je 60 % investícií prispievajúcich k cieľom Únie v oblasti klímy a životného prostredia, sa financovanie od implementujúcich partnerov usiluje o zabezpečenie dostatočnej miery diverzifikácie medzi sektormi, pričom sa zohľadnia finančné produkty, ktoré zavádza implementujúci partner.

V rámci segmentu politiky týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry sa môže nasmerovať aj podpora zo sektorových programov (oddiel 2.9 o kombinovanom financovaní). Okrem toho sa podpora investícií v rámci segmentu politiky týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry môže kombinovať s podporou z fondov v rámci zdieľaného riadenia alebo z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

Podpora v rámci segmentu politiky týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry je nastavená na vytvorenie pridanej hodnoty poskytnutím prístupu k financovaniu v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

a) dosahovanie cieľov politiky a cieľov týkajúcich sa udržateľného rozvoja vymedzených na európskej úrovni. Týka sa to napríklad súbežnej podpory hospodárskych, environmentálnych a sociálnych cieľov, ako je dodržiavanie environmentálnych, sociálnych a riadiacich zásad („ESG“) (56);

b) podporovanie rozvoja infraštruktúry ako triedy aktív presadzovaním konzistentného uplatňovania prísnych noriem udržateľnosti (vrátane prístupnosti (57)), transparentnosti a porovnateľnosti v oblastiach prípravy projektov, techník financovania a finančných produktov, monitorovania a údajov;

c) podporovanie projektov s makroregionálnym a/alebo cezhraničným vplyvom, ak sú náklady a prínosy rozdelené medzi viaceré členské štáty alebo v prípade ktorých náklady vznikajú na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni, zatiaľ čo prínosy sa realizujú cezhranične alebo na úrovni Únie;

d) podporovanie projektov, ktoré internalizujú environmentálne a sociálno-ekonomické náklady a prínosy vyplývajúce z priorít politiky EÚ. To by sa týkalo napríklad prispievania k prechodu na iné druhy dopravy a využívaniu udržateľných palív v doprave, príspevku k materiálovej a energetickej efektívnosti, obnoviteľnej energii, zlepšeniu kvality ovzdušia alebo vody, ochrane životného prostredia, podpore dlhodobej ochrany a obnovy biodiverzity, udržateľnej infraštruktúre a riešeniam blízkym prírode, ako aj k podpore biohospodárstva, znižovania emisií skleníkových plynov, správy kultúrneho dedičstva, cestovného ruchu, energetickej hospodárnosti budov atď. Zahŕňalo by to aj podporu obnovy a dodatočného vybavenia riešení týkajúcich sa dopravných mobilných aktív;

e) podporovanie infraštruktúry, vybavenia a inovačných technológií transeurópskej siete, ktoré slúžia napríklad ako verejný statok pre energetický a dopravný systém atď. Takéto projekty môžu byť tiež kľúčovými faktormi umožňujúcimi vyššiu úroveň investícií do obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti a reakcie na strane spotreby, zdravotnej starostlivosti (napr. riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva a starostlivosti), verejnej správy (ako sú elektronické verejné služby) a kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility na alternatívny pohon;

f) podporovanie udržateľnej digitálnej pripojiteľnosti a dátových platforiem a infraštruktúr v celej Únii a projektov podporujúcich širokú škálu produktov a služieb súvisiacich s komunikáciou a informačnými technológiami, ktoré v prípade potreby podporujú medzinárodnú konektivitu EÚ, ak udržateľnosť zahŕňa pozornosť venovanú obehovosti infraštruktúry a vybavenia;

g) podporovanie rozvoja a prevádzky udržateľnej vesmírnej infraštruktúry (na obežnej dráhe a na zemi), ktorá umožňuje vesmírne služby a vesmírne aplikácie;

h) podporovanie projektov, v prípade ktorých prínosy závisia od ďalších investícií do hodnotového alebo dodávateľského reťazca alebo siete a/alebo predstavujú vysoké riziko „prvého ťahu“;

i) podporovanie interoperability v rámci cezhraničnej infraštruktúry a služieb vrátane digitálnych platforiem a služieb;

j) podporovanie zavádzania výskumnej infraštruktúry vrátane elektronických infraštruktúr v celej Únii a synergie s ňou. Táto podpora sa musí zameriavať na rozvoj trhu so zariadeniami, zdrojmi a službami, ktoré spoločenstvá využívajú na podporu inovácií;

k) riešenie efektívneho fungovania vnútorného trhu podporovaním trhových investícií v rámci rôznych regulačných režimov (58);

l) dosiahnutie kritického množstva, ako aj skupín, a zoskupovanie projektov s cieľom prilákať súkromných investorov.

Podporu pre oblasti politiky opísané v oddieloch 6.1.1.1 až 6.1.1.8 môžu dopĺňať sprievodné opatrenia, ktorých cieľom je pomôcť verejným orgánom a predkladateľom projektov rozvíjať kapacity na vymedzenie investičných stratégií, kombinované financovanie, plánovanie a zoskupovanie projektov.

6.1.1.1. Rozvoj sektora energetiky

Podpora výroby, dodávky alebo využívania čistej a udržateľnej energie z obnoviteľných zdrojov sa zameriava na projekty s vysokým vnímaným rizikom a kapitálovou intenzitou, ktoré umožňujú ďalšiu integráciu obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých sektoroch (výroba energie, vykurovanie a chladenie, doprava), ako aj iné energetické zdroje a riešenia s nulovými a nízkymi emisiami. Môže orientačne zahŕňať cezhraničné alebo príbrežné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov (pozri aj oddiel 6.1.1.7), projekty zamerané na dekarbonizáciu budov, využívanie obnoviteľných zdrojov energie v priemyselných procesoch, výrobu a dodávku nízkouhlíkového plynu (napríklad nízkouhlíkového, čistého vodíka alebo biometánu v súlade s vodíkovou stratégiou (59)) (v komerčnom rozsahu), projekty týkajúce sa pokročilých biopalív, biomasy a iných udržateľných alternatívnych palív a lokálne skladovanie. Podpora by sa mala poskytovať aj na miestne projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ako sú projekty riadené energetickými komunitami, ktoré sú často spojené so zlepšením energetickej efektívnosti. Podpora sektora energetiky môže prípadne prispieť k cieľom smernice (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov („RED II“ (60)) a nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy („nariadenie o riadení energetickej únie“ (61)), ako aj k presadzovaniu energetickej efektívnosti v rámci investičných rozhodnutí, a to aj prostredníctvom mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov (62).

Podpora v rámci energetickej efektívnosti a úspor energie bude zahŕňať projekty, ktoré sú v súlade so záväzkami Únie prijatými v rámci Agendy 2030 a Parížskej dohody, a presadzovať ciele stanovené v smernici 2012/27/EÚ (63) (znižovanie dopytu po energii prostredníctvom opatrení na úsporu energie a riadenia na strane spotreby, uplatňovanie zásad obehového hospodárstva a podpora centralizovaného zásobovania teplom a výroby energie v rámci projektov kombinovanej výroby, ktoré znižujú spotrebu energie a zabraňujú emisiám skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok). Podpora bude zahŕňať projekty v súlade so stratégiou „vlna obnovy“ (64), a najmä jej tri oblasti zamerania: riešenie problematiky energetickej chudoby a budov s najhoršou hospodárnosťou, obnova verejných budov, ako sú administratívne, vzdelávacie a zdravotnícke zariadenia, a dekarbonizácia vykurovania a chladenia. Mali by sa podporovať projekty na modernizáciu vykurovacích a chladiacich systémov budov, keďže sú nevyhnutné na dekarbonizáciu fondu budov EÚ. Kľúčom k zníženiu závislosti EÚ od dovážaných fosílnych palív je aj využívanie miestneho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov. Bude to zahŕňať obnovy zamerané na energetickú efektívnosť existujúcich budov, ktorých cieľom je alebo ktorými sa dosahuje zvýšenie ich energetickej hospodárnosti, ako sa stanovuje na základe jedného alebo viacerých kritérií vymedzených v článku 10 ods. 6 smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (65), napríklad prostredníctvom zlepšenia dosiahnutého ako výsledok takejto obnovy a overeného porovnaním energetických certifikátov vydaných pred obnovou a po nej, ako aj výstavbu nových budov s vysokou energetickou efektívnosťou len vtedy, keď sa prekročia vnútroštátne normy budov s takmer nulovou spotrebou energie (vzhľadom na zákonnú lehotu 31. decembra 2020, po ktorej musia mať všetky nové budovy v EÚ takmer nulovú spotrebu energie), vrátane modernizácie budov vďaka technológiám pripraveným na inteligentné riešenia a integrácie týchto budov do prepojeného energetického, skladovacieho, digitálneho a dopravného systému, a to aj zavedením infraštruktúry pre elektromobilitu v súlade so smernicou 2010/31/EÚ (66). Podpora bude zahŕňať aj projekty zamerané na energetickú hospodárnosť budov počas ich životného cyklu, ako aj projekty uplatňujúce európsky rámec pre hodnotenie udržateľnosti budov Levels) (67). Bude sa zameriavať aj na zníženie energetickej náročnosti podnikov zefektívnením procesov alebo výrobou produktov s nižšou uhlíkovou stopou, ako aj na rozvoj inovačných systémov dodávok tepla s nulovými a nízkymi emisiami a kombinovanej výroby elektriny a tepla.

Rozvoj a modernizácia udržateľnej energetickej infraštruktúry a zavádzanie inteligentných riešení v jej rámci sa zameriavajú na úroveň prenosu a distribúcie. Bude to zahŕňať aj podporné projekty spoločného záujmu stanovené v nariadení o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (68), digitalizáciu a modernizáciu energetických sietí v záujme intenzívnejšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie, ako aj projekty týkajúce sa flexibility na strane spotreby a uskladňovania energie.

Podpora z Fondu InvestEU bude nasmerovaná aj na zavádzanie nízkoemisných technológií: projekty, ktoré zahŕňajú technológie a infraštruktúru na zachytávanie, prepravu, ukladanie a/alebo využívanie oxidu uhličitého (CCUS) a na výrobu elektrickej energie, tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov či nízkouhlíkových plynov (ako je vodík) alebo priemyselné procesy, ako aj bioelektrárne a výrobné zariadenia, ktoré umožňujú energetickú transformáciu alebo odstraňovanie uhlíka.

6.1.1.2. Rozvoj udržateľných dopravných infraštruktúr, zariadení a inovačných technológií

Podpora týkajúca sa rozvoja udržateľných dopravných infraštruktúr, zariadení a inovačných technológií sa bude zameriavať na rozvoj udržateľných a bezpečných dopravných infraštruktúr, nadstavieb, riešení v oblasti mobility, ako aj zariadení a inovačných technológií v súlade s prioritami Únie v oblasti dopravy, stratégiou pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (69) a so záväzkami prijatými v rámci Parížskej dohody. Bude to zahŕňať projekty na podporu rozvoja infraštruktúry transeurópskej dopravnej siete („TEN-T“), obnovy a modernizácie existujúcich komponentov infraštruktúry a úrovní prepojenia vo všetkých druhoch dopravy vrátane jej mestských uzlov, námorných a vnútrozemských prístavov, letísk, multimodálnych terminálov a ich pripojenia na hlavné siete a telematických aplikácií stanovených v nariadení o TEN-T (70).

Podpora sa bude prioritne zameriavať na projekty v základnej sieti TEN-T určené v pracovných plánoch pre koridor základnej siete, ktoré sa zaoberajú chýbajúcimi spojeniami, úzkymi miestami alebo cezhraničnými prepojeniami. Vždy, keď to bude relevantné, bude zahŕňať: obnovu a modernizáciu existujúcej železničnej, cestnej, vodnej a leteckej infraštruktúry, zvýšenie bezpečnosti s použitím vhodných postupov riadenia bezpečnosti, ako aj modernizáciu environmentálnych vlastností vrátane zavádzania digitálnych systémov riadenia dopravy, ako sú IDS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR vrátane palubného vybavenia, a digitálnej dopravnej infraštruktúry na interoperabilnú výmenu údajov a vykazovanie naprieč jednotlivými druhmi dopravy a sektormi. Súčasťou podpory bude aj vývoj a zavádzanie nových dopravných technológií a služieb, napríklad v súvislosti s prepojenými a autonómnymi druhmi dopravy, integrovaným predajom lístkov a menej znečisťujúcimi vnútrozemskými a námornými dopravnými prostriedkami (vrátane predchádzania úniku ropy z lodí). Bude to zahŕňať aj podporu na prispôsobenie siete TEN-T potrebám vojenskej mobility, pokiaľ táto infraštruktúra spĺňa tak civilné, ako aj vojenské účely (dvojaké použitie).

Podpora sa bude zameriavať aj na projekty infraštruktúry TEN-T, ktoré zabezpečujú využívanie aspoň dvoch rôznych druhov dopravy, najmä multimodálne nákladné terminály, logistické platformy a uzly osobnej dopravy. Podpora bude orientovaná aj na multimodálne spojenia a koncové úseky umožňujúce prechod od nákladnej alebo osobnej dopravy na udržateľnejšie druhy dopravy, ako je železničná doprava, verejná/hromadná doprava, vnútrozemská plavba alebo príbrežná námorná doprava.

Podpora sa môže poskytovať na projekty inteligentnej a udržateľnej mestskej mobility, najmä multimodálne uzly osobnej dopravy, aktívne spôsoby premiestňovania sa, vnútrozemské vodné cesty a inovačné riešenia v oblasti mobility, ako aj digitálnu dopravnú infraštruktúru pre plynulé a účinné prepojenie druhov dopravy či infraštruktúru pre aktívnu mobilitu s nulovými emisiami. Projekty, ktorých cieľom je podpora prechodu na udržateľné spôsoby dopravy, sa musia zameriavať na zvýšenie bezpečnosti používateľov a nediskriminačnú prístupnosť, a to aj pokiaľ ide o cestujúcich so zníženou pohyblivosťou. Projekty sa budú zameriavať aj na zlepšenie bezpečnosti cestnej premávky v súlade s cieľom Únie, ktorým je odstránenie smrteľných nehôd a vážnych zranení na európskych cestách do roku 2050, pričom sa bude venovať osobitná pozornosť zraniteľným účastníkom cestnej premávky, ako sú cyklisti a chodci.

Pri obnove a dodatočnom vybavení dopravných mobilných aktív sa musia uprednostniť nediskriminačné projekty na nákup železničných koľajových vozidiel a plavidiel na použitie v železničnej, vnútrozemskej vodnej a námornej doprave. V prípade železničnej dopravy a vnútrozemskej plavby to bude zahŕňať aj investície do súčasných koľajových vozidiel a plavidiel, ako sú napr. digitálne zariadenia RIS, zníženie hluku, vybavenie ERTMS a digitálnymi automatickými spriahadlami. Podpora sa bude poskytovať aj na projekty v sektoroch letectva, lodnej dopravy a námornej a vnútrozemskej vodnej dopravy, pričom bude zohľadňovať zásady obehového hospodárstva a zameriavať sa na prechod na udržateľné alternatívne palivá, zníženie znečistenia akéhokoľvek druhu a pomoc priemyslu pri plnení nadchádzajúcich záväzkov týkajúcich sa emisií skleníkových plynov, a to aj vo forme pomoci pre lode s nulovými emisiami a nahradenia starých lietadiel a plavidiel lietadlami a plavidlami novej generácie, ktoré dosahujú výrazné zníženie emisií, a to na základe emisií počas celého životného cyklu. Okrem toho sú na podporu oprávnené plavidlá a cestné vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami (pozri nižšie v odseku o infraštruktúre pre alternatívne palivá).

Podpora pre železničnú infraštruktúru, iné železničné projekty, infraštruktúru vnútrozemských vodných ciest, projekty hromadnej prepravy a námorné prístavy a morské diaľnice sa môže poskytnúť na investície, ktoré zabraňujú emisiám skleníkových plynov a toxických znečisťujúcich látok alebo hladín hluku alebo ich znižujú. Uvedené investície môžu byť zamerané aj na prístavné zberné zariadenia a iné prostriedky umožňujúce opatrenia na ochranu životného prostredia a na kombinovanú udržateľnú infraštruktúru vrátane zavádzania infraštruktúry malého rozsahu pre alternatívne palivá a iných riešení znižujúcich celkovú uhlíkovú stopu prístavov. Môžu sa podporiť investície do ekologizácie letiskovej infraštruktúry a súvisiacich služieb (ako je pozemná obsluha, pozemná prevádzka, lietadlá na zemi), ktoré zabraňujú emisiám alebo hladinám hluku alebo ich znižujú.

Podpora sa môže poskytnúť na zavádzanie infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc na elektrinu, vodík a skvapalnený alebo stlačený zemný plyn miešaný s biometánom vo všetkých druhoch dopravy (> 50 %), zavádzanie vozových parkov cestných vozidiel s nízkymi a nulovými emisiami a platforiem pre inteligentnú konektivitu a interoperabilné služby. Pri obnove vozových parkov by mali cestné vozidlá spĺňať aj uplatniteľné prísne bezpečnostné normy. Keď sa uvedené vozidlá obstarávajú prostredníctvom dodatočného vybavenia, musia byť dodatočne vybavené v súlade s normou nulových výfukových emisií. Podpora sa môže poskytnúť na zavádzanie plavidiel a flotíl s nulovými a nízkymi emisiami, ktoré využívajú udržateľné alternatívne palivá (vrátane skvapalneného zemného plynu), a lietadiel používajúcich udržateľné zdroje energie. Dodatočné vybavenie plavidiel umožní námornej a vnútrozemskej lodnej doprave využívať udržateľné alternatívne palivá alebo elektrickú energiu. Pokiaľ ide o súvisiace investície, bude sa uprednostňovať i) zavádzanie verejne prístupnej infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc s ohľadom na zásady obehového hospodárstva; ii) infraštruktúra nabíjacích a čerpacích staníc na použitie vo vozových parkoch verejných orgánov alebo prevádzkovateľov v záujme plnenia záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme a iii) zavádzanie ľahkých a ťažkých úžitkových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, plavidiel a flotíl s nulovými a nízkymi emisiami používajúcich udržateľné alternatívne palivá alebo lietadiel s nízkymi emisiami používajúcich udržateľné zdroje energie vo verejných a súkromných vozových parkoch. Cestná infraštruktúra musí byť prístupná verejnosti bez akýchkoľvek obmedzení a bude umožňovať jednoduché využívanie ad hoc platieb (napr. platby kartou), aby používatelia vozidiel mohli uhrádzať poplatky bez toho, aby museli uzavrieť zmluvu o poskytovaní služieb s dotknutým prevádzkovateľom. Okrem toho sa dostupné statické a dynamické údaje sprístupnia prostredníctvom spoločných alebo národných prístupových bodov. Tieto požiadavky na verejnú prístupnosť sa nebudú uplatňovať v prípade nabíjacej alebo čerpacej infraštruktúry v súkromne spravovaných alebo prevádzkovaných depách, ktoré slúžia kaptívnej flotile. Podpora sa môže poskytnúť na infraštruktúru na rozvoj, výrobu a dodávanie udržateľných alternatívnych palív pre leteckú, pozemnú a vodnú dopravu vykonávaním politík EÚ v oblasti dekarbonizácie dopravy (ako napríklad ReFuelEU Aviation, FuelEU Maritime).

Podpora sa môže poskytnúť aj na iné projekty inteligentnej a udržateľnej mobility v mestských a vidieckych oblastiach zamerané na bezpečnosť cestnej premávky; prístupnosť; zníženie emisií a hluku a rozvoj a zavádzanie nových dopravných technológií a služieb, napríklad technológií a služieb týkajúcich sa prepojených a autonómnych druhov dopravy alebo systému integrovaných cestovných lístkov.

Podpora z Fondu InvestEU sa môže poskytnúť aj na opatrenia určené na modernizáciu či dosiahnutie alebo udržanie súladu s normami vrátane environmentálnych a bezpečnostných noriem a na projekty zamerané na zachovanie alebo modernizáciu existujúcej dopravnej infraštruktúry, obnovu existujúcej dopravnej infraštruktúry alebo bezpečnosť parkovísk a parkovacích zariadení.

6.1.1.3. Životné prostredie a zdroje

Očakáva sa, že Fond InvestEU zmobilizuje investície súvisiace s prírodným kapitálom a obehovým hospodárstvom (74). V tomto ohľade ide okrem ekologizácie investícií do tradičných infraštruktúrnych oblastí uvedených v tomto oddiele 6.1.1.3, pričom investície zahŕňajú napríklad projekty mobility so zameraním na znečistenie ovzdušia a hluk, prírodu, spotrebu energie a nehody.

Podpora v súvislosti s vodou vrátane zásobovania pitnou vodou a sanitácie, ochrany pred povodňami, efektívnosti sietí, znižovania únikov, infraštruktúry na zber a čistenie odpadových vôd, pobrežnej infraštruktúry a inej zelenej infraštruktúry súvisiacej s vodou bude zahŕňať investičné projekty a sprievodné služby podporujúce vykonávanie environmentálnych politík Únie týkajúcich sa pozemných a morských vodných zdrojov a súvisiacich ekosystémových služieb, stanovených napríklad v smerniciach 2008/56/ES (75), 2000/60/ES (76) a 2007/60/ES (77), smerniciach Rady 98/83/ES (78), 91/271/EHS (79) a 91/676/EHS (80), nariadení (EÚ) 2019/1009 (81) a nariadení (ES) č. 1107/2009 (82). Osobitný dôraz sa musí klásť na i) zabezpečenie prístupu k zásobovaniu vodou a sanitárnym opatreniam pre všetkých občanov Únie dokončením a udržiavaním infraštruktúry na úpravu pitnej vody a čistenie odpadových vôd, ktorá je v súlade s kritériami v oblasti energetickej efektívnosti a predchádzania únikom, a ii) zabezpečenie súladu s rámcovou smernicou o vode (2000/60/ES) a smernicou o povodniach (2007/60/ES) vrátane opatrení stanovených v plánoch manažmentu povodia a plánoch manažmentu povodňového rizika, pričom ide najmä o investície zabezpečujúce dobrý ekologický stav riek, renováciu alebo modernizáciu existujúcich vodných elektrární v záujme zvýšenia efektívnosti a obmedzenia ekologických vplyvov, zníženie rozptýleného znečistenia z poľnohospodárstva, akvakultúry a priemyselných zdrojov, riešenia v oblasti efektívneho využívania vody, opätovné použitie vody vo všetkých sektoroch a riešenia blízke prírode so zameraním na zníženie povodňových rizík.

Podpora infraštruktúry odpadového hospodárstva, t. j. infraštruktúry potrebnej na podporu prechodu na obehovejšie hospodárstvo v členských štátoch, najmä na urýchlenie vykonávania hierarchie odpadového hospodárstva EÚ, ktorej hlavným bodom je predchádzanie vzniku odpadu: bez toho, aby boli dotknuté kritériá vylúčenia stanovené v prílohe V k nariadeniu o Programe InvestEU, by mali investičné projekty zahŕňať vykonávanie plánov odpadového hospodárstva a programov predchádzania vzniku odpadu (na základe zmenenej rámcovej smernice 2008/98/ES o odpade (83)), zriadenie a podporu sietí na opätovné použitie a opravu, vytvorenie funkčných systémov triedenia a zberu odpadu a recyklačné zariadenia (vrátane triedeného zberu komunálneho biologického odpadu a textilu).

Investovanie do posilnenia a obnovy ekosystémov a súvisiacich služieb sa musí zameriavať na projekty podporujúce ochranu, obnovenie, riadenie a rozvoj prírodného kapitálu v záujme dosiahnutia prínosov pre biodiverzitu a adaptáciu, a to aj prostredníctvom projektov zelenej a modrej infraštruktúry. To bude zahŕňať ekosystémové riešenia problémov, ako sú problémy súvisiace so vzdušnými a klimatickými systémami, morom, krajinou, pôdou, lesným hospodárstvom, poľnohospodárstvom, vodou a odpadom a dopravou a energetikou. Podpora bude zahŕňať aj opatrenia zamerané na plnenie cieľov stratégie v oblasti biodiverzity (84) a stratégie „z farmy na stôl“ (85) prostredníctvom zlepšenia hodnotových reťazcov potravinárskej výroby (ak tieto opatrenia nepatria do rozsahu pôsobnosti segmentu týkajúceho sa MSP). Pomoc sa poskytuje najmä na cezhraničné projekty, ako aj projekty, ktoré podporujú udržateľné kultúrne dedičstvo. Podpora môže zahŕňať aj obnovu priemyselných lokalít (vrátane kontaminovaných lokalít) a obnovu v záujme udržateľného využívania.

Podpora udržateľného rozvoja v mestských, vidieckych, pobrežných a príbrežných oblastiach a širšieho biohospodárstva – mala by zahŕňať infraštruktúrne projekty, ktoré nie sú zaradené do iných okruhov a zameriavajú sa na zemepisnú oblasť, vrátane investícií do prírody a riešení blízkych prírode zacielených na prevenciu alebo kontrolu emisií skleníkových plynov, toxických znečisťujúcich látok, hluku a iných vplyvov alebo závislosti od prírodného kapitálu, pričom sa podporuje prechod na obehové hospodárstvo. Budú sem patriť projekty infraštruktúry zamerané na podporu inkluzívnych a prístupných inteligentných miest a ich sietí, regiónov a sektorov. Bude to zahŕňať aj projekty zamerané na podporu biohospodárstva prostredníctvom investícií do priemyselných odvetví využívajúcich biologické materiály, morských a suchozemských riešení, v rámci ktorých sa nahrádzajú energeticky náročné alebo fosílne materiály, akvakultúry a modrej a zelenej biotechnológie. Podpora sa môže poskytovať aj na moria a oceány, a to prostredníctvom oblasti modrého hospodárstva a jej finančných zásad, najmä využitím energie z obnoviteľných morských zdrojov a obehového hospodárstva.

Podpora v rámci opatrení v oblasti zmeny klímy, adaptácie na zmenu klímy a zmiernenia zmeny klímy vrátane znižovania rizika prírodného nebezpečenstva a katastrof bude zahŕňať projekty v oblasti infraštruktúry zamerané na adaptáciu na zmenu klímy a zvyšovanie odolnosti proti súčasnej a budúcej klíme. To bude okrem iného zahŕňať ochranu nízko položených a pobrežných oblastí, ako aj iné opatrenia súvisiace so zvyšovaním hladiny morí, predchádzaním povodniam, lepším a udržateľným využívaním dodávok vody a predchádzaním suchu a prispôsobením infraštruktúry extrémnej teplote. Môže to zahŕňať aj inovačné technológie, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti environmentálnej odolnosti proti zmene klímy alebo sociálnej udržateľnosti alebo v oboch oblastiach a ktoré spĺňajú normy Únie v oblasti environmentálnej alebo sociálnej udržateľnosti.

Podpora projektov a podnikov, ktoré zavádzajú systémy obehového hospodárstva vrátane udržateľného využívania surovín, v súlade s cieľmi akčného plánu pre obehové hospodárstvo (86): táto podpora bude okrem iného zahŕňať projekty integrujúce aspekty efektívneho využívania zdrojov do výroby a životného cyklu produktov a všetky stratégie zamerané na zabezpečenie maximalizácie hodnoty a životnosti produktov, aktív a materiálnych zdrojov, ako aj infraštruktúru a služby na podporu priemyselnej symbiózy a rozdelenia aktív medzi priemyselnými závodmi naprieč sektormi a mestskými a vidieckymi komunitami. To zahŕňa aj uplatňovanie obehových obchodných modelov, ktoré vedú k dematerializácii, servitizácii a intenzívnejšiemu a efektívnejšiemu využívaniu produktov a zdrojov a súčasne internalizujú alebo odstraňujú negatívne externality. Investičné projekty by mali zahŕňať aj opatrenia vzťahujúce sa na celý hodnotový reťazec druhotných surovín vrátane uzavretých systémov či odstránenia toxických a problematických chemikálií a látok, ktoré sú pozostatkom z minulosti, od spracovania východiskových surovín až po recykláciu. Osobitná pozornosť sa bude venovať sektorom, ktoré využívajú najviac zdrojov a v ktorých je vysoký potenciál obehovosti, t. j. elektronike a informačným a komunikačným technológiám (IKT), batériám a vozidlám, obalom, plastom, textilu, stavebníctvu a budovám, potravinám, vode a živinám.

Podpora operácií, ktoré prispievajú k dekarbonizácii a podstatnému zníženiu emisií energeticky náročných priemyselných odvetví vrátane uzavretých systémov a zavádzania inovačných nízkouhlíkových technológií zahŕňajúcich uskladňovanie energie, zachytávanie, prepravu, ukladanie a/alebo využívanie oxidu uhličitého (CCUS), ako aj operácií, v rámci ktorých sa presadzuje dekarbonizácia energetického výrobného a distribučného reťazca postupným ukončením využívania uhlia a ropy a postupným nahradením zemného plynu nízkouhlíkovými plynmi: podporujú sa aj uzavreté obehové systémy s uzavretým pri energeticky náročnom spracovaní materiálov, ako je oceľ, hliník, plasty a cement, s cieľom odstrániť nečistoty, ktoré vedú k strate hodnoty recyklovaných materiálov.

6.1.1.4. Rozvoj udržateľnej a bezpečnej infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti

Podpora rozvoja udržateľnej a bezpečnej infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti sa musí zameriavať na projekty podporujúce širokú škálu produktov a služieb súvisiacich s komunikáciou a informačnými technológiami. Táto podpora môže zahŕňať napríklad projekty podporujúce univerzálne zavádzanie infraštruktúry (t. j. vrátane vidieckych oblastí/okrajových regiónov), zavádzanie digitálnych sietí s veľmi vysokou kapacitou, a to aj prostredníctvom systémov drôtového a bezdrôtového pripojenia vrátane systémov optického a 5G pripojenia, a investície potrebné na dosiahnutie strategických cieľov Únie v oblasti digitálnej pripojiteľnosti vymedzených v oznámení s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh (87).

Podpora bude nasmerovaná aj na projekty, ktorých cieľom je zvýšenie kapacity a odolnosti sietí Únie (napr. komunikačné siete zabezpečené kvantovou kryptografiou, medziregionálna a medzinárodná konektivita a to aj prostredníctvom pozemných a podmorských káblov, satelitné systémy, dátové centrá a siete na ochranu verejnosti a zmierňovanie následkov katastrof), ako aj presadzovanie digitálnej transformácie kľúčových verejných služieb.

Bude sa zameriavať aj na zavádzanie udržateľných a vysokokapacitných prepojených cloudových infraštruktúr v rámci EÚ (napríklad zavádzanie softvérovo definovaných infraštruktúr na optimalizáciu pracovného zaťaženia medzi cloudmi a zelených sietí zabezpečujúcich konektivitu cloudových infraštruktúr), ako aj na rozvoj najkvalitnejších energeticky účinných európskych dátových centier s použitím podpory vo forme dodatočného vybavenia dátových centier pre veľké i malé spoločnosti (ako sú nové chladiace systémy a riešenia na riadenie spotreby energie).

Vhodnými investičnými cieľmi budú aj infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti zamerané napríklad na optimalizáciu dopravných a energetických infraštruktúr, optimalizáciu spotreby energie v budovách, znižovanie odpadu a znečistenia a optimalizáciu využívania prírodných zdrojov prostredníctvom digitálnych riešení.

Cieľom podpory by mali byť projekty zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov alebo ich zamedzenie a na zavedenie infraštruktúry, ktorá je navrhnutá tak, aby bola trvalá, opraviteľná, modernizovateľná a recyklovateľná v súlade s Európskou zelenou dohodou.

6.1.1.5. Rozvoj udržateľnej vesmírnej infraštruktúry

Podpora sa poskytuje na udržateľný rozvoj a modernizáciu novej a existujúcej infraštruktúry na obežnej dráhe a pozemnej infraštruktúry. To umožní ekologizáciu vesmírneho priemyslu vyrábajúceho nosné rakety a vesmírne plavidlá (napr. satelity) a súvisiace pozemné segmenty. Zahŕňa to výrobné, montážne, skúšobné, prevádzkové a vypúšťacie zariadenia a zariadenia na údržbu v záujme vývoja ekologickejších vesmírnych plavidiel, systémov nosných rakiet a pridružených zariadení. Zahrnuté je aj čistejšie využívanie kozmického priestoru prostredníctvom sťahovania z obežnej dráhy a vyraďovania z prevádzky.

Podporujú sa aj zložky vesmírneho programu Únie a súvisiace služby, ako aj ciele Stratégie pre Európu v oblasti kozmického priestoru (88) v záujme maximalizácie prínosov pre spoločnosť a hospodárstvo Únie. To umožní rozvoj špecializovaných služieb a aplikácií, ktoré plnia existujúce a vznikajúce potreby používateľov, a to aj v prioritných oblastiach zmeny klímy, udržateľného rozvoja, konektivity a bezpečnosti.

6.1.1.6. Rozvoj infraštruktúry udržateľného cestovného ruchu

Pomoc pri rozvoji infraštruktúry a služieb udržateľného cestovného ruchu musí prispievať k posilneniu dlhodobej konkurencieschopnosti sektora podporou projektov presadzujúcich posun smerom k udržateľnému, inovatívnemu a digitálnemu cestovnému ruchu.

6.1.1.7. Rozvoj na mori v záujme dekarbonizácie

Podpora v týchto oblastiach musí prispievať k výrobe elektriny na mori s cieľom uspokojiť budúci dopyt po energii. Musí tiež zmierňovať početné požiadavky na pôdne zdroje EÚ zlepšením produktivity vodných a morských zdrojov, čo zahŕňa napríklad produkciu a využívanie rias a ďalších nových zdrojov bielkovín, ktoré majú potenciál zmierniť tlak na poľnohospodársku pôdu.

Podpora sa musí zameriavať na zavádzanie:

a) plávajúcich veterných parkov;

b) vývoja s cieľom premeniť prístavy z dopravných uzlov na platformy ponúkajúce služby údržby v odvetví priemyselných činností v príbrežných oblastiach;

c) kabeláže pre sústavu na mori s osobitným zameraním na pripojenia striedavého prúdu z turbín do platforiem, ktoré potom využívajú prepojovacie vedenia jednosmerného prúdu vedúce na pobrežie;

d) zariadení v oblasti energie z vĺn a prílivu;

e) akvakultúry na mori.

6.1.1.8. Strategické investície do kritickej infraštruktúry

Strategické investície v rámci segmentu týkajúceho sa udržateľnej infraštruktúry sa môžu zameriavať na projekty, ktoré prispievajú k stabilite, prevádzkovej bezpečnosti a odolnosti častí kritickej infraštruktúry, či už fyzických alebo virtuálnych, alebo dodávateľských reťazcov kritickej infraštruktúry, alebo priamo na kritické prvky infraštruktúry, najmä so zreteľom na ekologickú a digitálnu transformáciu Únie.

Podporované operácie sa môžu zameriavať aj na spoločnosti vrátane MSP, ktoré vyrábajú tovar a poskytujú služby, ktoré pomáhajú pri prevádzke a údržbe kritickej infraštruktúry v súlade s prioritami uvedenými v tomto oddiele 6.1.1.8.

Investičné operácie týkajúce sa kritic