ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Litva sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V rámci svojho programu stability na rok 2015 Litva požiadala o uplatnenie doložky o dôchodkovej reforme. Litva odhaduje rozpočtové náklady dôchodkovej reformy za rok 2016 na 0,1 % HDP. V závislosti od potvrdenia Eurostatu, že dôchodková reforma spĺňa potrebné podmienky a berúc do úvahy, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu, Rada zastáva názor, že Litva by v roku 2016 mohla využiť požadovanú dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu. Vláda vo svojom programe stability plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2018 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Vláda chce dodržať strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – počas celého programového obdobia. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 vo výške 42,2 % a v roku 2018 klesne na 33,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Avšak potrebné opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 z toho dôvodu, že rast čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP presiahol referenčnú hodnotu. Na roky 2015 a 2016 sa štrukturálne saldo aj rast výdavkov značne odchyľujú od požadovaného postupu úprav, čo naznačuje riziko výraznej odchýlky v roku 2016. Preto budú v obidvoch rokoch potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Litva nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Okrem toho napriek nedávnemu pokroku by sa mal súčasný fiškálny rámec ďalej zlepšovať, a to posilnením svojho záväzného charakteru a zabezpečením plného súladu s fiškálnymi ustanoveniami EÚ. Daňové príjmy Litvy vo veľkej miere závisia od nepriameho zdanenia a zdanenia práce, zatiaľ čo príjmy z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania majetku sú stále nízke. Litva aj naďalej čelí výzvam v oblasti daňovej disciplíny, najmä v súvislosti s DPH.
(2)

Eurozóna je viac než len súhrn svojich členov. Ekonomiky v eurozóne sú úzko prepojené, čo podčiarkuje potrebu výraznejšej koordinácie fiškálnych, finančných a štrukturálnych politík. Orientáciou politiky na úrovni eurozóny by sa mal podporovať rast a zamestnanosť a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa udržiaval a posilňoval pokrok pri obnove rovnováhy. Členské štáty eurozóny majú osobitnú zodpovednosť za účinné vykonávanie rámca správy hospodárskych záležitostí, ktorý sa v posledných rokoch výrazne posilnil. Vyžaduje si to silnejší tlak zo strany ostatných krajín na podporu vykonávania vnútroštátnych reforiem a fiškálnej obozretnosti. Takisto si to vyžaduje rozsiahlejšie posudzovanie vnútroštátnych reforiem z perspektívy eurozóny, osvojenie si potenciálnych účinkov presahovania a stimuláciu politík, ktoré majú osobitný význam pre riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.
(12)

Preferenčné sektorové dohody o sociálnom zabezpečení, najmä vysoko dotovaný dôchodkový systém pre poľnohospodárov a baníkov, predstavujú vysoké rozpočtové náklady a môžu prispievať k obmedzeniu pracovnej mobility. Počet poistených osôb v systéme osobitného zabezpečenia pre farmárov od roku 2007 pomaly klesá a v roku 2019 sa dostane podľa očakávaní vlády na úroveň 1,18 milióna osôb, pričom počet poberateľov dôchodkových dávok, ktorý predstavuje 1,229 milióna osôb, bude pravdepodobne až do roku 2018 narastať. Od roku 2011 predstavujú výdavky zo štátneho rozpočtu na dôchodkový systém poľnohospodárov (KRUS) konštantne 1 % HDP. Farmári nemajú žiadnu všeobecnú daňovú povinnosť ani požiadavku mať účtovný systém, pričom samofinancovanie systému KRUS je nízke. V roku 2014 bolo v Poľsku 1,382 milióna fariem, z ktorých 52 % rozlohou neprekračuje 5 hektárov (GUS). Baníci sú vyňatí zo všeobecného verejného dôchodkového systému s pevne stanovenými príspevkami, pričom majú osobitné preferenčné dôchodkové multiplikačné koeficienty, čo pre verejné financie predstavuje značné ročné náklady vo výške viac než 0,5 % HDP. Nepriaznivé demografické vyhliadky sa už premietli do poklesu populácie v produktívnom veku. Zásadný význam má preto udržiavanie pozitívneho trendu zamestnanosti najmä v prípade starších pracovníkov, a to aj v záujme zachovania primeranosti a udržateľnosti verejného dôchodkového systému. Hoci sa priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku v posledných rokoch zvýšil, stále je výrazne nižší než zákonný vek odchodu do dôchodku. Preto platí, že zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku je kľúčové pre dlhodobú sociálnu primeranosť budúcich dôchodkov a stabilitu verejných financií, ako aj v záujme zvýšenia účasti na trhu práce.
(8)

V záujme podpory trvalého a vyváženého rastu v budúcnosti by sa mali riešiť infraštruktúrne potreby. Verejné investície po dosiahnutí vrcholu na úrovni 5,2 % HDP v roku 2008 klesli na najnižšiu úroveň 1,8 % HDP v roku 2013, po čom nasledovalo mierne oživenie v roku 2014, ale stále sa nachádzali výrazne pod priemerom EÚ. Okrem toho sa zdá, že kríza viedla k štrukturálnemu posunu v zložení výdavkov verejnej správy, a to od investícií smerom k bežným výdavkom. Kapitálové výdavky dosahovali v rokoch 2010 – 2013 v priemere iba 4,8 % celkových výdavkov, čo je menej ako polovica dlhodobého priemeru v rokoch 1995 – 2008. Sedem rokov trvajúce prudké znižovanie verejných investícií malo negatívny dosah na kvalitu a primeranosť infraštruktúry a na vládnu podporu nehmotných investícií. Existujú závažné kapacitné nedostatky v oblasti bývania, vody, verejnej dopravy a zmiernenia zmeny klímy. Dopyt po novom bývaní v hlavných mestských oblastiach v súčasnosti výrazne prevyšuje ponuku. V dôsledku toho sa ceny a nájom obytných nehnuteľností v mestských oblastiach v roku 2014 prudko zvýšili, po čom nasledovalo spomalenie ich rastu v roku 2015. V súčasnosti neexistuje žiadny dôkaz nadhodnotenia, ale ak sa nevyriešia prekážky, ktoré obmedzujú odvetvie stavebníctva a ponuku bývania vrátane niektorých prekážok viazaných na verejnú infraštruktúru, mohlo by to vytvoriť riziká nerovnováh. Uvedený posun v oblasti verejných výdavkov ovplyvnil aj podporu verejného sektora v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktorá bola v roku 2014 nižšia ako v roku 2007. V súčasnosti sa Írsko nachádza na 22. mieste v Únii, pokiaľ ide o verejný výskum a vývoj vyjadrený ako percentuálny podiel HDP. To má negatívny dosah na konkurencieschopnosť MSP.
(5)

Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 Španielsko plánuje dosiahnuť ciele celkového deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2016 a 2,9 % HDP v roku 2017. Nadmerný deficit sa teda má podľa plánov napraviť o jeden rok neskôr, než v súčasnosti odporúča Rada, po tom, ako sa v roku 2014 a 2015 nenaplnilo fiškálne úsilie a ciele celkového deficitu. Pri týchto cieľoch sa počíta s plnohodnotnou realizáciou trvalých úspor vo výške 0,4 % HDP na úrovni ústrednej a regionálnej verejnej správy, ako bolo oznámené v reakcii na samostatné odporúčanie Komisie z 9. marca 2016. Deficit bude podľa plánov následne ďalej klesať, až dosiahne úroveň 1,6 % HDP v roku 2019. Dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa však v časovom rámci programu stability neplánuje. Konkrétne to znamená, že prepočítané štrukturálne saldo sa má podľa prognóz v rokoch 2016 a 2017 zlepšiť len minimálne, na približne –2 % HDP, a pomaly sa má zhoršovať až na úroveň –2 % HDP v roku 2019. Pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2015 len minimálne, na úroveň 99,2 % HDP, a očakáva sa, že v rokoch 2016 a 2017 sa zníži mierne a v nasledujúcich dvoch rokoch zásadne, a to až na úroveň 96 % HDP v roku 2019, keď primárne saldo dosiahne prebytok. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na roky 2016 a 2017 a následne mierne optimistický; Schválil ho španielsky nezávislý daňový úrad. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit v roku 2016 dosiahnuť úroveň 3,9 % HDP a v roku 2017 úroveň 3,1 % HDP, čo prekračuje ciele celkového deficitu stanovené v programe stability. Nepredpokladá sa teda, že by Španielsko napravilo nadmerný deficit do roku 2016 v súlade s odporúčaním Rady. Riziká, ktoré ohrozujú cieľové deficity v programe, z veľkej časti pramenia z neistoty, pokiaľ ide o realizáciu úspor na základe opatrení z marca/apríla 2016. Keďže štrukturálny deficit sa má podľa prognóz v oboch rokoch mierne zvýšiť, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 preto budú potrebné ďalšie opatrenia.
(16)

V roku 2015 Taliansko dôkladne zreformovalo svoje pravidlá a inštitúcie trhu práce prostredníctvom reformy zákona o pracovných miestach. Vykonávanie reformy aktívnych politík trhu práce je kľúčom k aktivácii tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení, najmä dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí. V súčasnosti existuje celý rad administratívnych a politických výziev a výziev v súvislosti so zdrojmi. V tejto súvislosti je potrebné najmä posilniť verejné služby zamestnanosti a podrobne monitorovať poskytovanie služieb. Zreformoval sa systém učňovskej prípravy, tak aby zahŕňal aj dospelé prepustené osoby a rozšíril príležitosti pre mladých ľudí, ale jeho implementácia stále prebieha. Druhostupňové vyjednávanie nie je v Taliansku dostatočne rozvinuté a brzdí zavádzanie inovačných riešení na úrovni podnikov, ktoré by mohli zlepšiť produktivitu a lepšie prispôsobiť mzdy podmienkam na trhu práce. Opatrenia v tejto oblasti sa musia prijímať až po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi. Sociálni partneri nedosiahli dohodu o reforme kolektívneho vyjednávania. Reforma sa očakáva do konca roka 2016, tak ako sa plánuje v národnom programe reforiem. Miera účasti žien na trhu práce patrí medzi najnižšie v EÚ. Ženy prevládajú na atypických a neistých pracovných miestach, predstavujú väčšinu neštandardných pracovníkov a hrozí im, že sa ich obzvlášť nepriaznivo dotkne tieňová ekonomika. Daňový systém a systém sociálnych dávok odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach od nástupu do práce a zákon o pracovných miestach tento problém účinne nevyriešil. Obmedzená dostupnosť cenovo prístupných služieb starostlivosti zároveň bráni účasti žien s deťmi a účasti starších príbuzných na trhu práce. Miery chudoby sú vysoké – viac ako štvrtina Talianov je ohrozená chudobou alebo sociálnym vylúčením – a poskytovanie sociálnej pomoci je naďalej slabé a fragmentované. Prijatie a vykonávanie národnej stratégie na boj proti chudobe a racionalizácia výdavkov v sociálnej oblasti by mohli byť prvým krokom smerom k postupnému zavádzaniu systému primeranej sociálnej pomoci založeného na zásade aktívneho začlenenia na vnútroštátnej úrovni vo všeobecnosti rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Významný pokrok sa dosiahol v oblasti reformy vzdelávania. Školská reforma bola schválená v júli 2015 a vykonávacie vyhlášky sa majú prijať do januára 2017.
(5)

Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda na prebytok vo výške 0,1 % HDP do roku 2019. Štrukturálne saldo sa postupne zlepší tak, že Malta dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2016 klesne na 62,6 % a v roku 2019 ďalej klesne na 55,5 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2016 vierohodný a na obdobie rokov 2017 – 2019 opatrný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje vysoké riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016 posudzovaných spoločne, ktorá v podstate vyplýva zo sklzu v roku 2015 a ktorú treba napraviť v roku 2016, a to pri nezmenených politikách v roku 2017. Sklz v roku 2015 možno čiastočne vysvetliť nárastom investícií, vo veľkej miere v dôsledku mimoriadne vysokého čerpania finančných prostriedkov EÚ v rámci príprav na ukončenie programového obdobia 2007 – 2013. S cieľom zmierniť odchýlku v priebehu dvoch rokov 2015 – 2016 sú v programe stability na rok 2016 zahrnuté dodatočné opatrenia na rok 2016, ktoré ešte nemohli byť zahrnuté v prognóze Komisie z jari 2016. Tieto opatrenia sú zamerané na zníženie primárnych výdavkov (o 0,16 % HDP) najmä v oblasti odmien zamestnancov, medzispotreby a kapitálových transferov. Okrem toho odhady niektorých príjmových opatrení na obdobie rokov 2016 – 2019 boli revidované tak, aby odrážali aktuálnejšie informácie, ako aj skutočný dosah opatrení na rok 2015. Ako celok majú tieto opatrenia účinok, ktorý pomáha znížiť čistý deficit o 0,2 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie by sa zohľadnením týchto opatrení zlepšilo štrukturálne úsilie a štrukturálne saldo by poukazovalo na istú odchýlku v priemere za obidva roky 2015 a 2016, zatiaľ čo riziko významnej odchýlky by pretrvávalo aj v roku 2017. Malta podľa predpokladov splní referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2016 aj v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Malte hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v rokoch 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.
(7)

Vysokú verejnú zadlženosť sprevádzajú slabé výsledky v oblasti vývozu a konkurencieschopnosti. Vonkajšia výkonnosť sa od roku 2000 zhoršila, ako to dokazujú straty podielu na celosvetovom trhu, a situáciu zhoršuje aj vývoz, ktorý je orientovaný hlavne na menej dynamické trhy. Hoci v posledných rokoch došlo k zastaveniu negatívneho trendu v oblasti podielu na trhu, akumulované straty sú naďalej značné. Vývozným kapacitám krajiny neprospieva ani špecializácia na trhové segmenty, ktoré sú viac vystavené cenovej konkurencii. Je to osobitne ťažko zlučiteľné s vysokými nákladmi práce v tejto krajine. Jednotkové náklady práce donedávna rýchlo stúpali v dôsledku nízkeho rastu produktivity, a najmä v dôsledku rýchleho rastu miezd. Rýchly rast miezd možno pripísať najmä určitým prvkom systému stanovovania miezd. Na jednej strane marže pre reálny rast miezd boli opakovane nastavené príliš vysoko. Na druhej strane inflácia opakovane prevyšovala očakávania a úroveň inflácie v susedných krajinách. Štrukturálny rozdiel v mierach jadrovej inflácie medzi Belgickom a susednými krajinami je spôsobený hlavne vyšším rastom cien za služby a suboptimálnym fungovaním maloobchodného trhu. Táto inflácia sa premietla do rastu miezd cez všeobecnú prax automatickej indexácie miezd. Spoločne tieto faktory zhoršili účinnosť vysokokoordinovaného systému stanovovania miezd. V snahe zvrátiť pokles konkurencieschopnosti a jeho negatívny vplyv na vývoz a zamestnanosť belgické orgány v posledných rokoch zasahovali do procesu stanovovania miezd. Uložili sa opatrenia v oblasti zmierňovania mzdových požiadaviek vrátane obmedzení zvyšovania reálnych miezd a pozastavenia programov indexácie miezd. Okrem toho sa pracuje na uzákonení znížení príspevkov do sociálneho zabezpečenia. V snahe zabezpečiť trvalosť tejto nápravy sú však potrebné štrukturálne reformy rámca stanovovania miezd v súlade s odporúčaniami Rady z posledných rokov. Hoci vláda má v úmysle zrevidovať zákon z roku 1996 o podpore zamestnanosti a ochrane konkurencieschopnosti, ktorý poskytuje základ, na ktorom sociálni partneri každé dva roky stanovujú „mzdovú normu“, dosiaľ nebol zaznamenaný výraznejší pokrok. Ak by sa zabezpečilo formálnejšie prepojenie medzi mzdami a produktivitou, pomohlo by to zmraziť doterajšie nárasty a predišlo by sa opätovnému výskytu minulých problémov.
(8)

Vysoký verejný dlh na úrovni viac ako 60 % HDP spôsobuje, že Slovinsko je zraniteľné voči otrasom v oblastiach nominálneho rastu a úrokových sadzieb. Obyvateľstvo v Slovinsku zároveň v porovnaní s väčšinou členských štátov starne rýchlejšie. Slovinsko čelí vysokým rizikám v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií, keďže zaznamenáva najvyšší ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti spomedzi všetkých členských štátov, ktorý vyplýva z plánovaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Plánované verejné výdavky na dôchodky sú najvyššie spomedzi všetkých členských štátov, pričom sa odhaduje nárast z 11,8 % HDP v roku 2013 na 15,3 % HDP v roku 2060. Odhaduje sa, že miera odkázanosti obyvateľstva v dôchodkovom veku sa od roku 2013 do roku 2060 viac ako zdvojnásobí, čo vytvorí významný tlak na dôchodkové systémy. Plánované implicitné záväzky, ktoré sa týkajú výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sú odzrkadlením dlhodobých výziev v tejto oblasti. Navyše v budúcnosti možno očakávať problémy s primeranosťou pracovníkov pre trh práce v prípadoch neúplnej dĺžky pracovného života, keďže počet osôb s neúplnými alebo krátkymi pracovnými kariérami sa zvyšuje, čo vyplýva aj z ich neskorého vstupu na pracovný trh, krátkodobých zamestnaní a nízkej miery príspevkov do dôchodkového systému. Biela kniha o dôchodkoch bola uverejnená v apríli 2016 a slúži ako základ rozsiahlej verejnej konzultácie. Výsledky tejto verejnej konzultácie sa premietnu do novej dôchodkovej reformy, ktorá by sa mala prijať v súčasnom volebnom období, pričom ju odštartuje rýchla dohoda so sociálnymi partnermi o jej kľúčových aspektoch, najmä o veku odchodu do dôchodku, výške dôchodkov, indexácii a optimalizácii druhého piliera.
19.

Komisia sa domnieva, že rozsudok z 9. marca 2016 je záväzný a musí sa dodržať. Ústavný súd správne neuplatnil postup zo zákona prijatého 22. decembra 2015. V tomto zmysle Komisia súhlasí s Benátskou komisiou, ktorá pri tomto bode uvádza, že „predtým než ho súd uplatní, sa musí posúdiť ústavnosť každého legislatívneho aktu ohrozujúceho ústavnú kontrolu. […] Už len samotná nadradenosť ústavy znamená, že zákon, ktorý údajne ohrozuje ústavné súdnictvo, musí ústavný súd skontrolovať a v prípade potreby ho ešte pred nadobudnutím účinnosti zrušiť“. (25) Komisia ďalej zdôrazňuje, že keďže podľa zákona prijatého 22. decembra 2015 sa na vynesenie rozsudku vyžaduje kvórum 13 sudcov v pléne, pričom ústavný súd sa skladá iba z 12 sudcov, nemohol by preskúmať ústavnosť zmien z 22. decembra 2015, ako to vyžadovali prvý predseda najvyššieho súdu, ombudsman a Národná rada súdnej moci. Bolo by to v rozpore s poľskou ústavou, podľa ktorej ústavný súd zabezpečuje ústavné preskúmanie. Podobne by ústavný súd nemohol rozhodnúť o ústavnosti požiadavky na kvalifikovanú väčšinu, ak by zároveň vyhovel požiadavke, ktorej ústavnosť práve skúma.
1.

Grécko by malo zabezpečiť, aby bol dostatok prijímacích zariadení a aby prijímacie podmienky vo všetkých prijímacích zariadeniach pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu spĺňali normy stanovené v práve Únie, najmä v smernici 2013/33/EÚ. Grécko by malo predovšetkým minimálne: a) zriadiť primeraný počet trvalých otvorených prijímacích zariadení, ktorý zodpovedá počtu žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorých prijíma alebo pravdepodobne bude prijímať a v ktorých je možné ubytovať všetkých žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osoby od nich závislé v primeraných podmienkach počas konania o azyle; b) zabezpečiť, aby bol dostupný primeraný počet dočasných otvorených prijímacích zariadení alebo aby tieto zariadenia mohli byť v krátkom čase k dispozícii, aby bolo možné ubytovať neočakávaný prílev žiadateľov o medzinárodnú ochranu, a v ktorých by bolo možné ubytovať všetkých takýchto žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osoby od nich závislé v primeraných podmienkach; c) zabezpečiť, aby tieto zariadenia mali oddelené, otvorené ubytovacie miesta pre slobodných mužov, slobodné ženy, rodiny a zraniteľné osoby, najmä maloletých bez sprievodu, ktoré môžu zaručiť súkromie a celistvosť rodiny; d) zabezpečiť, aby maloletí bez sprievodu žiadajúci o azyl boli hneď umiestnení do vhodných ubytovacích priestorov, a nie držaní v nevyhovujúcich podmienkach v zariadení určenom na zaistenie. Grécko by malo urýchlene zriadiť potrebné ubytovacie miesta pre maloletých bez sprievodu a zaistiť, aby boli tieto zariadenia dlhodobé; e) zabezpečiť, aby boli ubytovacie zariadenia udržiavané a aby rôzne zmluvné služby, ako je upratovanie, sanitácia a stravovacie služby, boli primerane financované s cieľom zabrániť prerušeniu poskytovania služieb; f) zabezpečiť, aby sa všetky dočasné zariadenia v Grécku zmodernizovali tak, aby poskytovali všetky uvedené podmienky tam, kde sú žiadatelia o azyl umiestnení a zostávajú v Grécku počas ich konania o azyle. Prijímacie podmienky vo všetkých prijímacích zariadeniach by takisto mali: g) zaručovať žiadateľom potrebnú zdravotnú starostlivosť, ktorá zahŕňa aspoň pohotovostnú zdravotnú starostlivosť a základnú liečbu chorôb a závažných duševných porúch; h) poskytovať maloletým účinný prístup k štátnemu vzdelávaciemu systému počas trvania konania o azyle vrátane jazykových kurzov, aby žiadne dieťa nezostalo bez vzdelania. Grécke orgány by mali vykonávať posúdenie potrieb z hľadiska celkovej potrebnej prijímacej kapacity a povahy tejto kapacity, a toto posúdenie priebežne aktualizovať v súlade s novým vývojom situácie. Toto posúdenie potrieb by sa malo priebežne zohľadňovať vo vytváraní kapacít v súlade s odporúčaniami 1 písm. a) a b) vyššie. Grécke orgány by mali tiež zabezpečiť nepretržité riadenie a koordináciu všetkých zariadení a zabezpečiť, aby príslušné ministerstvá mali primerané zdroje na tento účel.
4.

Členské štáty, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov a iné zainteresované strany by mali úradu EFSA poskytnúť údaje o monitorovaní vyjadrené na základe celkovej hmotnosti spolu s informáciami v elektronickom formáte predkladania správ, ako stanovil úrad EFSA na účely ich zhromaždenia do jednej databázy, do 1. októbra 2016, 2017 a 2018. Údaje o výskyte dostupné z predchádzajúcich rokov, ktoré ešte neboli poskytnuté, by sa mali zaslať rovnakým spôsobom pri najbližšej príležitosti.
—

V prípade, že nie je možné poskytnúť presné informácie o zónach ICES, v ktorých boli ryby ulovené, pri predaji sleďa s veľkosťou > 17 cm, lososa, pstruha morského a šproty s veľkosťou > 12,5 cm do iných členských štátov EÚ alebo pri ich predaji na domácom trhu, na ktorý sa nevzťahuje výnimka, by sa zo šarže rýb mali vždy odobrať vzorky, ktoré by sa mali analyzovať na prítomnosť dioxínov, sumy dioxínov a PCB podobných dioxínom a PCB nepodobných dioxínom podľa právnych predpisov EÚ s cieľom overiť, či sú v súlade s právnymi predpismi EÚ. Táto skutočnosť by sa mala jasne uviesť v sprievodných dokumentoch. Správu o výsledku analýzy je možné pripojiť alebo by sa mala sprístupniť na požiadanie.
1.

Pod „návrhom dohody alebo zmluvy“ v zmysle článku 103 zmluvy treba rozumieť akúkoľvek dohodu dohodnutú členským štátom bez ohľadu na jej označenie, ktorá sa týka záležitostí patriacich do oblasti pôsobnosti zmluvy (6). Do pôsobnosti článku 103 patria aj návrhy dohôd a zmlúv, ktorými sa menia existujúce dohody alebo zmluvy medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a tretím štátom, medzinárodnou organizáciou alebo štátnym príslušníkom tretieho štátu týkajúce sa záležitostí patriacich do oblasti pôsobnosti zmluvy. Návrh dohôd alebo zmlúv o dodávke alebo spracovaní, premene alebo úprave rúd, zdrojových materiálov alebo osobitných štiepnych materiálov, ktoré majú byť uzavreté medzi podnikmi a oznamovať sa Zásobovacej agentúre Euratomu alebo sa jej predkladať na uzavretie v súlade s kapitolou 6 hlavy II zmluvy, by sa však Komisii podľa článku 103 nemali oznamovať.