VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/244

z 11. februára 2019,

ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Začatie

(1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 31. januára 2018 antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne (ďalej len „dotknutá krajina“) do Európskej únie na základe článku 10 základného nariadenia. Uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len oznámenie o začatí konania).

(2) Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý v mene výrobcov 18. decembra 2017 podala Európska rada pre bionaftu (European Biodiesel Board, ďalej len „EBB“ alebo „navrhovateľ“). Výroba navrhovateľa predstavuje približne 70 % celkovej výroby bionafty v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o subvencovaní a o hrozbe ujmy, ktorá z neho vyplýva, ktoré boli dostatočným dôvodom na začatie prešetrovania.

(3) Pred začatím antisubvenčného prešetrovania Komisia oznámila argentínskej vláde (3), že dostala riadne doložený podnet, a prizvala argentínsku vládu ku konzultáciám v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia. Argentínska vláda prijala túto ponuku, a konzultácie sa uskutočnili 24. januára 2018. Počas konzultácií a v nasledujúcich výmenách informácií s argentínskou vládou sa náležite vzali na vedomie pripomienky predložené argentínskou vládou. Nebolo však možné dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

(4) Po vydaní oznámenia o začatí konania boli Komisii doručené pripomienky od Argentínskej komory pre bionaftu (Cámara Argentina de Biocombustibles, ďalej len „CARBIO“) týkajúce sa začatia konania. Komora CARBIO vo svojich pripomienkach uviedla, že argentínske výrobné odvetvie bionafty nie je subvencované a že dovoz argentínskej bionafty nepredstavuje pre výrobné odvetvie Únie nijakú hrozbu značnej ujmy.

(5) Pokiaľ ide o dôkazy o subvencovaní vo fáze začatia prešetrovania, Komisia sprístupnila verejnú verziu podnetu a v správe o dostatočnosti dôkazov poskytla analýzu dôkazov dostupných v tejto fáze, na základe ktorých sa začalo prešetrovanie.

(6) Pokiaľ ide o dôkazy o hrozbe ujmy, komora CARBIO uviedla, že navrhovateľ neposkytol dostatočné dôkazy týkajúce sa kritérií v článku 8 ods. 8 základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o značné zvýšenie dovozu, voľne disponibilnú kapacita v Argentíne a vplyv argentínskeho dovozu na ceny. Argumentácia komory CARBIO však vychádzala z veľkej časti z príliš pesimistických odhadov vývoja argentínskeho vývozu v roku 2018, ktorý mal podľa odhadu tejto komory za celý rok 2018 dosiahnuť 480 000 ton do všetkých krajín sveta, pričom tento nízky údaj, ktorý bol o 70 % nižší než príslušné údaje za rok 2016 a 2017 (4), nepodložila. Pri takejto nízkej úrovni by argentínsky dovoz údajne nepredstavoval pre výrobné odvetvie Únie hrozbu ujmy. Komisia zvážila dôkazy uvedené v podnete (na základe skutočného dovozu do augusta 2017 a odhadov na rok 2018, ktoré vychádzali z údajov o výrobe v správe siete GAIN (5)), ktoré poukazovali na oveľa vyššiu odhadovanú úroveň dovozu. Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu, komora CARBIO potvrdila, že výrobná kapacita v Argentíne skutočne značne prevyšuje domácu spotrebu viac než o 3 milióny ton.

(7) Tieto tvrdenia boli z uvedených dôvodov zamietnuté.

1.2. Registrácia dovozu

(8) Navrhovateľ predložil 21. februára 2018 žiadosť o registráciu dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila 24. mája 2018 vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/756 (ďalej len „nariadenie o registrácii“) (6), ktorým sa od 25. mája 2018 zavádza registrácia dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne.

(9) V reakcii na žiadosť o registráciu predložili zainteresované strany pripomienky, ktorými sa Komisia zaoberala v nariadení o registrácii. Komisia mala k dispozícii dostatočné dôkazy odôvodňujúce potrebu registrácie dovozu.

(10) Podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia sa registrácia dovozu dotknutého výrobku zavádza, aby sa zabezpečilo, že ak sú výsledkom prešetrovania zistenia, ktoré vedú k uloženiu vyrovnávacích ciel, uvedené clá sa môžu v súlade s uplatniteľnými právnymi ustanoveniami po splnení potrebných podmienok vyberať z registrovaného dovozu spätne.

(11) Po uverejnení nariadenia o registrácii dostala Komisia v tejto súvislosti pripomienky od argentínskej vlády a od komory CARBIO.

(12) Pripomienky argentínskej vlády sa týkali tvrdenia, že Komisia nepredložila dostatočné dôkazy o subvencovaní a nepreukázala, že ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil masívny dovoz argentínskej bionafty v pomerne krátkom období.

(13) Ako je vysvetlené v odôvodneniach 5 až 7, Komisia usúdila, že v čase začatia konania mala dostatočné dôkazy o subvencovaní a hrozbe ujmy. V odôvodnení 14 nariadenia o registrácii Komisia navyše uviedla dôkazy o masívnom náraste dovozu bionafty z Argentíny v absolútnom vyjadrení a z hľadiska podielu na trhu v období medzi augustom 2017 a marcom 2018, ktoré mohli preukazovať existenciu značnej ujmy ku koncu obdobia prešetrovania. Z tohto dôvodu boli tieto tvrdenia zamietnuté.

1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

(14) Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do 31. decembra 2017 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2014 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.4. Zainteresované strany

(15) Zainteresované strany boli vyzvané v oznámení o začatí konania, aby sa obrátili na Komisiu s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a argentínsku vládu, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich na účasť.

(16) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

1.5. Výber vzorky

(17) Komisia vo svojom oznámení o začatí konania uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.5.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(18) Komisia vo svojom oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť.

(19) Predbežná vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie a bola reprezentatívna z hľadiska širokého geografického rozloženia. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 19 % celkového objemu výroby výrobného odvetvia Únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k predbežnej vzorke vyjadrili pripomienky.

(20) Komisia dostala odôvodnené pripomienky k predbežnej vzorke od komory CARBIO, spoločnosti Greenergy Fuels Limited a navrhovateľa. Podrobnejšia analýza týchto pripomienok sa uvádza v odôvodneniach 310 až 313.

(21) Výsledkom je, že Komisia nahradila jedného výrobcu z Únie v predbežnej vzorke iným výrobcom. Konečnú vzorku tvorili traja výrobcovia z Únie nachádzajúci sa v troch rôznych členských štátoch. Predstavovali vyše 23 % výroby v Únii.

1.5.2. Výber vzorky dovozcov

(22) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(23) Dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na malý počet neprepojených dovozcov rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

1.5.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Argentíne

(24) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Argentíne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala argentínske orgány, aby určili a/alebo oslovili prípadných ďalších vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

(25) Požadované informácie poskytlo a so zaradením do vzorky súhlasilo deväť výrobcov v dotknutej krajine. Komisia vylúčila zo vzorky jednu spoločnosť, keďže počas obdobia prešetrovania nevyvážala bionaftu do Únie. Zostávajúcich osem spoločností alebo skupín spoločností predstavovalo 100 % vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. V súlade s článkom 27 ods. 1 písm. b) základného nariadenia Komisia vybrala túto vzorku troch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť: — skupinu Renova (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentína, — skupinu T6 (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentína, — Louis Dreyfus Commodities („LDC“) Argentina SA, Argentína.

(26) Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali 84 % celkového vývozu dotknutého výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

(27) V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia Komisia konzultovala výber vzorky so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s argentínskou vládou. Komisia nedostala k navrhovanej vzorke nijaké pripomienky.

1.5.4. Individuálne preskúmanie

(28) Ani jeden vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, nepožiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia.

1.6. Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

(29) Komisia zaslala dotazníky argentínskej vláde, trom skupinám vyvážajúcich výrobcov zaradeným do vzorky, trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a dvom neprepojeným dovozcom, ktorí sa prihlásili.

(30) Komisia dostala vyplnené dotazníky od argentínskej vlády, všetkých skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale iba od jedného z dvoch spolupracujúcich neprepojených dovozcov.

(31) Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencie, z nej vyplývajúcej hrozby ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste sa uskutočnilo v priestoroch argentínskych ministerstiev agropriemyslu, zahraničných vecí, výroby a daní a zúčastnili sa ho aj predstavitelia ďalších príslušných ministerstiev. Overovania na mieste sa uskutočnili aj v priestoroch bánk Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina a Banco de la Nación Argentina.

(32) Overovania na mieste podľa článku 26 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch navrhovateľa a týchto spoločností: výrobcovia z Únie: — Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) a Barcelona, Španielsko, — Saipol, Grand-Couronne, Francúzko, — Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Lipsko, Nemecko, vyvážajúci výrobcovia v Argentíne zaradení do vzorky: — skupina Renova: — Molinos Agro SA, Buenos Aires, — Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires, — Vicentin SAIC, Buenos Aires, — skupina T6: — Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires, — Bunge Argentina SA, Buenos Aires, — LDC Argentina SA, Buenos Aires.

1.7. Neuloženie predbežných opatrení a ďalší postup

(33) Keďže Komisia považovala za potrebné získať ďalšie informácie o vývoji po skončení obdobia prešetrovania, ktoré by mohli potvrdiť predbežné zistenia Komisie a lepšie objasniť záujem Únie, rozhodla sa, že v tomto prípade neuloží predbežné opatrenia.

(34) Komisia 21. septembra 2018 prostredníctvom informačného dokumentu obsahujúceho opis jej predbežných zistení informovala všetky zainteresované strany, že na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne do Únie neuloží predbežné vyrovnávacie clá. Šesť členských štátov (Francúzsko, Španielsko, Bulharsko, Poľsko, Portugalsko a Rumunsko) 8. októbra 2018 požiadalo Komisiu, aby v tomto prípade uložila predbežné vyrovnávacie opatrenia. Komisia listom z 10. októbra 2018 potvrdila, že prešetrovanie stále prebieha a že zváži ďalšie skutočnosti (najmä vývoj bezprostredne po skončení obdobia prešetrovania).

(35) Viaceré zainteresované strany predložili k informačnému dokumentu písomné podania. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia, a to aj úradníkom pre vypočutie.

(36) Po poskytnutí informačného dokumentu boli doručené pripomienky od argentínskej vlády, komory CARBIO, všetkých skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a od navrhovateľa.

(37) Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Medzi tieto informácie patrili okrem iného najmä ďalšie vyplnené dotazníky doručené od navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa týkali vývoja po období prešetrovania, údaje o dovoze bionafty do Únie po skončení obdobia prešetrovania a údaje, ktoré poskytli zainteresované strany po poskytnutí informačného dokumentu.

(38) Komisia 3. decembra 2018 poskytla všetkým stranám informácie o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľa uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz dotknutého výrobku do Únie. Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného poskytnutia informácií.

(39) Po konečnom poskytnutí informácií EBB, Copa (Committee of Professional Agricultural Organisations – Výbor profesijných poľnohospodárskych organizácií), Cogeca (Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii) a Európska aliancia pre olejniny (European Oilseed Alliance) privítali zámer Komisie uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz dotknutého výrobku do Únie.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(40) Dotknutým výrobkom sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínové plynové oleje získané syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, bežne známe ako „bionafta“, v čistom stave alebo obsiahnuté v zmesi, s pôvodom v Argentíne (ďalej len „dotknutý výrobok“).

(41) Z prešetrovania vyplynulo, že bionaftu vyrábanú v Argentíne tvorí výlučne sójový metylester (soybean methyl ester, ďalej len „SME“) získavaný zo sójového oleja, zatiaľ čo bionaftu vyrábanú v Únii tvorí hlavne repkový metylester (rapeseed methyl ester, ďalej len „RME“), ale vyrába sa aj z iných východiskových surovín vrátane odpadových olejov, ako aj panenských olejov.

(42) SME aj RME patria do kategórie metylesterov mastných kyselín (fatty acid methyl esters, ďalej len „FAME“). Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikáciu rastlinných olejov, konkrétne zmiešavanie oleja s alkoholom, pri ktorom vzniká bionafta a ako vedľajší produkt glycerín. Pojem „metyl“ odkazuje na metanol, najbežnejšie používaný alkohol v tomto procese.

(43) Bionafta SME by sa mohla používať v čistej forme, ale v Únii sa pred použitím spravidla zmiešava. Dôvodom zmiešavania je, že SME vo svojej čistej forme nespĺňa európsku normu EN 14214, pokiaľ ide o jódové a cetánové číslo. Dôvodom zmiešavania SME s RME je, že SME má vyššiu medznú teplotu filtrovateľnosti (ďalej aj „MTF“) ako RME a v chladných oblastiach Európskej únie preto nie je počas zimných mesiacov vhodný na použitie vo svojej čistej forme.

(44) Napokon v odvetví dopravy sa ako palivo v naftových motoroch cestných vozidiel, ako sú automobily, nákladné vozidlá a autobusy, ako aj vlakov, používa zmes bionafty a minerálnej nafty. Bionafta sa vo svojej čistej forme alebo zmiešaná s minerálnou naftou môže používať aj ako vykurovacie palivo v domácich, komerčných alebo priemyselných kotloch a ako palivo pre generátory na výrobu elektrickej energie. Prebiehajú pokusy zaviesť bionaftu v leteckej doprave s cieľom znižovať emisie CO2 v leteckom priemysle.

(45) Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (kódy TARIC 3824999210, 3824999212 a 3824999220), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030).

2.2. Podobný výrobok

(46) Z prešetrovania vyplynulo, že rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky: a) dotknutý výrobok; b) výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Argentíny; c) výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(47) Komisia sa preto rozhodla, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(48) Komisia nedostala nijaké tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku.

3. SUBVENCOVANIE

3.1. Subvencie a programy subvencovania v rozsahu pôsobnosti súčasného prešetrovania

(49) Komisia na základe dostupných informácií vrátane informácií uvedených v podnete, oznámení o začatí konania a vo vyplnených dotazníkoch Komisie prešetrovala údajné subvencovanie zo strany argentínskej vlády prostredníctvom týchto programov subvencovania: 1. vládna podpora odvetviu bionafty vrátane poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu; 2. vládou objednané obstarávanie bionafty za vyššiu než primeranú odplatu (dohoda o dodávkach bionafty); 3. poskytovanie úverov a financovanie vývozu za zvýhodnených podmienok a poskytovanie zvýhodnených úverov Národnou bankou Argentíny (Banco de la Nación Argentina, ďalej aj „BNA“); 4. ušlé alebo nevybrané štátne príjmy, ako sú napríklad zrýchlené odpisovanie v prípade výrobcov bionafty podľa zákona z roku 2006 o biopalivách, oslobodenie od povinnosti odviesť minimálnu predpokladanú daň z príjmu pre výrobcov bionafty podľa zákona z roku 2006 o biopalivách, prípadne odklad takejto povinnosti, a 5. oslobodenia od daňovej povinnosti na provinčnej a miestnej úrovni: a) oslobodenia od daňovej povinnosti na provinčnej úrovni poskytnuté provinciou Córdoba; b) oslobodenia od daňovej povinnosti na provinčnej úrovni poskytnuté provinciou Buenos Aires; c) systém podpory a priemyselného rozvoja provincie Santiago del Estero – provinčný zákon č. 6750; d) dohoda o miestnych daniach medzi spoločnosťou Louis Dreyfus Argentina a obcou General Lagos; e) percentuálne zníženie daňovej sadzby na základe „Pacto Fiscal“ (dekrét 14/1994); f) oslobodenie od dane z nehnuteľností na základe priemyselného práva provincie Santa Fé: oslobodenie od platenia dane z nehnuteľností podľa provinčného zákona č. 8 478/1979 (článok 4) o priemyselnej podpore; g) oslobodenia od daňovej povinnosti na provinčnej úrovni poskytnuté provinciou Santa Fé; h) článok 18329 oslobodenia od kolkovného v provincii Santa Fé; i) článok 127 oslobodenia od dane z obratu pri predaji na vývoz v provincii Santa Fé.

3.2. Vládna podpora odvetvia bionafty vrátane poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu

3.2.1. Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného nariadenia

(50) Komisia informovala argentínsku vládu, že pri preskúmavaní existencie a rozsahu údajnej podpory poskytovanej odvetviu bionafty okrem iného poskytovaním sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu možno bude musieť siahnuť k použitiu dostupných skutočností podľa článku 28 ods. 1 základného nariadenia.

(51) Vo fáze začatia Komisia požiadala argentínsku vládu o poskytnutie kontaktných údajov (názvov, adries a e-mailov) všetkých spoločností dodávajúcich hlavný vstup (sójové bôby) na výrobu dotknutého výrobku. Argentínska vláda tieto kontaktné údaje neposkytla.

(52) Keď Komisia nedostala odpoveď na túto otázku, 17. apríla 2018 poslala argentínskej vláde žiadosť o doplňujúce informácie týkajúce sa najväčších výrobcov/dodávateľov sójových bôbov, ktorí poskytujú vstupy argentínskym výrobcom bionafty.

(53) Vzhľadom na značný počet spoločností poskytujúcich hlavný vstup na výrobu dotknutého výrobku Komisia v duchu dobrej spolupráce a s cieľom zhromaždiť aspoň nejaké relevantné údaje pre prešetrovanie obmedzila svoju žiadosť na údaje iba o desiatich najdôležitejších výrobcoch/dodávateľoch sójových bôbov.

(54) O väčšine týchto výrobcov/dodávateľov vstupov na výrobu dotknutého výrobku Komisia nedostala úplné informácie. V skutočnosti dostala informácie iba o výrobcoch bionafty, ktorí si sami vyrábajú sójový olej (nie sójové bôby). Nedostala žiadne požadované informácie o desiatich najväčších výrobcoch sójových bôbov. Keďže Komisia takéto informácie nemala k dispozícii, dospela k názoru, že nedostala zásadné informácie relevantné pre tento aspekt prešetrovania.

(55) Okrem toho Komisia požiadala o všetky dostupné informácie, uvedené v predchádzajúcom odôvodnení, o tých poskytovateľoch sójových bôbov, v ktorých argentínska vláda nemá žiadne akcie alebo nie je najväčším akcionárom, za roky 2014, 2015, 2016 a obdobie prešetrovania. Tieto informácie požadovala, aby mohla posúdiť, či dodávateľ sójových bôbov a výrobca bionafty boli neprepojení, prepojení alebo boli súčasťou toho istého subjektu. Komisia požadovala dôkazy, že argentínska vláda sa pokúšala osloviť týchto dodávateľov alebo oznámiť Komisii, ako možno také informácie získať (napríklad prostredníctvom príslušných združení). Argentínska vláda neuviedla požadované informácie, ani nijaké dôkazy o svojich pokusoch čo i len osloviť týchto dodávateľov.

(56) V odpovedi z 15. februára 2018 argentínska vláda oznámila, že Komisiou požadované údaje o pestovateľoch sójových bôbov môžu poskytnúť štyri subjekty, z ktorých dva sú združenie ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) a komora CARBIO Zástupcovia útvarov Komisie sa stretli so zástupcami obidvoch subjektov počas overovania na mieste v Argentíne, ale nedostali od nich nijaké údaje o dodávateľoch sójových bôbov. Vzhľadom na obmedzený dostupný čas sa ďalšie dva subjekty (7) neprešetrovali. Na prešetrovanie sa vybrali združenie ACSOJA a komora CARBIO ako dva subjekty, pri ktorých sa najväčšou pravdepodobnosťou predpokladalo, že môžu byť nápomocné pri prešetrovaní.

(57) Počas stretnutia so zástupcami združenia ACSOJA im zástupcovia Komisie položili viaceré otázky týkajúce sa situácie na trhu so sójovými bôbmi v Argentíne, ich dodávateľského vzťahu s výrobcami bionafty a vplyvu vývoznej dane na ich činnosť. Zástupca združenia ACSOJA neposkytol na tieto otázky nijakú zmysluplnú odpoveď a neposkytol konkrétne údaje ani dôkazy, ktoré by boli užitočné pre prešetrovanie. Bolo zrejmé, že združenie ACSOJA jednoducho zastupuje iné zastupujúce subjekty v hodnotovom reťazci sójových bôbov a nie je schopné odpovedať na podrobné zisťovanie, ani poskytnúť útvarom Komisie informácie požadované v dotazníku k výrobe sójových bôbov.

(58) Združenie ACSOJA takisto počas overovania na mieste vydalo tlačové správy týkajúce sa vývoznej dane na sójové bôby a nadväzujúcej výroby. Komisia tieto tlačové správy nikdy nedostala.

(59) Keďže komora CARBIO je združením výrobcov bionafty, nebola schopná poskytnúť Komisii požadované podrobné informácie o výrobcoch sójových bôbov.

(60) Argentínska vláda teda neposkytla potrebné informácie a dôkazy týkajúce sa údajného poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu zo strany vlády, ako požadovala Komisia vo svojom dotazníku, v liste zo 17. apríla 2018 a počas overovania na mieste.

(61) Nedostatočná spolupráca neumožnila Komisii získať všetky informácie, ktoré považovala za dôležité pre svoje zistenia v tomto prešetrovaní. Presnejšie Komisia nezískala informácie a údaje o trhu v prípade výrobcov sójových bôbov, o vplyve vládnych opatrení (ako je vývozná daň na sójové bôby) na ich správanie, ani o dodávaní sójových bôbov výrobcom bionafty.

(62) Tieto informácie zahŕňali správanie a rozhodnutia výrobcov sójových bôbov pred zavedením a po zavedení vývozných daní a ďalších podobne reštriktívnych opatrení a ich rôznych zmien, ich výrobné stratégie a možnosť prechodu na alternatívne plodiny, dostupnosť ornej pôdy a prístup k nej, charakteristiky a dynamiku trhu s ohľadom na rozlišovanie medzi veľkými spoločnosťami a malými a strednými podnikmi, predajné a odbytové kanály a stratégie pre ich domáce a vývozné trhy, ceny a cenové politiky na ich domácich a vývozných trhoch, vplyv medzinárodnej ceny na ich cenové politiky, situáciu v oblasti hospodárskej súťaže na domácom trhu a na vývozných trhoch, ich ziskovosť v uplynulých rokoch, vplyv prípadných stratégií nadmernej kapacity a hromadenia zásob, dovoz a vývoz ich hlavných zákazníkov doma a na vývozných trhoch vrátane úlohy odvetvia drvičov sójových bôbov a pridanej hodnoty, ktorú odvetvie drvičov dosahuje, ako aj situácie odvetvia drvičov z hľadiska hospodárskej súťaže v Argentíne a na medzinárodných trhoch.

(63) Okrem toho, na rozdiel od tvrdenia argentínskej vlády vo vyplnenom dotazníku útvary Komisie počas overovania na mieste zistili, že vyšlo najavo, že argentínska vláda má vo vlastníctve jedného poskytovateľa sójových bôbov odvetviu bionafty, a to spoločnosť YPF (8). Keďže však spoločnosť YPF je iba jedným zo stoviek dodávateľov sójových bôbov odvetviu bionafty, informácie, ktoré tento dodávateľ poskytol, neboli dostatočné na zistenie správania ostatných dodávateľov sójových bôbov odvetviu bionafty. Predovšetkým, spoločnosť YPF nepestuje sójové bôby, ale prijíma ich ako platbu za svoje hnojivo a palivo a následne ich predáva na argentínskom domácom trhu. Nereprezentuje preto poľnohospodárov pestujúcich sójové bôby, ktorí dodávajú sójové bôby odvetviu bionafty.

(64) Keďže Komisia nemala k dispozícii protichodné informácie k tým, ktoré dostala od argentínskej vlády, pri svojich zisteniach týkajúcich sa týchto aspektov prešetrovania sa podľa článku 28 základného nariadenia čiastočne opierala o dostupné skutočnosti.

(65) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda opäť spochybnila, že v plnej miere nespolupracovala, pokiaľ ide o požadované informácie o poľnohospodároch pestujúcich sójové bôby, a odvolávala sa na svoj list z 20. júla 2018. Aj komora CARBIO tvrdila, že Komisia nesprávne skonštatovala, že argentínska vláda nespolupracovala.

(66) Komisia zopakovala, že argentínska vláda neposkytla kontaktné údaje pestovateľov sójových bôbov a že v prípade výrobcov sójového oleja poskytla len čiastočné informácie. Združenie ACSOJA a komora CARBIO neposkytli informácie, ktoré Komisia požadovala, ani v dotazníku ani na stretnutiach, ktoré s nimi uskutočnila. Na týchto stretnutiach sa navyše ukázalo, že zástupca združenia ACSOJA nebol schopný odpovedať na podrobné technické otázky a že komora CARBIO bola združením výrobcov bionafty, a nie sójových bôbov.

(67) Komisia dospela k záveru, že argentínska vláda teda neposkytla potrebné informácie a dôkazy týkajúce sa svojej údajnej podpory odvetvia bionafty, najmä prostredníctvom rôznych opatrení vrátane poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu, ako požadovala Komisia vo svojom dotazníku, v liste zo 17. apríla 2018 a počas overovania na mieste. V dôsledku toho sa Komisia v prípade tohto aspektu prešetrovania musela opierať o dostupné skutočnosti.

(68) Bez údajov od argentínskej vlády o predaji pestovateľov sójových bôbov v Argentíne sa Komisia opierala o údaje o cene sójových bôbov na domácom trhu, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Okrem toho sa opierala o verejne dostupné informácie týkajúce sa nariaďovania pestovateľom sójových bôbov či ich poverovania zo strany argentínskej vlády, aby predávali sójové bôby na domácom trhu za nižšiu než primeranú odplatu, a úmyslu argentínskej vlády podporovať odvetvie bionafty prostredníctvom tohto opatrenia a ďalších sprievodných opatrení.

(69) Po konečnom poskytnutí informácií argentínska vláda a komora CARBIO znovu vyjadrili nesúhlas s tým, že Komisia používa dostupné skutočnosti v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Tvrdili, že použitie dostupných skutočností je opodstatnené len vtedy, ak zainteresovaná strana neposkytne „potrebné informácie“, ktoré sú nevyhnutné na stanovenie konkrétneho záveru. Podľa argentínskej vlády a komory CARBIO Komisia vôbec nepreukázala, v čom sú požadované informácie nevyhnutné na stanovenie konkrétneho záveru v tomto prípade, a neprihliadla na to, že argentínska vláda buď požadovanými informáciami nedisponuje alebo sú prísne chránené právnymi predpismi o daňovom tajomstve.

(70) Komisia vo svojej komunikácii s argentínskou vládou obšírne vysvetlila dôvody, prečo potrebuje podrobnejšie informácie o pestovateľoch sójových bôbov a výrobcoch sójového oleja. Tvrdenie argentínskej vlády a komory CARBIO, podľa ktorého argentínska vláda nebola schopná poskytnúť tieto informácie, nebolo podložené žiadnymi dôkazmi, ktoré by preukazovali, že sa zakladá na skutočnosti alebo že Komisia mala iné primerané dostupné prostriedky, ako získať takéto informácie. Komisia sa na základe povahy požadovaných informácií mohla domnievať, že ich má v držbe buď argentínska vláda a/alebo komora CARBIO, alebo prinajmenšom, že argentínska vláda má regulačnú kontrolu nad pestovateľmi sójových bôbov a výrobcami sójového oleja, ktorá jej umožňuje si tieto informácie vyžiadať. Komisia zároveň očakávala lepšiu spoluprácu pestovateľov sójových bôbov a výrobcov sójového oleja v prípade, že by ich argentínska vláda oslovila priamo a/alebo v úzkej spolupráci s Komisiou.

3.2.2. Analýza

(71) Podľa navrhovateľa argentínska vláda údajne poskytuje podporu odvetviu bionafty prostredníctvom rôznych opatrení. Navrhovateľ predovšetkým tvrdil, že argentínska vláda vykonáva politiku ukladania vysokých vývozných daní a ďalších regulácií týkajúcich sa sójových bôbov a sójového oleja, ktoré sú základnými surovinami používanými na výrobu bionafty v Argentíne. Podľa navrhovateľa tým argentínska vláda zabezpečovala, že cena surovín na výrobu bionafty zostala výrazne nižšia než svetové ceny.

(72) Ako sa uvádza v správe Komisie o dostatočnosti dôkazov (9), Komisia usúdila, že vývozné dane sa javia ako jeden z nástrojov, ktorý argentínska vláda vypracovala na usmerňovanie pestovateľov sójových bôbov a výrobcov sójového oleja v rámci pomoci argentínskemu odvetviu bionafty. Komisia v tomto prešetrovaní preskúmala súbor opatrení prijatých argentínskou vládou na umelú podporu argentínskeho odvetvia bionafty.

(73) Na preukázanie existencie napadnuteľnej subvencie musia byť prítomné tri prvky: a) finančná pomoc alebo podpora príjmov alebo cenová intervencia; b) výhoda a c) špecifickosť (článok 3 základného nariadenia) (10).

(74) S cieľom dospieť k záveru, pokiaľ ide o prvý prvok, Komisia analyzovala, či súbor opatrení prijatých argentínskou vládou vedie k finančnej pomoci vo forme poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu argentínskym vyvážajúcim výrobcom bionafty zo strany vlády podľa článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia, a/alebo či súbor opatrení prijatých argentínskou vládou patrí do kategórie podpory príjmov alebo cenovej intervencie pre odvetvie bionafty podľa článku 3 ods. 1 písm. b) základného nariadenia.

3.2.2.1. Finančná pomoc

(75) Komisia od začiatku pozorovala, že všetky spoločnosti zaradené do vzorky nakupujú sójové bôby na domácom trhu od prepojených alebo neprepojených spoločností a spracovávajú ich na sójový olej a potom na bionaftu. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nenakupovali sójový olej na ďalšie spracovávanie na bionaftu, keďže sami drvili sójové bôby na sójový olej ako medzistupeň pri výrobe bionafty. Analýza sa preto v nasledujúcich pododdieloch zameriava na otázku, či argentínska vláda poskytovala sójové bôby (a nie sójový olej) za nižšiu než primeranú odplatu.

(76) V článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) druhej zarážke základného nariadenia sa konštatuje, že finančná pomoc existuje, ak vláda: „poverí či nariadi súkromnému subjektu, aby vykonával jednu alebo viacero funkcií uvedených v bodoch i), ii) a iii), ktoré by za normálnych okolností plnila vláda, a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe“. K druhu funkcií opísaných v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iii) základného nariadenia dochádza, keď „vláda poskytuje tovary alebo služby iné, než je všeobecná infraštruktúra, alebo nakupuje tovary ...“. Tieto ustanovenia odzrkadľujú body iii) a iv) článku 1 ods. 11 písm. a) bodu 1 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a mali by sa vykladať a uplatňovať so zreteľom na príslušnú judikatúru WTO.

(77) Porota WTO vo veci vývozných obmedzení USA rozhodla, že bežný význam týchto dvoch slov „poveriť“ (z angl. entrust) a „usmerniť“ (z angl. direct, tento pojem je v základnom nariadení preložený ako „nariadiť“) v článku 1 ods. 11 písm. a) bode 1 bode iv) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach si vyžaduje, aby činnosť vlády zahŕňala pojem delegovania (v prípade poverenia) alebo prikazovania (v prípade usmernenia) (11). Zamietla tvrdenie USA o „príčine a následku“ a trvala na výslovnom a súhlasnom úkone delegovania alebo prikazovania (12).

(78) V následnom prípade však Odvolací orgán rozhodol, že nahradenie slov „poverí“ a „usmerní“ slovami „deleguje“ a „prikazuje“ je ako štandard príliš prísne (13). Podľa Odvolacieho orgánu k „povereniu“ dochádza vtedy, keď vláda dáva súkromnému subjektu zodpovednosť, a „usmernenie“ odkazuje na situácie, v ktorých vláda vykonáva nad súkromným subjektom svoju právomoc (14).

(79) V obidvoch prípadoch vláda používa súkromný subjekt ako zástupcu pri poskytovaní finančnej pomoci a „vo väčšine prípadov by bolo možné očakávať, že poverenie súkromného subjektu alebo nariadenie súkromnému subjektu bude zahŕňať určitú formu hrozby alebo nútenia“ (15). Podľa článku 1 ods. 11 písm. a) bodu 1 bodu iv) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa zároveň neumožňuje členom ukladať vyrovnávacie opatrenia na výrobky v prípadoch, „keď vláda len vykonáva svoje všeobecné regulačné právomoci“ (16) alebo keď intervencia vlády „môže alebo nemusí mať konkrétny výsledok jednoducho vzhľadom na dané faktické okolnosti alebo realizáciu slobodnej vôle subjektov na trhu“ (17). Naopak, poverenie a usmernenie znamená skôr „aktívnejšiu úlohu vlády než iba pobádanie“ (18).

(80) WTO navyše nezastáva názor, že „ponechanie priestoru na voľné uváženie súkromného subjektu je nevyhnutne v rozpore s poverením súkromného subjektu alebo jeho usmernením. […] Hoci sa môžu vyskytnúť prípady, keď rozsah priestoru ponechaného na voľné uváženie súkromného subjektu je taký, že je nemožné oprávnene dospieť k záveru, že súkromný subjekt je poverený alebo bol usmernený (vykonávať konkrétnu úlohu), je to skutkový/dôkazný stav, ktorým je potrebné sa zaoberať jednotlivo“ (19).

(81) V súlade s uvedenými rozhodnutiami WTO sa nie všetky vládne opatrenia schopné poskytnúť výhody rovnajú finančnej pomoci podľa článku 3 základného nariadenia a článku 1 ods. 11 písm. a) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (pozn. v uvedenej dohode je pojem preložený ako finančný príspevok). Musí existovať dôkaz o vládnej politike alebo programe na podporu prešetrovaného odvetvia (v tomto konkrétnom prípade odvetvia bionafty/biopalív) prostredníctvom vykonávania právomocí nad verejným alebo súkromným subjektom alebo zverenia zodpovednosti verejnému alebo súkromnému subjektu (v tomto prípade pestovateľom sójových bôbov) s cieľom poskytovať sójové bôby odvetviu bionafty za nižšiu než primeranú odplatu.

(82) Stručne povedané, v príslušných rozhodnutiach WTO sa stanovuje, že: i) pri určovaní, či ide o „finančný príspevok“ podľa článku 1 ods. 11 písm. a) bodu 1 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, je potrebné zamerať sa na povahu vládneho opatrenia, a nie na účinky alebo výsledky vládneho opatrenia (20). Inými slovami, je dobre známe, že vlády zasahujú na trhu ako regulátori a vyvolávajú pritom účinky na trh a prevádzkovateľov na trhu. V tomto zmysle môže vláda napríklad oprávnene ukladať vývozné dane s cieľom vytvárať príjem v prípade veľmi konkurencieschopnej komodity na medzinárodných trhoch. Naopak, o takéto oprávnené uloženie vývozných obmedzení nejde, ak je zrejmé, že použitie takého nástroja spoločne s ďalšími mechanizmami na udržanie komodít na domácom trhu a prinútenie dodávateľov, aby predávali za ceny nižšie než trhové ceny, je súčasťou širšej schémy vypracovanej vládou na podporu určitého odvetvia alebo skupiny odvetví s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť. Pri posudzovaní prvku finančnej pomoci je teda dôležitá povaha vládneho opatrenia vrátane jeho kontextu, predmetu a účelu; ii) „poverenie“ alebo „usmernenie“ zahŕňa výslovné a súhlasné opatrenie určené konkrétnej strane vo vzťahu k určitej úlohe alebo povinnosti, čo je značne odlišné od situácie, keď vláda zasahuje na trhu určitým spôsobom, ktorý môže alebo nemusí mať konkrétny výsledok vzhľadom na faktické okolnosti alebo realizáciu slobodnej vôle subjektov na trhu. Napokon, kľúčovou otázkou súvisiacou s pojmami poverenie alebo usmernenie je, či dané konanie, t. j. finančná pomoc vo forme poskytovania tovaru za nižšiu než primeranú odplatu, môže byť pripisované vláde, alebo je to stále slobodná vôľa súkromných subjektov s ohľadom na trhové faktory, ako sú regulačné obmedzenia (21); iii) článok 1 ods. 11 písm. a) bod 1 bod iv) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach je v podstate ustanovením proti obchádzaniu, a teda zistenie poverenia alebo usmernenia si vyžaduje, aby vláda dávala súkromnému subjektu zodpovednosť alebo vykonávala svoju právomoc nad súkromným subjektom s cieľom poskytovať finančnú pomoc. Vo väčšine prípadov by bolo možné očakávať, že poverenie súkromného subjektu alebo usmernenie súkromného subjektu bude zahŕňať určitú formu hrozby alebo nútenia, čo môže následne slúžiť ako dôkaz o poverení alebo usmernení (22). Vlády však pravdepodobne majú k dispozícii ďalšie prostriedky na vykonávanie právomoci nad súkromným subjektom, z ktorých niektoré môžu byť „subtílnejšie“ než prikazovanie alebo nemusia zahŕňať rovnakú mieru nátlaku (23); iv) musí existovať „preukázateľná súvislosť“ medzi konaním vlády a správaním súkromného subjektu (24). Nie je dôvod, prečo by vec poverenia alebo usmernenia zo strany vlády nemala byť založená na nepriamych dôkazoch (ako sú implicitné a neformálne akty delegovania alebo prikazovania) za predpokladu, že takéto dôkazy sú preukazné a presvedčivé (25). V tomto zmysle môže byť dôkaz o úmysle vlády podporovať odberateľské odvetvie (napríklad prostredníctvom verejne oznámených politík alebo vládnych rozhodnutí, prípadne iných vládnych opatrení) alebo existencie iných vládnych opatrení zabezpečujúcich určitý výsledok na trhu (napríklad vývozné obmedzenie spolu s vládnym opatrením zabraňujúcim subjektom, ktorých sa tieto obmedzenia týkajú, v skladovaní ich výrobkov) relevantný na stanovenie existencie „finančného príspevku“ podľa článku 1 ods. 11 písm. a) bodu 1 bodu iv) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach [predovšetkým ako nepriamy spôsob poskytovania tovaru vládou, ako sa stanovuje v bode iii)]. Za určitých okolností „usmernenie“ vládou (z angl. guidance) môže predstavovať nariadenie (26). Aj prítomnosť určitých účinkov na trhu (ako napríklad znižovanie cien) môže byť faktorom, ktorý je potrebné zohľadniť spolu so všetkými ostatnými dostupnými dôkazmi vrátane možnosti predvídania týchto účinkov v určitom kontexte. Napokon, v závislosti od okolností sa môže súkromný subjekt rozhodnúť nevykonávať funkciu, ktorou bol poverený alebo ktorej vykonávanie mu bolo nariadené, napriek možným negatívnym dôsledkom, ktoré môžu nasledovať. Z toho samotného však nevyplýva, že súkromný subjekt nebol poverený ani že mu vykonávanie nebolo nariadené (27).

(83) Komisia preto v súlade s touto judikatúrou veľmi dôkladne preskúmala povahu intervencie argentínskej vlády (zahŕňa intervencia argentínskej vlády poverenie pestovateľov sójových bôbov alebo nariadenie pestovateľom sójových bôbov?), povahu poverených subjektov [sú pestovatelia sójových bôbov súkromné subjekty v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia?] a činnosť poverených subjektov alebo subjektov, ktorým bolo nariadené vykonávanie (poskytovali poverení pestovatelia sójových bôbov alebo pestovatelia sójových bôbov, ktorým bolo nariadené vykonávanie, sójové bôby argentínskemu odvetviu bionafty za nižšiu než primeranú odplatu a konali tak ako zástupcovia argentínskej vlády?). Komisia okrem toho overovala, či by vykonávanú funkciu za normálnych okolností plnila vláda (je poskytovanie sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu spoločnostiam vyrábajúcim sójový olej v Argentíne bežnou činnosťou vlády?) a či sa takáto funkcia v žiadnom smere nelíši od praxe, ktorú vlády bežne vykonávajú (líši sa skutočné poskytovanie sójových bôbov pestovateľmi v nejakom smere od toho, čo by vláda sama urobila?).

3.2.2.2. Poverenie pestovateľov sójových bôbov alebo nariadenie pestovateľom sójových bôbov argentínskou vládou

(84) So zreteľom na judikatúru WTO uvedenú v odôvodneniach 77 až 82 Komisia najskôr analyzovala, či je podpora argentínskej vlády pre argentínske odvetvie bionafty skutočne cieľom vládnej politiky a nie iba „vedľajším účinkom“ vykonávania všeobecných regulačných právomocí. V rámci prešetrovania sa skúmalo najmä to, či zistené deformácie cien boli súčasťou cieľov vlády, alebo či nižšie ceny sójových bôbov boli skôr „neúmyselným“ vedľajším produktom všeobecného vládneho regulovania. V súlade so závermi, ku ktorým dospela v odôvodnení 64, sa Komisia rozhodla čiastočne využiť dostupné skutočnosti na stanovenie toho, či existovalo poverenie alebo nariadenie argentínskou vládou pre pestovateľov sójových bôbov.

(85) Z viacerých dokumentov vyplýva, že argentínska vláda jednoznačne sledovala podporu a rozvoj odvetvia bionafty ako politický cieľ, predovšetkým snahou o zníženie ceny vstupných surovín (sójových bôbov) na domácom trhu, a teda poskytovaním finančnej pomoci na výrobu bionafty.

(86) Táto podpora sa dosahuje prostredníctvom viacerých opatrení, ktoré je možné pripísať argentínskej vláde (vrátane vývozných daní na sójové bôby, subvencií výrobcom sójových bôbov na pokračovanie výroby a predaja výrobcom bionafty na domácom trhu, protiopatrení voči výrobe iných zŕn, napríklad uložením vývozných kvót, a verejných vyhlásení nabádajúcich výrobcov sójových bôbov, aby nezastavovali výrobu, ale aby pokračovali v predaji na domácom trhu) (28). Tieto opatrenia, aj keď boli od prijatia v roku 1994 pri viacerých príležitostiach menené (29), sa sústavne uplatňovali s cieľom, ako uviedla samotná argentínska vláda v právnych predpisoch (pozri odôvodnenia 89 až 100), znížiť cenu sójových bôbov na domácom trhu v kontexte rastúcich cien na svetových trhoch a v prospech rozvoja reťazca pridanej hodnoty v Argentíne, ktorý okrem iného zahŕňa aj odvetvie bionafty.

(87) Vývozné dane na sójové bôby predstavujú dôležitý nástroj, ktorý argentínska vláda využíva na podporu odvetvia bionafty. Argentínska vláda podľa OECD predovšetkým prostredníctvom režimu vývoznej dane ukladá „vyššie sadzby výrobcom surovín alebo vstupných materiálov a zároveň uplatňuje nižšie sadzby na hotové výrobky. […] Cenové zvýhodnenie poskytované domácim odberateľským výrobným odvetviam môže narúšať a obmedzovať hospodársku súťaž na domácom trhu aj na zahraničných trhoch“ (30). Okrem toho, Medzinárodná agentúra pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA) vo svojej správe venovanej Argentíne uviedla, že: „Rozdielne vývozné dane pre biopalivá oproti ostatným výrobkom vyrábaným z rovnakých východiskových surovín podporovali vývoz biopalív, predovšetkým bionafty“ (31). Svetová banka uviedla, že argentínska vláda vyberá vysoké vývozné dane, ktoré vedú k „znižovaniu cien východiskových surovín na domácom trhu a stimulovaniu vývozu bionafty“ (32).

(88) Argentínska vláda tvrdila, že v žiadnej publikácii organizácie OECD, agentúry IRENA a Svetovej banky sa nespomínal jednoznačný cieľ argentínskej vlády podporovať argentínske odvetvie bionafty. Argentínska vláda však nepoprela správnosť citácií, ktoré Komisia našla. Na rozdiel od nej sa Komisia domnieva, že analýzy v uvedených publikáciách podporujú jej zistenia, že argentínska vláda jednoznačne podporuje argentínske odvetvie bionafty.

(89) Argentína má od roku 1994 zavedenú vývoznú daň na sójové bôby so sadzbou 3,5 %. Ako sa ukáže pri všetkých zmenách v právnych predpisoch opísaných v odôvodneniach 91 až 100, opatrenia používané na úpravu vývoznej dane nad pôvodnú sadzbu preukazujú jednoznačný cieľ argentínskej vlády znižovať ceny na domácom trhu v kontexte rastúcich cien na svetových trhoch. Argentínska vláda počas prešetrovania tvrdila, že vývozná daň na sójové bôby a sójový olej bola zavedená v snahe o zvýšenie príjmu. Napriek viacerým žiadostiam Komisie o poskytnutie dokumentov, ktorými by sa podložilo toto tvrdenie, argentínska vláda žiadny taký dokument neposkytla.

(90) Navyše, ani v jednom legislatívnom akte od roku 2002 týkajúcom sa úprav vývoznej dane na sójové bôby, sójový olej alebo bionaftu sa ako dôvod výšky vývoznej dane neuvádza zvýšenie príjmu. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 91 až 100, skôr sa v týchto legislatívnych aktoch uvádza, že účelom vývoznej dane je doviesť dodávateľov sójových bôbov k tomu, aby naďalej predávali na domácom trhu za ceny nižšie, než sú ceny na medzinárodných trhoch. Argentínska vláda teda využíva vývozné dane na sójové bôby skôr ako nástroj na podporu rozvoja domáceho výrobného odvetvia bionafty než ako opatrenie na zvýšenie rozpočtových príjmov.

(91) Po vyhlásení výnimočného stavu (33) sa v roku 2002 uznesením 11/2002 (34) vývozná daň zvýšila z 3,5 % na 13,5 %. Uznesenie obsahovalo toto tvrdenie: „zohľadňujú sa aj účinky akejkoľvek prípadnej podstatnej zmeny cien poľnohospodárskych výrobkov na medzinárodných trhoch“ (pridané zvýraznenie), z čoho vyplýva, že toto opatrenie bolo prijaté na ovplyvnenie ceny sójových bôbov na domácom trhu v porovnaní s cenou na svetových trhoch.

(92) Sadzba sa v tom istom roku znovu zvýšila z 13,5 % na 23,5 % uznesením 35/2002 (35), v ktorom sa uvádza: „Zákon č. 22415 umožňuje uloženie opatrení na dovoz tovaru určeného na spotrebu s cieľom stabilizovať ceny na domácom trhu, kým nedosiahnu primeranú úroveň, a zachovať ponuku, ktorá uspokojí potreby domáceho trhu“. Podľa textu právneho predpisu mali tieto opatrenia prechodnú povahu a boli dočasné, kým pretrvávali vtedajšie všeobecné hospodárske podmienky. Tieto vývozné dane však stále platia na podobnej úrovni ako v čase výnimočného stavu, zatiaľ čo v prípade ostatných zŕn bola vývozná daň stanovená na 0 % (36).

(93) Prví veľkovýrobcovia bionafty v Argentíne začali s prevádzkou v roku 2007. V tom istom roku argentínska vláda uverejnila dve uznesenia, ktorými zvýšila vývoznú daň na sójové bôby z 23,5 % na 27,5 % (37) a ďalej až na 35 % (38). V obidvoch uzneseniach sa ako dôvod uloženia dodatočnej vývoznej dane okrem zvýšeného domáceho a medzinárodného dopytu po týchto výrobkoch uvádza, že výrobky, ktorých sa uvedené uznesenia týkajú (predovšetkým výrobky zo sójových bôbov), sa používajú na nové výrobné účely, pričom ako príklad sa výslovne udávajú biopalivá.

(94) V uznesení 10/2007 (39) sa navyše výslovne uvádza, že „ceny zrnovín na medzinárodných trhoch výrazne vzrástli […] uloženie dodatočných vývozných ciel na viaceré z uvedených tovarov sa považuje za vhodné“ (pridané zvýraznenie).

(95) V uznesení 369/2007 (40) sa okrem toho výslovne uvádza, že zvýšenie vývoznej dane je potrebné na „zníženie cien na domácom trhu, konsolidáciu lepšieho rozdelenia príjmov a stimuláciu vytvárania pridanej hodnoty“ (pridané zvýraznenie).

(96) V roku 2008 argentínska vláda uznesením 125/2008 (41) stanovila vzorec, na základe ktorého sa každý deň vypočítava pevná výška vývoznej dane v závislosti od úrovne oficiálnej ceny FOB určenej vládou (ministerstvom agropodnikania).

(97) V uznesení 125/2008 je uvedená táto politika pre danú oblasť: „ Ceny obilnín a olejnín na medzinárodných trhoch v uplynulých rokoch výrazne vzrástli, pričom ich medziročné zmeny sprevádza značná nestálosť . Pokračovanie takéhoto scenára by mohlo mať negatívne účinky na hospodárstvo ako celok , napríklad vyššie ceny na domácom trhu, menšiu spravodlivosť rozdeľovania bohatstva a rastúcu neistotu pri investičných rozhodnutiach v poľnohospodárstve a živočíšnej výrobe. Primeraným nástrojom na riešenie uvedených problémov je navrhovaná zmena systému vývozných ciel, uplatniteľná na kľúčovú podskupinu obilnín a olejnín.“ (pridané zvýraznenie).

(98) Opäť v roku 2008 argentínska vláda v uznesení 64/2008 (42) upravila vzorec na výpočet vývoznej dane a opätovne výslovne uviedla svoj politický cieľ: „Účelom systému variabilných vývozných ciel je zmierniť vplyv zvýšenia cien zrnovín a olejnín a ich vedľajších produktov na medzinárodných trhoch na ceny na domácom trhu , a tým prispieť k zlepšeniu rozdelenia príjmov .“ (pridané zvýraznenie).

(99) V roku 2012 argentínska vláda uverejnila spoločné uznesenie, v ktorom sa uvádza, že Argentína prijíma viaceré verejné politiky na posilnenie vnútroštátneho odvetvia bionafty, predovšetkým na základe ustanovení zákona č. 26.093. V spoločnom uznesení sa ďalej uvádza, že vývozné clá na bionaftu a jej zmesi sú v súlade s vývoznými clami uplatňovanými na iné vedľajšie produkty v odvetví olejnín, so zohľadnením rozdielnych výrobných nákladov a pri zachovaní rozdielu tak, aby skutočná sadzba pre bionaftu bola nižšia než pre jej hlavný vstup, čím sa podporuje vytváranie pridanej hodnoty v Argentíne, a teda napomáha intenzívnejší rozvoj výrobného odvetvia bionafty (43).

(100) Hoci koncom roka 2015 novozvolená argentínska vláda zrušila vývoznú daň na ostatné zrnoviny, vývozná daň na sójové bôby zostala vysoká. V dekréte č. 133/2015 (44), ktorým sa zrušila vývozná daň na pšenicu a upravila percentuálna sadzba vývoznej dane na sóju na 30 %, sa uvádza tento politický cieľ: „V prípade sójových bôbov a ich vedľajších produktov zväčšenie vysadenej plochy a rekordná úroda v uplynulej sezóne nezabránili poklesu konkurencieschopnosti a ziskovosti celého súvisiaceho hodnotového reťazca“ (pridané zvýraznenie). Hodnotový reťazec sa v tomto prípade týka okrem iného výrobného odvetvia bionafty.

(101) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda a komora CARBIO zopakovali svoje tvrdenie, že prípadný vplyv vývozných daní týkajúcich sa sójových bôbov na výrobu bionafty, ak takýto vplyv vôbec existuje, jasne predstavuje nanajvýš vedľajší účinok opatrení týkajúcich sa výberu príjmov.

(102) Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Dekréty uvedené v odôvodneniach 91 až 100 nemožno považovať iba za „obyčajné politické vyhlásenia“. V týchto právnych predpisoch sa opakovane odzrkadľuje zámer argentínskej vlády podporiť výrobné odvetvie bionafty, zatiaľ čo v dekrétoch sa na rozdiel od jej presvedčenia nestanovuje výber príjmov ako účel zavedenia vývoznej dane na sójové bôby. Ani v jednom právnom predpise, ktorý argentínska vláda predložila vo svojom podaní, sa neuvádzalo, že funkciou vývoznej dane na sójové bôby je zvýšenie príjmu.

(103) Uložením vývozných daní na sójové bôby argentínska vláda dostala argentínskych pestovateľov sójových bôbov do hospodársky iracionálnej situácie, ktorá ich núti, aby predávali svoj tovar na domácom trhu za ceny nižšie, než aké by mohli dostať bez týchto vývozných daní. Sú preto zbavení možnosti racionálneho výberu a nútení plniť politický cieľ, ktorý vývozná daň sleduje.

(104) Túto iracionálnu situáciu znásobovali ďalšie vývozné obmedzenia, napríklad vývozné kvóty na poľnohospodárske výrobky iné než sójové bôby od roku 2006 do roku 2015, ktoré odrádzali od vývozu iných plodín a viedli pestovateľov k pokračovaniu výroby sójových bôbov (na rozdiel od iných zrnovín) a k ďalšiemu znižovaniu ich ceny na domácom trhu. Pestovatelia sójových bôbov takisto pokračovali vo výrobe a predaji svojej výroby na miestnom trhu, keďže hromadenie zásob nie je pre tento poľnohospodársky výrobok vhodné a nemožno ho vykonávať strednodobo ani dlhodobo.

(105) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda tvrdila, že vývozné kvóty na kukuricu a pšenicu neexistujú už desať rokov. Komisia však dospela k záveru, že toto tvrdenie je fakticky nesprávne. Uznesením 543/2008 (45) sa výslovne reguluje určovanie maximálnych vývozných množstiev, okrem iného aj pšenice a kukurice. Toto opatrenie platilo až do konca roku 2015 (46).

(106) Argentínska vláda navyše v roku 2009 zaviedla dočasný zákaz dovozu sójových bôbov s tvrdením, že by sa malo uprednostňovať používanie domácich surovín pred dovážanými surovinami, a mala by sa tak zvyšovať hodnota argentínskeho výrobku na medzinárodnom trhu, a že dočasný dovoz vstupov, ktoré sa vyrábajú miestne, narúša plnenie tohto cieľa (47). V roku 2012 argentínska vláda vytvorila register schválených subjektov na výrobu sóje a zrušila zákaz dovozu (48). Napriek tomu bol dovoz sójových bôbov do Argentíny naďalej veľmi obťažný, a to až do ďalších zmien týkajúcich sa tohto registra v roku 2016 (49). Zákaz dovozu v kombinácii s vývoznou daňou na sóju potvrdzuje politický cieľ argentínskej vlády posilňovať rozvoj čisto domáceho odvetvia bionafty vrátane miestneho obsahu v dodávateľskom reťazci. Vytvára umelú, vládou riadenú produkciu sójových bôbov v Argentíne na domácu spotrebu, čím zabezpečuje, že miestny dopyt po sójových bôboch sa uspokojuje na základe miestnej ponuky zameranej na dosahovanie stanovených politických cieľov.

(107) Dlhodobé vývozné obmedzenia na iné plodiny navyše viedli k výraznému zintenzívneniu výroby sójových bôbov, k takzvanej „sojización“ (50) argentínskeho poľnohospodárstva. Ani po zrušení vývozných kvót v roku 2015 (51) výroba sójových bôbov v porovnaní s inými plodinami výrazne neklesla a zostala pomerne stabilná, ako znázorňuje graf 1: Graf 1 Argentínska výroba sójových bôbov, kukurice a pšenice v jednotlivých rokoch zberu Sója Kukurica Pšenica Výroba v miliónoch ton 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 2017/18 Zdroj: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/.

(108) Argentínska vláda navyše v roku 2017 uverejnila uznesenie, ktorým zaviedla režim stimulácie poľnohospodárov pestujúcich sóju (52), ako súčasť plánu Belgrano (53). Plán Belgrano bol vypracovaný v roku 2016 ako plán rozvoja infraštruktúry a priemyslu v desiatich severných provinciách Argentíny, ktoré sú historicky menej rozvinuté v porovnaní so zvyškom krajiny. Na základe tohto uznesenia boli v období od 1. marca do 31. augusta 2017 poskytnuté finančné stimuly pestovateľom sójových bôbov v desiatich najmenej rozvinutých provinciách Argentíny (54), čo ďalej viedlo pestovateľov k tomu, aby pokračovali vo výrobe sójových bôbov, a prispievalo k zvyšovaniu domácej ponuky sójových bôbov v prospech rozvoja odvetvia bionafty.

(109) Komisia usúdila, že podľa dostupných dôkazov argentínska vláda zohrávala „aktívnejšiu úlohu než iba pobádanie“, ako to vyžaduje Odvolací orgán (55). Opatrenia prijaté argentínskou vládou obmedzujú slobodu konania pestovateľov sójových bôbov, keďže v praxi limitujú ich obchodné rozhodnutia o tom, za akú cenu a kde predajú svoj výrobok.

(110) Bráni sa im v maximalizácii príjmu, ktorý by mohli získať, ak by nebola uložená vývozná daň na sójové bôby (napríklad vývozom svojej výroby, aby profitovali z vyšších cien, alebo zvýšením cien na domácom trhu), ako aj iné, podobne reštriktívne opatrenia.

(111) Argentínska vláda to podporila aj dekrétom 133/2015 a dekrétom 640/2016, v ktorých prijala konkrétne opatrenia na pomoc odvetviu sóje a súvisiacemu hodnotovému reťazcu na zvrátenie nastávajúceho poklesu konkurencieschopnosti a ziskovosti celého súvisiaceho hodnotového reťazca. Argentínska vláda teda pobáda pestovateľov sójových bôbov alebo im nariaďuje, aby udržali výrobu na zásobovanie domáceho trhu, hoci racionálny dodávateľ by prispôsobil svoju produkciu a ceny v situácii, keď sa odrádza od vývozu.

(112) Týmito opatreniami teda argentínska vláda núti pestovateľov sójových bôbov, aby ponechali svoje sójové bôby v Argentíne, lebo ich nemôžu predávať za vyššie ceny, ktoré by bez týchto opatrení v Argentíne prevládli.

(113) V tomto zmysle argentínska vláda výrobcov vstupných surovín „poveruje“ alebo im „nariaďuje“, aby poskytovali tovar domácim používateľom sójových bôbov, t. j. výrobcom bionafty, za nižšiu než primeranú odplatu. Pestovateľom sójových bôbov je zverená zodpovednosť za vytvorenie umelého, rozčleneného domáceho trhu s nízkymi cenami v Argentíne.

(114) Inými slovami, argentínska vláda pri uplatňovaní opísaného súboru opatrení vie, ako budú pestovatelia sójových bôbov na tieto opatrenia reagovať a aké dôsledky z toho pre nich vyplynú. Hoci pestovatelia sójových bôbov môžu v reakcii na vývozné dane a ďalšie reštriktívne opatrenia mierne znížiť svoju domácu výrobu, z dôkazov vyplýva, že výroba sa nezastavila, ani nedošlo k jej výraznému poklesu (pozri tabuľku 1 a vysvetlenie uvedené v odôvodnení 139). Komisia dospela k záveru, že ide o dôsledok toho, že argentínska vláda pestovateľov sójových bôbov poverila a nariadila im, aby pokračovali vo výrobe a vývoze.

(115) Ako už bolo vysvetlené, prispôsobenie výroby v odvetví pestovania sójových bôbov zostane mierne, čo má za následok nižšie ceny na domácom trhu. Účinky sa v tejto súvislosti určili ex ante, nie ex post, a preto nie sú „neúmyselné“. Existuje zrejmá „preukázateľná súvislosť“ medzi politikou a správaním zainteresovaných súkromných subjektov, ktoré pôsobia ako zástupcovia argentínskej vlády pri vykonávaní jej politiky v oblasti poskytovania sójových bôbov odvetviu bionafty za nižšiu než primeranú odplatu.

(116) Samotná argentínska vláda potvrdila úspešnosť svojho súboru opatrení pri dosahovaní stanoveného politického cieľa podpory odvetvia bionafty. V spoločnom uznesení uvedenom ďalej, ktoré argentínska vláda uverejnila v roku 2012, sa uvádza, že prijaté verejné politiky zahŕňajú celú škálu mechanizmov na podporu odvetvia bionafty. Okrem toho sa v ňom uvádza, že sa tým vysvetľuje úspešná výkonnosť, ktorú vykazuje toto výrobné odvetvie, keď hrubé marže pre jeho hlavný vstup počas etapy spracovania presahovali 25 % (56). K týmto maržiam zrejme viedli predovšetkým rozdiely medzi vývoznými clami na bionaftu a vývoznými clami na sóju.

(117) Komisia napokon dospela k záveru, že argentínska vláda poverila pestovateľov sójových bôbov alebo im nariadila, aby vykonávali jej politiku s cieľom vytvoriť rozčlenený domáci trh a poskytovať sójové bôby domácemu odvetviu bionafty za nižšiu než primeranú odplatu.

(118) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda tvrdila, že Komisia rozšírila rozsah poverenia alebo nariadenia a že dôraz kládla na pojmy nútenie a usmerňovanie, pričom z požiadaviek WTO vyplýva, že udelenie zodpovednosti musí predstavovať výslovné a súhlasné opatrenie, musí byť určené konkrétnej strane a jej predmetom musí byť určitá úloha alebo povinnosť. Obyčajné vyhlásenia politiky vládou nemôžu predstavovať príkaz a údajný príkaz alebo poverenie nemôžu byť neúmyselné ani byť len vedľajším produktom vládneho regulovania.

(119) Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Ako sa uvádza v odôvodnení 117, so zreteľom na judikatúru WTO, na ktorú sa odkazuje v odôvodnení 93, Komisia našla presvedčivé dôkazy, ktoré ju viedli k záveru, že argentínska vláda prijala výslovné a súhlasné opatrenie s cieľom poveriť pestovateľov sójových bôbov alebo im nariadiť, aby odvetviu bionafty predávali sójové bôby za nižšiu než primeranú odplatu. Existuje „preukázateľná súvislosť“ medzi konaním vlády a správaním poľnohospodárov pestujúcich sójové bôby, takže ich správanie možno pripísať argentínskej vláde. Argentínska vláda neodôvodnila svoje tvrdenie, že dôkazy získané Komisiou možno považovať len za obyčajné vyhlásenia politiky zo strany argentínskej vlády. Argentínska vláda predovšetkým nespochybnila existenciu stanovených politických cieľov vychádzajúcich z týchto vyhlásení, ani nepoprela vyhlásenia, ktorými oslavovala úspešnosť reštriktívnych opatrení pri dosahovaní politických cieľov podpory argentínskeho odvetvia bionafty. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(120) Argentínska vláda okrem toho tvrdila, že záver Komisie, podľa ktorého je na určenie povahy opatrenia dôležitá existencia rôznych mechanizmov v rámci širšieho systému vypracovaného argentínskou vládou na podporu určitého odvetvia, je zjavne chybný, keďže vývozné dane sa v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i) až iii) základného nariadenia (alebo v Dohode o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach) neuvádzajú, a článok 3 ods. 1 písm. a) bod iv) základného nariadenia sa na ne nevzťahuje.

(121) Samotná skutočnosť, že vývozné dane sa ako také výslovne v článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia neuvádzajú, nebráni tomu, aby mali potenciálnu povahu finančnej pomoci, a vzťahovalo by sa tak na ne vymedzenie pojmu subvencia podľa základného nariadenia a Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Komisia poskytla obsiahle dôkazy, že vývozná daň na sójové bôby sa aj s ďalšími nástrojmi používala ako nástroj na nútenie pestovateľov sójových bôbov, aby dodržiavali stanovené politické ciele spôsobom, ktorý predstavuje napadnuteľnú subvenciu bližšie určenú v článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Keďže argentínska vláda neodôvodnila svoje tvrdenie, prečo vývoznú daň na sójové bôby nemožno považovať za napadnuteľnú subvenciu, Komisia jej tvrdenie zamietla.

(122) Po konečnom poskytnutí informácií argentínska vláda nesúhlasila so zistením Komisie uvedeným v odôvodnení 121, že argentínska vláda neodôvodnila svoje tvrdenie, prečo vývoznú daň na sójové bôby nemožno považovať za napadnuteľnú subvenciu.

(123) Hoci argentínska vláda počas celého prešetrovania tvrdila, že cieľom uloženia vývozných daní je vytváranie príjmov, na podporu tohto konštatovania nepredložila žiadny dôkaz, pokiaľ ide o ktorýkoľvek z právnych predpisov, ktorými sa ukladá vývozná daň na sójové bôby alebo mení jej výška. Komisia na základe dostupných dôkazov usúdila, že vývozné dane sú jedným z nástrojov, ktoré argentínska vláda využíva na podporu rozvoja odvetvia bionafty. Komisia preto dospela k odlišnému záveru vysvetlenému v odôvodneniach 89 až 90 a zamietla pôvodné tvrdenie argentínskej vlády.

(124) Komora CARBIO tvrdila, že Komisia nedbala na vysokú úroveň kritérií potrebných pri dokazovaní poverenia alebo nariadenia. Pestovatelia sójových bôbov sa stále môžu slobodne rozhodnúť, či budú vyrábať, predávať a vyvážať sójové bôby. Nijaký prvok vývoznej dane na sójové bôby nepredstavuje poverenie výrobcov sójových bôbov, aby prijali niektoré z týchto rozhodnutí, ani im to nenariaďuje.

(125) Komisia nesúhlasí s tým, že v tomto prípade nie sú splnené kritériá týkajúce sa poverenia alebo nariadenia, ako sa uvádzajú v odôvodnení 82. Tvrdenie komory CARBIO, že pestovatelia sójových bôbov môžu slobodne určovať cenu sójových bôbov, je navyše nesprávne. Počas overovania na mieste argentínska vláda vysvetlila, že cenu FOB sójových bôbov určených na vývoz určuje vláda. Keďže vývozná cena sójových bôbov a ich cena na domácom trhu sú oveľa nižšie než cena na svetovom trhu, sloboda pestovateľov sójových bôbov určovať vlastnú cenu je obmedzená. A napokon, komora CARBIO odhliada od toho, že vývozná daň nie je jediným nástrojom, ktorý argentínska vláda vypracovala na nariaďovanie pestovateľom sójových bôbov. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(126) Komora CARBIO takisto namietala proti zisteniu Komisie v odôvodnení 112, že pestovatelia sójových bôbov nemôžu predávať za lepšie ceny, ktoré by v Argentíne prevládli bez týchto opatrení, a svoje tvrdenia opierala o štúdiu Komisie pre vnútorný obchod, v ktorej sa uvádza, že odstránením vývoznej dane na sójové bôby by došlo k zvýšeniu ceny sójových bôbov na domácom trhu iba o 1,2 % (57).

(127) Komisia však upozornila na to, že podľa štúdie uverejnenej v American Journal of Agricultural Economics (58) cena sójových bôbov na domácom trhu by bez vývoznej dane mohla byť oveľa vyššia, a to až o 26,0 %. Zo štúdie, na ktorú odkázala komora CARBIO, okrem toho vyplývalo aj to, že odstránenie vývoznej dane na sójové bôby povedie k zníženiu ich ceny na svetovom trhu o 18 %. To znamená, že v prípade teoretického zrušenia vývoznej dane vo výške 23,5 % by sa takmer stratil rozdiel medzi cenou na argentínskom trhu a cenou na svetovom trhu.

(128) Komisia preto zopakovala svoj záver, že pestovatelia sójových bôbov boli nútení, aby pokračovali v pestovaní a predaji sójových bôbov v Argentíne bez toho, aby ich mohli predávať za lepšie ceny, ktoré by v Argentíne prevládli bez týchto opatrení.

(129) Po konečnom poskytnutí informácií argentínska vláda a komora CARBIO zopakovali svoje tvrdenia, podľa ktorých: — neexistuje súbor opatrení nútiacich domácich pestovateľov sójových bôbov, aby sójové bôby predávali na miestnom trhu za nižšiu než primeranú odplatu, — pestovatelia sójových bôbov môžu slobodne určovať cenu dopestovaných sójových bôbov, — prostredníctvom vývozných daní na sójové bôby nedochádza k žiadnej finančnej pomoci, prípadný vplyv vývozných daní uplatňovaných na sójové bôby na výrobu bionafty predstavuje nanajvýš vedľajší účinok opatrení týkajúcich sa výberu príjmov, — povaha vývozných daní na sójové bôby a účel spočívajúci vo výbere príjmov nemajú nič spoločné s údajným poverením či nariaďovaním a — nedochádza teda k poskytnutiu nijakej výhody.

(130) Argentínska vláda a komora CARBIO okrem toho nesúhlasili s tým, ako Komisia právne vykladá pojmy „poveriť“ a „nariadiť“. Argentínska vláda tvrdila, že posúdenie finančnej pomoci zo strany Komisie veľmi pripomína tzv. prístup založený na účinkoch, ktorý bol v judikatúre WTO výslovne a rozhodne zamietnutý.

(131) Komora CARBIO ďalej tvrdila, že súčasná cena sójových bôbov na svetovom trhu nevyjadruje, aká by bola cena sójových bôbov na domácom trhu v Argentíne bez vývoznej dane.

(132) Keďže argentínska vláda alebo komora CARBIO len opakovali predchádzajúce argumenty, avšak žiadne z týchto tvrdení nepodložili, Komisia ich zamietla.

3.2.2.3. Poverenie súkromných subjektov alebo nariadenie súkromným subjektom v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia

(133) Komisia potom posudzovala, či pestovatelia sójových bôbov v Argentíne sú súkromné subjekty, ktoré argentínska vláda poverila alebo ktorým nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.

(134) Argentínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nakupovali všetky sójové bôby používané na výrobu bionafty z domácich zdrojov. Sójové bôby nakupovali od súkromných poľnohospodárskych podnikov pestujúcich sóju, s výnimkou malého objemu sójových bôbov, ktoré odoberali od štátom vlastneného podniku YPF.

(135) Komisia preto zastáva názor, že podľa dostupných informácií sú všetci pestovatelia sójových bôbov súkromnými subjektmi, ktoré boli v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia argentínskou vládou poverené, aby poskytovali sójové bôby za nižšiu než primeranú odplatu.

3.2.2.4. Poskytovanie sójových bôbov pestovateľmi sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu

(136) V ďalšom kroku Komisia overovala, či pestovatelia sójových bôbov skutočne vykonávali argentínsku vládnu politiku poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu. Vyžadovalo si to podrobnú analýzu vývoja trhu v Argentíne v porovnaní s primeranou referenčnou hodnotou. V súlade so závermi uvedenými v odôvodnení 64 sa Komisia rozhodla čiastočne využiť dostupné skutočnosti, aby zistila, či pestovatelia sójových bôbov poskytovali sójové bôby za nižšiu než primeranú odplatu.

(137) Prostredníctvom súboru opatrení opísaných v odôvodneniach 84 až 116 argentínska vláda nútila pestovateľov sójových bôbov, aby predávali na miestnom trhu za nižšie ceny, než by to robili za iných okolností (t. j. bez uvedených opatrení by pestovatelia sójových bôbov vyvážali sójové bôby za oveľa vyššiu cenu na svetovom trhu alebo by jednoducho prispôsobili svoju ponuku obmedzeniam trhu). Pestovatelia sójových bôbov to však nerobili v dôsledku politiky argentínskej vlády posilňovať rozvoj odberateľského odvetvia bionafty.

(138) Ako znázorňuje tabuľka 1, prakticky celá domáca spotreba sójových bôbov sa ďalej drvením spracováva na sójový olej. Údaje týkajúce sa výroby, vývozu, dovozu a domáceho drvenia sójových bôbov za jednotlivé roky sú takéto: Tabuľka 1 Argentínska výroba sójových bôbov, sójového oleja a bionafty Výroba sójových bôbov t) Vývoz sójových bôbov t) Dovoz sójových bôbov t) Drvenie sójových bôbov t) Výroba sójového oleja t) Domáca spotreba sójového oleja t) Výroba bionafty t) 2007 47 482 787 11 843 248 2 245 391 36 268 044 6 962 206 474 078 2008 46 238 890 11 733 588 2 891 771 31 709 219 6 024 101 1 078 022 711 864 2009 30 989 474 4 292 321 823 924 30 285 623 5 772 026 1 348 922 1 179 103 2010 52 676 218 13 616 012 189 36 824 921 7 000 075 2 118 336 1 820 385 2011 48 878 774 10 420 216 12 862 37 339 854 7 113 681 2 996 512 2 429 964 2012 40 100 197 6 158 407 1 428 33 333 313 6 353 359 2 841 121 2 456 578 2013 49 306 202 7 784 236 1 615 34 040 869 6 432 942 2 448 560 1 997 809 2014 53 397 720 7 360 901 2 227 37 936 186 7 096 392 3 184 146 2 584 290 2015 61 446 556 11 509 272 566 40 940 319 7 895 905 2 407 954 1 810 659 2016 58 799 258 8 910 323 853 849 44 482 510 8 670 493 3 137 953 2 659 275 2017 54 971 626 7 369 126 1 897 833 41 824 091 8 065 602 3 264 784 2 871 435 Zdroj: Informácie v podaní argentínskej vlády vychádzajúce z rôznych verejne dostupných argentínskych databáz.

(139) Ako je možné vidieť v tabuľke 1, výroba sójových bôbov sa zvýšila z 26,7 milióna ton v roku 2001 na 40,5 milióna ton v roku 2006 (59). Zvýšenie vývoznej dane na sójové bôby neviedlo k zníženiu výroby sójových bôbov, ale k jej zvýšeniu, ktoré bolo z hospodárskeho hľadiska iracionálne. Bez nútenia spôsobeného rozličnými opatreniami argentínskej vlády by sa dodávatelia, na ktorých sa vzťahujú vývozné obmedzenia, v skutočnosti prispôsobili trhovým podmienkam. V tomto prípade však pestovatelia sójových bôbov namiesto znižovania výroby takisto využívajú výhody plynúce z politického cieľa posilňovať a rozvíjať konkurencieschopné odvetvie bionafty, čo si následne vyžiadalo, aby výrobcovia bionafty mali k dispozícii veľké množstvá sójových bôbov za nižšie ceny, než sú ceny na medzinárodných trhoch.

(140) Tento trend je znázornený v grafe 2 (v tonách): Graf 2 Spracovávanie sójových bôbov v Argentíne Drvenie sóje Dovoz sóje Vývoz sóje Produkcia sóje 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 Zdroj: Údaje uvedené v tabuľke v odôvodnení 138.

(141) Tabuľka 1 a graf 2 ukazujú, že prakticky celá výroba sójových bôbov, ktoré sa spotrebovali na domácom trhu, sa použila na drvenie a výsledný sójový olej sa spotreboval doma prevažne na výrobu bionafty.

(142) Po konečnom poskytnutí informácií komora CARBIO tvrdila, že Komisia trvala na tom, že všetky sójové bôby predané na domácom trhu sa použili výlučne na výrobu bionafty. Komisia spresnila, že to tak nie je. Ako sa uvádza v odôvodnení 141, sójové bôby sa predávajú na domácom trhu, aby sa rozdrvili na sójový olej a sójovú múku. Výsledný sójový olej sa používa na výrobu bionafty, keďže v Argentíne nie je významný domáci trh so sójovým olejom. Určitá časť sójového oleja a sójovej múky sa vyváža.

(143) K vývozu sójových bôbov navyše dochádza iba v prípade, že domáca spotreba sójových bôbov na drvenie a výrobu bionafty je plne uspokojená. Z tabuľky 1 a grafu 2 takisto vyplýva neexistujúci alebo veľmi obmedzený dovoz sójových bôbov počas rokov uplatňovania vývozných obmedzení. Potvrdzuje to aj obchodný model pozorovaný u vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Skutočne, ani jeden z nich nedovážal sójové bôby na výrobu bionafty. Sójové bôby dovážali výlučne na použitie vo svojich drviacich zariadeniach a všetok výsledný sójový olej a sójovú múku vyvážali mimo Argentíny.

(144) Argentínska vláda tak dosiahla hlavný cieľ svojich opatrení: doma vyrobené sójové bôby plne uspokojovali domáci dopyt po vstupnej surovine na domácu výrobu bionafty na úkor výrobcov sójových bôbov, ktorí by skôr optimalizovali svoje zisky a buď celú svoju produkciu vyvážali, alebo ju predávali na domácom trhu za vyššie ceny, keby neexistovali vývozné obmedzenia.

(145) Podľa príslušnej judikatúry WTO, ako sa vysvetĺuje predovšetkým v odôvodnení 78, aby sa preukázala existencia poverenia alebo nariadenia, vo väčšine prípadov by mala existovať určitá forma hrozby alebo nútenia adresovaná dodávateľom vstupov zo strany vlády. Ponechanie priestoru na voľné uváženie neznamená automatické zamietnutie uvedeného zistenia. Táto individuálna analýza sa zakladá na dôkazoch. Skutočnosť, že vývoz na komoditný trh so značne medzinárodným charakterom je pomerne obmedzený, pričom Argentína je jedným z popredných svetových výrobcov sójových bôbov, je pozoruhodná, najmä ak vezmeme do úvahy, že cena na medzinárodných trhoch je výrazne vyššia než cena na domácom trhu v Argentíne (pozri graf 3 v odôvodnení 158).

(146) Z dôkazu obsiahnutého v argentínskych právnych predpisoch (pozri odôvodnenia 91 až 99) vyplýva, že politickým cieľom argentínskej vlády je rozvíjať a uprednostňovať odberateľské výrobné odvetvia s vyššou pridanou hodnotou vrátane odvetvia bionafty. Argentínska vláda navyše jednoznačne uviedla svoj cieľ chrániť odberateľské výrobné odvetvia pred nárastom cien na medzinárodných trhoch.

(147) Komora CARBIO po poskytnutí informačného dokumentu tvrdila, že Komisia neposkytla nijaký dôkaz tvrdenia, že výrobcovia sójových bôbov by radšej optimalizovali svoje zisky.

(148) Keďže Komisia nedostala informácie priamo od pestovateľov sójových bôbov, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 61 až 64, predpokladala, že pestovatelia sójových bôbov sú racionálne zmýšľajúce hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve, ktoré sa vždy, keď je to možné, snažia o optimalizáciu svojich výhod. Rozhodnutie zvýšiť výrobu sójových bôbov, keď sa znižujú ceny z dôvodu vyššej vývoznej dane, sa preto považuje za iracionálne. Skutočnosť, že pestovatelia sójových bôbov ďalej dodávajú sójové bôby napriek rozličným reštriktívnym opatreniam prijatým argentínskou vládou, je výsledkom opatrení prijatých argentínskou vládou s cieľom nútiť pestovateľov sójových bôbov ako subjekty vykonávajúce stanovené politické ciele k podpore odvetvia bionafty. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(149) Argentínska vláda tvrdila, že nebol predložený nijaký dôkaz, že spracovanie sójových bôbov v Argentíne sa nejako zmenilo v dôsledku vývozných daní na sójové bôby.

(150) Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Na úvod, Komisia pripomína, že argentínska vláda nepomohla Komisii získať potrebné informácie od pestovateľov sójových bôbov, aby mohla lepšie posúdiť ich správanie. Komisia sa tak na základe dostupných informácií domnievala, že opatrenia argentínskej vlády (vrátane vývoznej dane) zmenili správanie pestovateľov sójových bôbov s cieľom dosiahnuť účinky zamýšľané argentínskou vládou. Ako možno vidieť v tabuľke 1, napriek zvýšeniu vývoznej dane na sójové bôby v roku 2007, t. j. na začiatku veľkovýroby bionafty, sa výroba sójových bôbov značne zvýšila. Navyše vývoz sójového oleja bol v tom istom období v podstatnej miere nahradený vývozom bionafty, z čoho vyplýva, že opatrenia argentínskej vlády stimulovali štrukturálnu zmenu s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia bionafty. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(151) Je takisto zrejmé, že tieto politiky nútia nesčíselný počet malých poľnohospodárov pestujúcich sóju (približne 64 000), aby predávali na domácom trhu takmer celú svoju výrobu, a to za ceny nižšie, než aké by inak dosiahli na medzinárodných trhoch, aj keď argentínska vláda formálne nebráni vývozu ich výrobkov. V spise nie je žiadny dôkaz o tom, že argentínska vláda sa nejakým spôsobom snaží stimulovať a/alebo aktívne podporovať, priamo či nepriamo, nárast vývozu, a teda maximalizáciu zisku poľnohospodárov pestujúcich sójové bôby, napriek známym ťažkostiam malých poľnohospodárov pri vyhľadávaní klientov v zahraničí, komunikácii v cudzom jazyku a vybavovaní všetkých zaťažujúcich administratívnych vývozných formalít.

(152) Keďže v spise nie sú iné protichodné dôkazy a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu argentínskej vlády pri poskytovaní relevantných dôkazov a informácií v tejto súvislosti, Komisia dospela k záveru, že uvedený dôkaz preukazuje nútenie pestovateľov sójových bôbov, aby predávali svoju výrobu na domácom trhu v prospech odberateľských výrobných odvetví (vrátane výrobcov bionafty), namiesto maximalizácie svojich výnosov prípadnými inými spôsobmi, akými je prispôsobenie svojej výroby alebo dokonca prechod na iný druh výroby (napr. iné zrnoviny).

(153) Skutočnosť, že pestovatelia sójových bôbov majú stále aspoň formálne určitý priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o predaj do zahraničia, a že sa veľmi obmedzený vývoz aj uskutočňoval, nevyvracia hlavný záver o existencii im určeného poverenia alebo nariadenia v súlade s judikatúrou WTO vo veci DRAMS (60).

(154) Komisia ďalej analyzovala prípadný vplyv dodávania sójových bôbov v dôsledku opatrení argentínskej vlády na cenu sójových bôbov na domácom trhu v Argentíne.

(155) Komisia použila priemernú cenu sójových bôbov na domácom trhu v Argentíne, ktorá vychádza z mesačných údajov burzy obilnín v Buenos Aires pre Rosario, Bahia Blanca a Quequen, poskytovaných ministerstvom agropodnikania na úrovni krajiny.

(156) Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky dovážali určité množstvo sójových bôbov. Hoci tieto spoločnosti nevyužívali dovážané sójové bôby na výrobu bionafty (tieto sójové bôby sa použili na výrobu sójového oleja, ktorý sa potom vyviezol), ich cena sa môže považovať za reprezentatívnu, keďže sójové bôby sa dovážali na účely drvenia a spätného vývozu vo forme sójového oleja a ich cena odrážala cenu sójových bôbov na svetovom trhu.

(157) Cena na domácom trhu sa porovnávala s priemernou dovoznou cenou FOB sójových bôbov v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky za jednotlivé mesiace.

(158) Graf 3 znázorňuje kolísanie ceny počas posudzovaného obdobia a rozdiel v percentách medzi cenou na argentínskom domácom trhu a cenou na svetovom trhu. Graf 3 Cena na argentínskom domácom trhu v porovnaní s cenou na svetovom trhu Cenový rozdiel (%) Cena na svetovom trhu(ARS/t) Cena na argentínskondomácom trhu (ARS/t) 2017M11 2017M09 2017M07 2017M05 2017M03 2017M01 2016M11 2016M09 2016M07 2016M05 2016M03 2016M01 2015M11 2015M09 2015M07 2015M05 2015M03 2015M01 Zdroj: Spoločnosť Bloomberg a údaje v podnete argentínskej vlády založené na verejne dostupných údajoch.

(159) Graf 3 znázorňuje rozdiel medzi cenou na argentínskom domácom trhu a cenou na svetovom trhu, ktorý možno vysvetliť hlavne vývoznou daňou na sójové bôby. Politika nariaďovania zo strany argentínskej vlády bráni pestovateľom sójových bôbov vytvárať zisk na základe cien na svetovom trhu. Pestovatelia sójových bôbov sú účinne pripravení o možnosť racionálne si zvoliť možnosť predávať na medzinárodných trhoch za oveľa vyššie ceny.

(160) Namiesto toho dosahujú porovnateľné zisky na domácom trhu aj na medzinárodnom trhu za cenu znižovania cien na domácom trhu o výšku vývoznej dane. Takto argentínska vláda stláča ceny na domácom trhu v prospech domáceho spracovateľského odvetvia.

(161) Argentínska vláda nariaďuje odopieraním možnosti racionálnej voľby pestovateľom sójových bôbov. Navyše, ako je možné vypozorovať z grafu, rozdiel medzi cenami na domácom trhu a cenami na medzinárodnom trhu nielenže zostal výrazný, ale takisto chránil odvetvie bionafty a všetky ďalšie odberateľské výrobné odvetvia (ako je odvetvie drvičov, ktorí sú spravidla integrovaní s výrobcami bionafty) pred najväčšími nárastmi cien na medzinárodnom trhu.

(162) Argentínska vláda tak súborom opatrení dosiahla svoj vopred stanovený cieľ, a to znížiť ceny na domácom trhu v kontexte rastúcich cien na medzinárodnom trhu v prospech domáceho odvetvia s pridanou hodnotou vrátane výroby bionafty.

(163) Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že pestovatelia sójových bôbov v Argentíne boli poverení alebo im bolo nariadené, aby poskytovali sójové bôby domácemu odvetviu bionafty za nižšiu než primeranú odplatu.

3.2.2.5. Funkcia, ktorú by za normálnych okolností plnila vláda, a prax, ktorá sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe

(164) Pokiaľ ide o kritérium „plnenia za normálnych okolností“, ktoré porota zatiaľ podrobnejšie neobjasnila (61), Komisia usúdila, že poskytovanie surovín vyskytujúcich sa na území krajiny vnútroštátnym spoločnostiam je funkcia, ktorú za normálnych okolností plní vláda. Podľa všeobecného medzinárodného práva sú štáty zvrchované, pokiaľ ide o ich prírodné zdroje. Aj keď majú značnú voľnosť, pokiaľ ide o organizáciu využívania svojich prírodných zdrojov, ich zvrchovanosť sa obvykle prenáša do regulačnej právomoci vlády takto konať. V tejto súvislosti nie je podstatné, či by sa vláda vykonávania tejto funkcie zvyčajne ujala, alebo nie (62). Komisia preto zistila, že poskytovanie sójových bôbov získavaných z argentínskej pôdy argentínskemu odvetviu bionafty je funkcia, ktorú za normálnych okolností plní vláda.

(165) Po poskytnutí informačného dokumentu komora CARBIO namietala proti rozhodnutiu Komisie, že štát musí niesť zodpovednosť za rozhodnutia prijaté súkromnými dodávateľmi sójových bôbov pestovaných v danom štáte. Komora CARBIO tvrdila, že na splnenie kritéria „plnenia za normálnych okolností“ sa všetky rozhodnutia týkajúce sa sójových bôbov musia prijímať vo verejnom záujme. Avšak, ako komora CARBIO skonštatovala vo svojom podaní, „štát si môže zvoliť prijať opatrenie týkajúce sa jeho prírodných zdrojov“. Toto tvrdenie je potvrdením postoja Komisie, že takáto zvrchovanosť sa obvykle prenáša do regulačnej právomoci vlády organizovať využívanie prírodných zdrojov štátu. Na splnenie kritéria „plnenia za normálnych okolností“ nie je preto potrebné, aby sa všetky rozhodnutia týkajúce sa sójových bôbov museli prijímať vo verejnom záujme. Inak by sa takéto subjekty mohli považovať za „verejné subjekty“ a ich opatrenia by bolo možné pripísať štátu, čo neplatí v rámci scenára poverenia alebo nariadenia. V poslednom prípade nie je potrebné, aby všetky opatrenia súkromných subjektov bolo možné pripísať štátu, stačí len konkrétne skúmané opatrenie (t. j. poskytovanie vstupných surovín za nižšiu než primeranú odplatu). V dôsledku toho Komisia zamietla toto tvrdenie a dospela k záveru, že poskytovanie surovín, ako sú sójové bôby, pri plnení cieľov vo verejnom záujme (napríklad rozvoj odvetvia bionafty) je funkcia, ktorú za normálnych okolností plní vláda.

(166) Pokiaľ ide o kritérium „v žiadnom smere sa nelíši“, Komisia poznamenala, že táto formulácia pochádza zo správy z roku 1960, ktorú vypracovala porota pre preskúmanie podľa článku XVI:5 a v ktorej bola použitá podobná formulácia v súvislosti s odvodmi financovanými výrobcom, v prípade ktorých sa usúdilo, že sa v žiadnom smere nelíšia od vládnej praxe zdaňovania a subvencovania (63). V tomto kontexte si uvedené kritérium vyžaduje potvrdzujúce zistenie, že poskytovanie tovaru poverenými súkromnými subjektmi sa v skutočnosti v žiadnom smere nelíši od hypotézy, že takýto tovar poskytovala samotná vláda. Komisia sa domnieva, že ide o tento prípad. Aby argentínska vláda dosiahla ciele svojej verejnej politiky posilňovať rozvoj odvetvia bionafty vrátane jeho vývozného potenciálu, namiesto poskytovania vstupov priamo odvetviu bionafty núti súborom opatrení súkromné subjekty, aby to robili za ňu.

(167) Po konečnom poskytnutí informácií argentínska vláda a komora CARBIO tvrdili, že Komisia neposkytla žiadny dôkaz, z ktorého by vyplývalo, že rozhodnutia prijaté dodávateľmi v súkromnom vlastníctve a týkajúce sa výroby a predaja sójových bôbov pestovaných v Argentíne na pozemkoch v súkromnom vlastníctve zodpovedajú funkcii, ktorú za normálnych okolností plní argentínska vláda.

(168) Ako Komisia uviedla v odôvodnení 164, domnieva sa, že poskytovanie surovín vyskytujúcich sa v rámci krajiny vnútroštátnym spoločnostiam je funkciou, ktorú za normálnych okolností plní vláda. Argentínska vláda ani komora CARBIO neposkytli vecné argumenty alebo dôkazy, ktoré by vyvracali tento záver, a preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. Argentínska vláda používa pestovateľov sójových bôbov na dosiahnutie konkrétneho politického cieľa, čo sa nelíši od situácie, keď by pestovateľom sójových bôbov bola priamo samotná argentínska vláda.

3.2.2.6. Záver

(169) Argentínska vláda prostredníctvom súboru opatrení vrátane vývozných daní, kvantitatívnych obmedzení, subvencií domácim výrobcom a verejných politických vyhlásení nútila domácich pestovateľov sójových bôbov, aby predávali sójové bôby na miestnom trhu a „poverovala“ ich alebo im „nariaďovala“, aby poskytovali túto surovinu v Argentíne za nižšiu než primeranú odplatu. Tieto sporné opatrenia dosiahli želaný účinok, a to narušenie domáceho trhu so sójovými bôbmi v Argentíne a zníženie ceny na umelo nízku úroveň v prospech odberateľského odvetvia bionafty. Funkciu poskytovania sójových bôbov za nižšiu než primeranú odplatu za normálnych okolností plní vláda vzhľadom na verejný cieľ podpory odvetvia bionafty a prax výrobných spoločností pestovateľov sójových bôbov, ktoré túto funkciu vykonávajú, sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe pri vykonávaní podobných politických cieľov prostredníctvom iných foriem podpory (ako sú granty alebo ušlé príjmy).

(170) Komisia preto dospela k záveru, že argentínska vláda poskytla nepriamu finančnú pomoc v zmysle ustanovení článku 3 ods. 1 písm. a) bodov iv) a iii) základného nariadenia, ako sú vykladané a uplatňované v súlade s príslušnou normou WTO podľa článku 1 ods. 11 písm. a) bodov iv) a iii) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach.

3.2.2.7. Cenová intervencia alebo podpora príjmov

(171) Komisia sa domnieva, že kategórie „finančná pomoc“ a „podpora príjmov alebo cenová intervencia“ sa navzájom nevylučujú. Odvolací orgán v skutočnosti potvrdil, že „rozsah vládnych opatrení schopných poskytovať subvencie [v rámci ‘finančnej pomoci’] sa ďalej rozširuje koncepciou ‘príjmovej alebo cenovej podpory’ v bode 2 článku 1 ods. 11 písm. a)“ (64). Tento výklad je takisto v súlade s cieľom a účelom Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ktorým je „zvýšiť a zlepšiť disciplínu podľa dohody GATT v oblasti používania subvencií aj vyrovnávacích opatrení“ (65).

(172) Článok XVI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994) sa týka každej subvencie vrátane akejkoľvek formy podpory príjmov alebo cenovej intervencie, ktorá priamo alebo nepriamo zvyšuje vývoz akéhokoľvek výrobku z jeho územia alebo znižuje dovoz akéhokoľvek výrobku na jeho územie.

(173) Pojem „akákoľvek forma“ poukazuje na široký rozsah tejto kategórie v tom zmysle, že zahŕňa všetky formy, ktoré priamo alebo nepriamo poskytujú podporu príjmov alebo cenovú intervenciu. V tomto zmysle slovníkový význam pojmu „forma“ predstavuje jednu z rôznych podôb, v akej daná vec existuje alebo sa prejavuje; tvar, druh alebo typ a takisto „spôsob, metódu, postup“ (66). „Akákoľvek forma“ teda zahŕňa akýkoľvek postup alebo spôsob, akým vláda niekomu poskytuje podporu príjmov alebo cenovú intervenciu.

(174) „Podpora“ označuje „činnosť prispievania k úspechu alebo udržiavania hodnoty niečoho“ (67). Pojem „podpora“ sa často používa v kontexte poľnohospodárstva v súvislosti s programami vládnej pomoci (68). V tomto prípade sa význam pojmu „podpora“ v článku 1 ods. 11 písm. a) bode 2 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach týka činnosti vlády, ktorá prispieva k úspechu alebo udržiava hodnotu cien alebo príjmu, ktorý niekto dosahuje.

(175) Napokon, odkaz „v zmysle článku XVI GATT 1994“ znamená všetky formy podpory príjmov alebo cenovej intervencie, ktoré priamo alebo nepriamo zvyšujú vývoz „akéhokoľvek výrobku“ z územia členského štátu WTO alebo znižujú dovoz tohto výrobku na jeho územie. Tento vplyv, potenciálny alebo skutočný, je jednoznačne opísaný v článku XVI:1 dohody GATT 1994: „… vrátane akejkoľvek formy podpory príjmov alebo cenovej intervencie, ktorá priamo alebo nepriamo zvyšuje vývoz akéhokoľvek výrobku z jeho územia alebo znižuje dovoz akéhokoľvek výrobku na jeho územie“.

(176) Súhrnom, článok 3 ods. 1 písm. b) základného nariadenia sa týka vládnych opatrení v akejkoľvek forme, ktoré priamo alebo nepriamo niekomu poskytujú podporu príjmov alebo cenovú intervenciu a ktoré majú vplyv, potenciálny alebo skutočný (69), na zvyšovanie vývozu akéhokoľvek výrobku z územia členského štátu WTO alebo na znižovanie dovozu tohto výrobku na jeho územie. Tento výklad je takisto v súlade s cieľom a účelom Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ktorým je „zvýšiť a zlepšiť disciplínu podľa dohody GATT v oblasti používania subvencií aj vyrovnávacích opatrení“ (70).

(177) V súlade s týmto výkladom Komisia okrem preskúmavania, či by súbor opatrení prijatých argentínskou vládou mohol byť charakterizovaný ako „finančná pomoc“ vo forme poskytovania tovaru za nižšiu než primeranú odplatu, takisto analyzovala, či by súbor opatrení argentínskej vlády mohol byť charakterizovaný aj ako podpora príjmov alebo cenová intervencia, na ktorú sa vzťahuje článok 3 ods. 1 písm. b) základného nariadenia. Komisia pri tom, po prvé, preskúmavala, či má argentínska vláda v úmysle podporovať vytváranie a rozvoj odvetvia bionafty; po druhé, aký druh opatrení prijala argentínska vláda na podporu odvetvia bionafty, a po tretie, či tieto opatrenia možno pokladať za akúkoľvek formu podpory príjmov alebo cenovej intervencie v zmysle článku XVI dohody GATT 1994.

(178) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda a komora CARBIO tvrdili, že Komisia vychádzala z neprípustne širokého výkladu pojmu „akákoľvek forma príjmov alebo cenovej intervencie“ použitého v článku 3 ods. 1 písm. b) základného nariadenia, pričom tvrdili, že tento výklad zahŕňa „všetky formy, ktoré priamo alebo nepriamo poskytujú podporu príjmov alebo cenovú intervenciu“ a „akýkoľvek postup alebo spôsob, akým vláda niekomu poskytuje podporu príjmov alebo cenovú intervenciu“.

(179) Komisia zamietla toto tvrdenie. K svojmu rozhodnutiu dospela v súlade s judikatúrou WTO a výkladom pojmu podpora príjmu alebo cenová intervencia. Ako sa podrobne uvádza ďalej v odôvodneniach 186 až 195, Komisia neprihliadala iba na účinky opatrení, ktoré prijala argentínska vláda, ale pozorne analyzovala politické ciele opatrení prijatých argentínskou vládou, ako aj ich povahu a schému, a dospela k záveru, že cena bionafty a sójových bôbov na argentínskom domácom trhu „zahŕňa priamy zásah štátu na trhu s cieľom stanoviť cenu tovaru v určitej výške“ (71). V dôsledku politických cieľov, o ktoré sa usiluje argentínska vláda, boli ceny bionafty na domácom trhu v porovnaní s cenami vyvážanej bionafty stanovené na umelo vysokej úrovni, čím sa podporuje domáce odvetvie bionafty (pozri odôvodnenia 189 a 195). Cena sójových bôbov bola zároveň stanovená na umelo nízkej úrovni prostredníctvom vývoznej dane na sójové bôby, ktorou sa takisto podporuje domáce odvetvie bionafty.

(180) Po konečnom poskytnutí informácií argentínska vláda nesúhlasila s výkladom Komisie, že kategórie „finančná pomoc“/„podpora príjmu alebo cenová intervencia“ sa navzájom nevylučujú, z dôvodu použitia spojky „alebo“ v článku 1 ods. 11 písm. a) bode 2 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach.

(181) Komisia vysvetlila v odôvodnení 171, prečo tieto kategórie nepovažuje za navzájom sa vylučujúce. Len lingvistické vysvetlenie slova „alebo“ použitého v texte Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach nemení argumentáciu Komisie, a tvrdenie sa preto zamietlo.

(182) Argentínska vláda zopakovala svoje tvrdenie, že zistenia Komisie sa nenáležite zakladajú na neprípustne širokom výklade pojmov „ľubovoľná forma príjmovej alebo cenovej podpory“ použitých v článku 1 ods. 11 písm. a) bode 2 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, a že na to, aby režim vývoznej dane patril do pôsobnosti ustanovení článku 1 ods. 11 písm. a) bodu 2 Komisia uplatňuje tzv. prístup založený na účinkoch, ktorý je v rozpore s judikatúrou WTO.

(183) Keďže argentínska vláda neuviedla žiadny nový podporný dôkaz, ktorým by závery Komisie vyvrátila, Komisia dané tvrdenia zamietla.

(184) Po konečnom poskytnutí informácií komora CARBIO spochybnila aj zistenia Komisie týkajúce sa podpory príjmu a cenovej intervencie, a na podporu svojho tvrdenia citovala ďalšiu časť správy poroty Čína – GOES (72). Podľa komory CARBIO sa podpora príjmu a cenová intervencia nevzťahujú na situácie, keď „pohyb cien je nepriamym účinkom inej formy vládnej intervencie“ (73).

(185) Komisia usúdila, že odvolávanie sa komory CARBIO na judikatúru v prípade Čína – GOES nie je relevantné v tomto prípade, v ktorom sa závery o podpore príjmu/cenovej intervencii nezakladajú na nepriamom vplyve na ceny, ale na opatreniach pripísateľných argentínskej vláde, ktorých koncepcia a cieľ spočíva v ovplyvňovaní cien na podporu odvetvia bionafty. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

3.2.2.8. Úmysel argentínskej vlády podporovať domáce odvetvie bionafty

(186) Z právnych predpisov uvedených v odôvodneniach 89 až 100 vyplýva, že argentínska vláda má jednoznačnú politiku na podporu vytvárania a rozvoja domáceho odvetvia bionafty. Argentínska vláda stanovila predovšetkým prostredníctvom zákona 26.093 z 12. mája 2006 (74) režim na podporu domácej výroby a používania biopalív vrátane bionafty. Týmto zákonom bol zriadený orgán presadzovania, ktorého úlohou je presadzovať a kontrolovať udržateľnú výrobu a používanie biopaliva (75). V zákone sa okrem toho stanovuje, že odbor poľnohospodárstva, živočíšnej výroby, rybolovu a potravinárstva podporuje pestovanie plodín určených na výrobu biopalív, čím stimuluje diverzifikáciu výroby v odvetví poľnohospodárstva, odbor malých a stredných podnikov podporuje nadobúdanie kapitálových aktív malými a strednými podnikmi určených na výrobu biopalív a odbor vedy, technológie a výrobných inovácií podporuje výskum, spoluprácu a prenos technológie medzi malými a strednými podnikmi a príslušnými inštitúciami v rámci verejného vnútroštátneho systému pre vedu, technológiu a inovácie (76).

(187) Argentínska vláda poskytovala jednoznačnú podporu od roku 2001, keď nadobudol účinnosť dekrét 1396 (77). V tomto dekréte sa stanovoval plán konkurencieschopnosti pre bionaftu, v rámci ktorého sa výrobcovia oslobodzujú od daní „s cieľom podporiť rozvoj odvetvia bionafty“ a v ktorom bolo uvedené „že daňová zložka kvapalných palív a zemného plynu je základným nástrojom vysielania ekonomických signálov“ (pridané zvýraznenie). Tento plán v roku 2001 podporil podtajomník pre palivá, ktorý ubezpečil navrhovateľov projektov výroby bionafty, že bionafta bude naďalej oslobodená od dane z pohonných hmôt, a potvrdil úlohu argentínskej vlády prísľubom vytvorenia stabilného regulačného rámca a oznámením, že projekty týkajúce sa bionafty budú môcť využívať výhody režimu priemyselnej podpory a úverov. Okrem toho vyhlásil, že protagonistami rozvoja odvetvia bionafty musia byť poľnohospodárski výrobcovia (78).

(188) Podpora domáceho odvetvia bionafty sa konsolidovala v roku 2004 uznesením 1156, ktorým sa v gescii ministerstva hospodárstva a výroby zriadil národný program pre biopalivá (79) podporujúci technologický rozvoj domáceho odvetvia bionafty (80). Argentínska vláda jednoznačne považovala podporu domáceho odvetvia bionafty za súčasť argentínskeho makroekonomického modelu (81).

(189) Inštitúcia Centro de Economía Internacional v roku 2011 oznámila (82), že cieľom rozvoja domáceho odvetvia bionafty je skôr maximalizácia pridanej hodnoty sóje než znižovanie spotreby fosílnych palív. Ako dôvody rozvoja odvetvia bionafty táto výskumná inštitúcia okrem iného uviedla rozširujúcu sa možnosť uspokojovať potreby vonkajších trhov a rozdiely z hľadiska vývozných ciel, stimulovanie výroby s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní so základnými výrobkami, ako sú sójové bôby (83).

(190) Okrem toho, vládny subjekt Národný inštitút poľnohospodárskej technológie (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA) vypracoval v roku 2011 štúdiu (84), v ktorej dospel k záveru, že „je bežné, že štát z rôznych dôvodov stimuluje trh s bionaftou prostredníctvom rôznych politík“, „inými slovami, je pravdepodobné, že trh je umelo stimulovaný a že bez prítomnosti štátu stráca hospodársky význam“, a že „zjavným záverom je, že bionafta zrejme nevytvára tlak na výrobu sójových bôbov, ale že príčinná súvislosť má opačný smer“.

(191) Táto podpora pokračovala aj po skončení obdobia prešetrovania, keďže vo februári 2018 sa minister energetiky, guvernér provincie Santa Fé a komora CARBIO dohodli na vytvorení spoločnej pracovnej skupiny pre vypracovanie lepšieho návrhu a zlepšenie národnej stratégie pre oblasť bionafty (85).

(192) V roku 2010 argentínska vláda stanovila pre domáci trh povinnosť zmiešavania, pričom požaduje od spoločností vyrábajúcich palivá v Argentíne, aby nakupovali bionaftu a pred predajom ju zmiešavali s minerálnou naftou (86). Táto povinnosť zmiešavania platila spolu s dohodami o dodávkach bionafty medzi argentínskou vládou a výrobcami bionafty od roku 2010 do roku 2015. Tieto dohody o dodávkach boli uzavreté „vzhľadom na dôležitosť zaradenia biopalív do energetického systému krajiny“, a preto bolo „potrebné vypracovať jednoznačné usmernenia, ktoré zaručujú účinné a efektívne dosahovanie cieľov navrhovaných v rámci vnútroštátnej vykonávacej právomoci“ (87), a ďalej „zohľadniť ciele národného štátu pri podpore činnosti agropriemyslu vytvárajúcej pridanú hodnotu v prípade surovín produkovaných na území štátu“ (88).

(193) Ako bolo rozobrané v odôvodneniach 265 až 267, argentínska vláda po roku 2015 nepodpísala nijaké dohody o dodávkach bionafty, ale pokračovala v prideľovaní kvót a stanovovaní cien, za aké musia zmiešavajúce spoločnosti nakupovať bionaftu. Kvóty boli založené na predpokladanom množstve, ktoré bude potrebovať domáci trh na splnenie povinnosti zmiešavania. Zvyšok argentínskej výroby sa mohol iba vyvážať.

(194) Počas obdobia prešetrovania sa cena bionafty na domácom trhu určovala každý mesiac, pričom bola odlišná pre veľké, veľké neintegrované a malé a stredné podniky. Cena bionafty na domácom trhu sa vypočítavala pomocou tohto vzorca: cena sójového oleja (uverejnená ministerstvom poľnohospodárstva) + cena metanolu + cena práce + ďalšie náklady + návratnosť kapitálu (stanovená na 3 %) (89)

(195) Ani jedna zo skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nedostala kvótu a počas obdobia prešetrovania nedodávala na domáci trh. Priemerné stanovené ceny na domácom trhu sú zrejme vyššie než priemerná vývozná cena, najmä pre malých, stredných a veľkých neintegrovaných výrobcov bionafty. Umelým stanovovaním ceny domácej bionafty na umelo vysokú úroveň argentínska vláda vykonávala politiku cenovej intervencie v prospech malých a stredných podnikov v odvetví bionafty, ktoré predávajú na domácom trhu.

(196) Po poskytnutí informačného dokumentu argentínska vláda vzniesla námietky proti zisteniu, že cena bionafty na domácom trhu bola stanovená na umelo vysokej úrovni.

(197) Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Na posúdenie cenovej úrovne bionafty na domácom trhu Komisia použila verejné údaje, ktoré poskytla argentínska vláda. Z týchto verejných údajov vyplýva, že cenu na domácom trhu stanovuje argentínska vláda, a nie je teda ponechaná trhovým silám. Argentínska vláda nespochybnila, že stanovuje ceny bionafty na domácom trhu. Z verejných údajov navyše vyplýva, že ceny na domácom trhu, ktoré platia spoločnosti s príst