SK Úradný vestník Európskej únie L 347/320

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1303/2013

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 177,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanoviská Výboru regiónov (2),

so zreteľom na stanoviská Dvora audítorov (3),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1) V článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia sa v záujme posilnenia svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti má zameriavať na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, a že osobitná pozornosť sa má venovať najmä vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami. V článku 175 ZFEÚ sa vyžaduje, aby Únia podporovala dosahovanie týchto cieľov prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu, usmerňovacej sekcie, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskej investičnej banky a ďalších nástrojov.

(2) S cieľom zlepšiť koordináciu a harmonizovať vykonávanie fondov, ktoré poskytujú podporu v rámci politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu s fondmi určenými na rozvoj vidieka, konkrétne Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV), a námorného a rybárskeho sektora, konkrétne opatrení financovaných na základe spoločného riadenia v Európskom námornom a rybárskom fonde (ENRF), by sa pre všetky tieto fondy (ďalej len „európske štrukturálne a investičné fondy alebo EŠIF“) mali stanoviť spoločné ustanovenia. Okrem toho, toto nariadenie obsahuje všeobecné ustanovenia, ktoré sú spoločné pre EFRR, ESF a Kohézny fond, ale nevzťahujú sa na EPFRV a ENRF, ako aj všeobecné ustanovenia uplatniteľné na EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF, ale nevzťahujú sa na EPFRV. V dôsledku osobitostí, ktoré existujú pre každý EŠIF, by sa mali v samostatných nariadeniach určiť osobitné pravidlá pre jednotlivé EŠIF, ako aj pre cieľ Európska územná spolupráca v rámci EFRR.

(3) V súlade so závermi Európskej rady zo 17. júna 2010, ktorými sa prijala stratégia Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, by Únia a členské štáty mali dosahovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a súčasne podporovať harmonický rozvoj Únie a znižovať regionálne rozdiely. EŠIF) by mali zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

(4) Čo sa týka spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), výrazné synergické účinky sa už dosiahli prostredníctvom harmonizácie a zosúladenia pravidiel riadenia a kontroly pre prvý pilier (Európsky poľnohospodársky záručný fond -EPZF) a druhý pilier SPP (EPFRV). Preto by sa malo zachovať silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV a zachovať štruktúry, ktoré už v členských štátoch existujú.

(5) Najvzdialenejšie regióny by mali mať prospech z osobitných opatrení a z dodatočného financovania na vyváženie ich štrukturálnej sociálnej a hospodárskej situácie spolu so znevýhodneniami vyplývajúcimi z faktorov uvedených v článku 349 ZFEÚ.

(6) Najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva by mali mať prospech z osobitných opatrení a dodatočného financovania na vyváženie závažných a prírodných alebo demografických znevýhodnení uvedených v článku 2 protokolu č. 6 Aktu o pristúpení z roku 1994.

(7) S cieľom zabezpečiť správny a jednotný výklad ustanovení a prispieť k právnej istote pre členské štáty a prijímateľov je potrebné vymedziť určité pojmy používané v tomto nariadení.

(8) V prípade, že je pre Komisiu stanovená časová lehota na prijatie alebo zmenu určitého rozhodnutia v súlade s týmto nariadením, časová lehota na prijatie alebo zmenu takéhoto rozhodnutia by nemala zahŕňať obdobie začínajúce dátumom, keď Komisia zaslala svoje pripomienky členskému štátu, a trvajúce dovtedy, kým členský štát na tieto pripomienky neodpovedal.

(9) Toto nariadenie pozostáva z piatich častí, z ktorých prvá stanovuje predmet úpravy a vymedzenia pojmov, druhá obsahuje pravidlá uplatniteľné na všetky EŠIF, tretia obsahuje ustanovenia, ktoré sa vzťahujú len na EFRV, ESF a Kohézny fond (ďalej len „fondy“), štvrtá obsahuje ustanovenia, ktoré sa vzťahujú iba na fondy a na ENRF, a piata obsahuje záverečné ustanovenia. Na zabezpečenie súladu pri výklade rôznych častí tohto nariadenia a medzi týmto nariadením a nariadeniami o jednotlivých fondoch je dôležité jasne stanoviť vzťahy medzi nimi. Okrem toho osobitné pravidlá ustanovené v osobitných pravidlách pre jednotlivé fondy môžu byť doplnkové, ale mali by sa odchyľovať od zodpovedajúcich ustanovení v tomto nariadení len vtedy, ak je takáto odchýlka osobitne stanovená v tomto nariadení.

(10) Podľa článku 317 ZFEÚ a so zreteľom na spoločné riadenie by sa mali určiť podmienky, za ktorých môže Komisia vykonávať svoju zodpovednosť za plnenie rozpočtu Únie, a mala by sa spresniť zodpovednosť vyplývajúca pre členské štáty. Uvedené podmienky by mali umožniť, aby sa Komisia uistila, že členské štáty využívajú EŠIF zákonne a správne, a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (4) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Členské štáty na príslušnej územnej úrovni v súlade s ich inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom a orgány, ktoré na tieto účely určili, by mali byť zodpovedné za vypracúvanie a vykonávanie programov. Uvedené podmienky by mali tiež zabezpečovať, aby sa venovala pozornosť potrebe zaistiť komplementárnosť a konzistentnosť príslušnej intervencie Únie, dodržiavaniu zásady proporcionality a zohľadneniu celkového cieľa znížiť administratívnu zaťaž.

(11) Pre partnerskú dohodu a pre každý program osobitne by každý členský štát mal utvoriť partnerstvo so zástupcami príslušných regionálnych, miestnych orgánov verejnej správy, orgánov mestskej samosprávy a ostatných orgánov verejnej správy; hospodárskych a sociálnych partnerov a ostatných príslušných subjektov, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, vrátane partnerov z oblasti ochrany životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za presadzovanie sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a zabraňovanie diskriminácii vrátane „zastrešujúcich organizácií“ takýchto orgánov a subjektov, kde je to vhodné. Účelom tohto partnerstva je zabezpečiť dodržiavanie zásad viacúrovňového riadenia, a subsidiarity a proporcionality a špecifiká rôznych inštitucionálnych a právnych rámcov jednotlivých členských štátov, ako aj zabezpečiť, aby sa zainteresované strany stotožnili s plánovanými intervenciami, a vychádzať zo skúseností a know-how príslušných aktérov. Členské štáty by mali určiť najreprezentatívnejších relevantných partnerov. Medzi týchto partnerov by mali patriť inštitúcie, organizácie a skupiny, ktoré sú schopné ovplyvniť vypracúvanie programov alebo by mohli byť ovplyvnené vypracúvaním a vykonávaním programov. V tejto súvislosti by členské štáty mali mať možnosť určiť tam, kde je to vhodné, za relevantných partnerov aj zastrešujúce organizácie, ktorými sú združenia, federácie alebo konfederácie príslušných regionálnych, miestnych orgánov verejnej správy a orgánov mestskej samosprávy či iných subjektov v súlade s platným vnútroštátnym právom a praxou. Komisia by mala byť splnomocnená prijať delegovaný akt stanovujúci európsky kódex správania pre partnerstvo s cieľom podporiť a uľahčiť členským štátom organizáciu partnerstva, pokiaľ ide o zabezpečenie zapojenia relevantných partnerov do prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia partnerských dohôd a programov konzistentným spôsobom. Uvedený prijatý delegovaný akt by za žiadnych okolností a na základe žiadneho jeho výkladu nemal mať spätný účinok alebo byť základom pre zisťovanie nezrovnalostí vedúce k finančným opravám. Prijatý delegovaný akt by nemal uvádzať skorší dátum uplatňovania ako je dátum jeho prijatia. Prijatý delegovaný akt by mal umožniť členským štátom, aby sa rozhodli pre najvhodnejšie podrobné spôsoby vykonávania partnerstva v súlade so svojím inštitucionálnym a právnym rámcom, ako aj svojimi kompetenciami na národnej a regionálnej úrovni za predpokladu, že sa dosiahnu jeho ciele stanovené v tomto nariadení.

(12) Činnosti EŠIF a nimi podporované operácie by mali byť v súlade s platným právom Únie a súvisiacim vnútroštátnym právom, ktorým sa priamo alebo nepriamo vykonáva toto nariadenie a pravidlá pre jednotlivé fondy.

(13) V súvislosti s úsilím Únie o posilnenie hospodárskej, územnej a sociálnej súdržnosti by sa Únia vo všetkých fázach vykonávania EŠIF mala zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska, ako aj na boj proti diskriminácii na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ), článku 10 ZFEÚ a článku 21 Charty základných práv Európskej únie, s prihliadnutím najmä na prístup osôb so zdravotným postihnutím, ako aj článku 5 ods. 2 Charty základných práv, ktorý stanovuje, že od nikoho sa nemá vyžadovať, aby vykonával nútené alebo povinné práce.

(14) Ciele EŠIF by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa zachovanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článkov 11 a 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. Na tento účel by členské štáty mali poskytovať informácie o podpore cieľov v oblasti zmeny klímy v súlade s ambíciou venovať najmenej 20 % rozpočtu Únie na tieto ciele s použitím metodiky založenej na kategóriách intervencií, oblastiach záujmu alebo opatrení prijatej Komisiou prostredníctvom vykonávacieho aktu a odrážajúcej zásadu proporcionality.

(15) S cieľom prispieť ku stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k úlohám jednotlivých fondov podľa ich cieľov vychádzajúcich zo zmluvy vrátane hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, by sa podpora EŠIF mala zameriavať na obmedzený počet spoločných tematických cieľov. Presný rozsah každého z EŠIF by mal byť stanovený v pravidlách pre jednotlivé fondy. Tento rozsah by sa mal dať obmedziť iba na niektoré z tematických cieľov vymedzených v tomto nariadení.

(16) S cieľom maximalizovať príspevok EŠIF a stanoviť strategické hlavné zásady na uľahčenie procesu programovania na úrovni členských štátov a regiónov by sa mal stanoviť spoločný strategický rámec (SSR). SSR by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu intervencií Únie v rámci EŠIF a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie v súlade so zámermi a cieľmi stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu pri zohľadnení kľúčových územných výziev rôznych typov území.

(17) SSR by mal stanoviť spôsob, akým EŠIF majú prispieť ku stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, opatrenia na podporu integrovaného využívania EŠIF, opatrenia na koordináciu medzi EŠIF a inými príslušnými politikami a nástrojmi Únie, horizontálne princípy a prierezové ciele politiky na vykonávanie EŠIF, opatrenia na riešenie kľúčových územných výziev a prioritné oblasti pre činnosti spolupráce v rámci EŠIF.

(18) Členské štáty a regióny sa čoraz častejšie stretávajú s výzvami, ktoré súvisia s vplyvom globalizácie, environmentálnymi a energetickými aspektmi, starnutím obyvateľstva a demografickými zmenami, technologickou transformáciou a dopytom po inováciách a so sociálnou nerovnosťou. Vzhľadom na zložitý charakter a vzájomnú previazanosť takýchto výziev by riešenia podporované prostredníctvom EŠIF mali byť integrované, viacsektorové a viacdimenzionálne. V tejto súvislosti a v záujme zvýšenia účinnosti a efektívnosti politík by malo byť možné zlúčiť EŠIF do integrovaných balíkov, ktoré sú prispôsobené na konkrétne územné potreby.

(19) Očakáva sa, že kombinácia poklesu pracujúceho obyvateľstva a rastúceho podielu ľudí v dôchodkovom veku v populácii, ako aj problémy spojené s populačným rozptylom, budú okrem iného naďalej obmedzovať štruktúry vzdelávania a sociálnej podpory v členských štátoch, a tým aj hospodársku konkurencieschopnosť Únie. Prispôsobenie sa týmto demografickým zmenám predstavuje jednu z hlavných výziev, ktorej budú čeliť členské štáty a regióny v nasledujúcich rokoch, a mal by sa preto na ňu klásť zvlášť vysoký dôraz v prípade regiónov najviac postihnutých demografickými zmenami.

(20) Na základe SSR by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci so svojimi partnermi a v dialógu s Komisiou partnerskú dohodu. Partnerská dohoda by mala preniesť prvky vymedzené v SSR do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať pevné záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania EŠIF. Partnerská dohoda by mala stanoviť opatrenia na zabezpečenie súladu so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ako aj s úlohami jednotlivých fondov podľa ich cieľov vychádzajúcich zo zmluvy, opatrenia na zabezpečenie účinného a efektívneho vykonávania EŠIF a opatrenia na zabezpečenie zásady partnerstva a integrovaný prístup k územnému rozvoju. Malo by sa rozlišovať medzi podstatnými prvkami partnerskej dohody, ktoré sú predmetom rozhodnutia Komisie, a ostatnými prvkami, ktoré nie sú predmetom rozhodnutia Komisie a môže ich zmeniť členský štát. Je potrebné stanoviť osobitné podmienky na predloženie a prijatie partnerskej dohody a programov pre prípad, že by sa oneskorilo nadobudnutie účinnosti jedného alebo viacerých nariadení o jednotlivých fondoch alebo by sa toto oneskorenie očakávalo. Zahŕňa to stanovenie ustanovení, ktoré umožnia predložiť a prijať partnerskú dohodu aj v prípade, že budú chýbať niektoré prvky vo vzťahu k EŠIF či fondom, ktorých sa oneskorenie týka, a neskoršie, po nadobudnutí účinnosti nariadenia či nariadení o jednotlivých fondoch, predložiť revidovanú partnerskú dohodu. Vzhľadom na to, že programy spolufinancované prostredníctvom EŠIF, ktorého sa oneskorenie týka, by v tomto prípade mali byť predložené a prijaté až po nadobudnutí účinnosti nariadenia týkajúceho sa daného fondu, mali by sa tiež stanoviť primerané lehoty na predloženie programov dotknutých týmto oneskorením.

(21) Členské štáty by sa mali zamerať na zabezpečenie výrazného príspevku k dosiahnutiu cieľov Únie v súlade so svojimi osobitnými národnými a regionálnymi potrebami rozvoja. Mali by sa vymedziť ex ante kondicionality, ako aj stručný a vyčerpávajúci súbor objektívnych kritérií pre ich posúdenie, aby sa zabezpečilo vytvorenie nevyhnutných podmienok pre účinné a efektívne využívanie podpory Únie. Na tento účel by sa ex ante kondicionalita mala uplatňovať na prioritu daného programu iba vtedy, ak je priamo a skutočne spojená s účinným a efektívnym dosiahnutím konkrétneho cieľa investičnej priority alebo priority Únie alebo má na neho priamy vplyv, keďže nie každý špecifický cieľ je nevyhnutne spojený s ex ante kondicionalitou stanovenou v pravidlách pre jednotlivé fondy. Pri posudzovaní uplatniteľnosti ex ante kondicionality sa berie do úvahy podľa potreby aj zásada proporcionality vzhľadom na výšku pridelenej podpory. Splnenie uplatniteľných ex ante kondicionalít by mal posúdiť členský štát v rámci jeho vypracúvania programov a v prípade potreby partnerskej dohody. Komisia by mala posúdiť súlad a primeranosť informácií poskytovaných zo strany členského štátu. V prípadoch nesplnenia uplatniteľnej ex ante kondicionality v stanovenej lehote by Komisia mala mať právomoc za vopred presne stanovených podmienok pozastaviť priebežné platby pre príslušné priority programu.

(22) Komisia by mala v spolupráci s členskými štátmi preskúmať v roku 2019 výkonnosť na základe výkonnostného rámca. Výkonnostný rámec by sa mal vymedziť pre každý program s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia 2014 - 2020 (ďalej len „programové obdobie“) pokrok v dosahovaní cieľov a zámerov stanovených pre každú prioritu. S cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočet Únie nevyužíval zbytočne alebo neefektívne, v prípade, že existujú dôkazy, že v rámci priority sa výrazne nedosiahli čiastkové ciele týkajúce sa iba finančných ukazovateľov, ukazovateľov výstupov a kľúčových krokov zameraných na vykonávanie stanovených vo výkonnostnom rámci, pre jasne identifikované nedostatky vo vykonávaní, ktoré predtým oznámila Komisia, a ak členský štát neprijal potrebné nápravné opatrenia, by Komisia mala môcť pozastaviť platby na program alebo na konci programového obdobia uplatniť finančné opravy. Pri uplatňovaní finančných opráv by Komisia mala vziať do úvahy úroveň absorpcie a vonkajšie faktory, ktoré prispeli k neúspechu, pričom riadne zohľadňuje zásadu proporcionality. Finančné opravy by sa nemali uplatňovať, ak nesplnenie cieľov vyplýva z pôsobenia sociálno-ekonomických faktorov, závažných zmien v hospodárskych alebo environmentálnych podmienkach v členskom štáte alebo z dôvodov vyššej moci, ktoré závažným spôsobom ovplyvňujú realizáciu príslušných priorít. Na účely pozastavenia platieb a ani na účely finančných opráv by sa nemali brať do úvahy ukazovatele výsledkov.

(23) Na uľahčenie sústredenia sa na výkon a dosiahnutie cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa mala pre každý členský štát ustanoviť výkonnostná rezerva vo výške 6 % celkovej výšky vyčlenených finančných prostriedkov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ako aj v rámci EPFRV a v rámci opatrení financovaných na základe spoločného riadenia v súlade s budúcim právnym aktom Únie stanovujúcim podmienky pre finančnú podporu pre námornú a rybársku politiku na programové obdobie 2014-2020 (ďalej len „nariadenie o ENRF“). Pre programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca by výkonnostná rezerva nemala existovať z dôvodu ich rozmanitosti a medzinárodnej povahy. Finančné prostriedky pridelené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ako je vymedzené v operačnom programe v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 (5); na technickú pomoc na podnet Komisie; prevody z prvého piliera SPP do EPFRV podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 (6); prevody do EPFRV podľa ustanovení o dobrovoľnej úprave priamych platieb v roku 2013 a o prevode na EPFRV ustanovených v nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (7), pokiaľ ide o kalendárne roky 2013 a 2014; prevody do Nástroja na prepájanie Európy z Kohézneho fondu; prevody do Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby, ako je vymedzené v budúcom právnom akte Únie,; a inovačné opatrenia pre trvalo udržateľný rozvoj miest by mali byť vyňaté na účel vypočítania výkonnostnej rezervy.

(24) Je potrebné užšie prepojenie medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie, aby sa účinnosť výdavkov v rámci EŠIF opierala o zdravé hospodárske politiky a aby EŠIF mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým členský štát čelí. V rámci prvej zložky opatrení spájajúcich efektívnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí by mala byť Komisia schopná požiadať o zmeny v partnerskej dohode a v programoch s cieľom podporiť vykonávanie príslušných odporúčaní Rady alebo maximalizovať dosah rastu a konkurencieschopnosti dostupných EŠIF v prípade, že členské štáty dostávajú príslušnú finančnú pomoc. Opätovné programovanie by sa malo uskutočniť iba vtedy, keď by naozaj mali priamy vplyv na úpravu výziev určených v príslušných odporúčaniach Rady v súlade s mechanizmami správy hospodárskych záležitostí, aby sa zabránilo častému opätovnému programovaniu, ktoré by narušilo predvídateľnosť riadenia fondov. V rámci druhej zložky opatrení spájajúcich efektívnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí v prípade, že členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti so správou hospodárskych záležitostí, Komisia by mala navrhnúť Rade, aby pozastavila všetky záväzky či platby určené na programy daného členského štátu alebo ich časť. Je potrebné vytvoriť rozličné postupy pre pozastavenie záväzkov a platieb. Avšak v oboch prípadoch by mala Komisia pri príprave návrhu na pozastavenie zohľadniť všetky príslušné informácie a venovať náležitú pozornosť všetkým prvkom, ktoré vyplynú zo štruktúrovaného dialógu s Európskym parlamentom, a všetkým stanoviskám vyjadreným v jeho priebehu. Rozsah a miera pozastavenia by mali byť primerané a účinné a mali by rešpektovať aj rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi. Pozastavenie platieb by ďalej malo zohľadňovať hospodársku a sociálnu situáciu príslušných členských štátov, ako aj prípadný celkový hospodársky vplyv na členský štát, ktorý vyplynie z jednotlivých krokov postupu pri nadmernom schodku a postupu pri nadmernej nerovnováhe.

(25) Na základe Protokolu č. 15 o určitých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska, ktorý je prílohou Zmluvy o EÚ a ZFEÚ, sa určité ustanovenia o nadmernom schodku a súvisiacich postupoch nemajú uplatňovať na Spojené kráľovstvo. Ustanovenia o pozastavení všetkých platieb a záväzkov alebo ich časti by sa preto na Spojené kráľovstvo nemali uplatňovať.

(26) Vzhľadom na to, že zásada spolufinancovania má pre vykonávanie EŠIF veľký význam, s cieľom zabezpečiť zodpovednosť za príslušné politiky na mieste a v súlade s pomerným uplatňovaním pozastavení by akékoľvek rozhodnutia o pozastavení prijaté v rámci druhej zložky opatrení prepájajúcich efektívnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí mali zohľadňovať osobitné požiadavky uplatniteľné pre príslušný členský štát na poskytovanie spolufinancovania programov financovaných z EŠIF. Pozastavenie platieb by sa malo zrušiť a finančné prostriedky opäť sprístupniť dotknutému členskému štátu ihneď, ako členský štát prijme potrebné opatrenie.

(27) EŠIF by sa mali vykonávať prostredníctvom programov týkajúcich sa programového obdobia v súlade s partnerskou dohodou. Programy by mali byť vypracované členskými štátmi na základe transparentných postupov a v súlade s ich inštitucionálnym a právnym rámcom. Členské štáty a Komisia by mali spolupracovať s cieľom zabezpečiť koordináciu a zosúladenie programových opatrení pre EŠIF. Keďže obsah programov je úzko prepojený s obsahom partnerskej dohody, programy by sa mali predložiť do troch mesiacov od predloženia partnerskej dohody. Na predloženie programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca by sa mala stanoviť lehota deviatich mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, aby sa zohľadnil medzinárodný charakter týchto programov. Najmä by sa malo rozlišovať medzi základnými prvkami partnerskej dohody a programami, ktoré by mali byť predmetom rozhodnutia Komisie, a ďalšími prvkami, ktoré nie sú zahrnuté do rozhodnutia Komisie a môžu byť zmenené v rámci zodpovednosti členského štátu. Programovanie by malo zabezpečiť súlad so SSR a partnerskou dohodou, koordináciu medzi EŠIF a s ostatnými existujúcimi nástrojmi financovania a prípadne vstupom Európskej investičnej banky.

(28) S cieľom zabezpečiť súlad medzi programami podporovanými v rámci rôznych EŠIF, najmä v kontexte zabezpečenia príspevku k stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, je potrebné stanoviť spoločné minimálne požiadavky týkajúce sa obsahu programov, ktoré môžu dopĺňať pravidlá pre jednotlivé fondy s cieľom zohľadniť osobitnú povahu každého EŠIF.

(29) Je nevyhnutné, aby Komisia určila jasné postupy na posudzovanie, prijímanie a zmenu programov. S cieľom zabezpečiť súlad medzi partnerskou dohodou a programami by sa malo spresniť, že programy, s výnimkou programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca, sa nesmú schváliť skôr, než Komisia prijme rozhodnutie o schválení partnerskej dohody. S cieľom zmenšiť administratívnu záťaž pre členské štáty by akékoľvek schválenie zmeny určitých častí programov Komisiou malo automaticky mať za následok zmenu príslušných častí partnerskej dohody. Mala by sa tiež zabezpečiť okamžitá mobilizácia zdrojov pridelených na Iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí tým, že sa ustanovia osobitné pravidlá pre postupy predkladania a schvaľovania cielených operačných programov pre Iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, uvedené v nariadení o ESF.

(30) V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie v oblasti výskumu a inovácií by sa malo vyvíjať úsilie o súčinnosť najmä medzi fungovaním EŠIF a programu Horizont 2020, zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (8), pri rešpektovaní ich odlišných cieľov. Hlavnými mechanizmami na dosiahnutie tejto súčinnosti by malo byť uznanie paušálnych sadzieb pre oprávnené náklady v rámci programu Horizont 2020 v prípade podobnej operácie a prijímateľa a možnosť kombinovať v rámci tej istej operácie financovanie z rôznych nástrojov Únie vrátane EŠIF a programu Horizont 2020 a vyhnúť sa pritom zdvojeniu financovania. S cieľom posilniť výskumné a inovačné kapacity národných a regionálnych aktérov a dosiahnuť cieľ vytvorenia „cesty k excelentnosti“ v menej rozvinutých regiónoch by sa mali vytvoriť úzke synergie medzi EŠIF a programom Horizont 2020 v rámci všetkých relevantných programových priorít.

(31) Na základe ZFEÚ sa k cieľom hospodárskej a sociálnej súdržnosti pridala územná súdržnosť, a preto je potrebné sa zaoberať úlohou miest, funkčných geografických oblastí a subregionálnych oblastí, ktoré čelia osobitným geografickým alebo demografickým problémom. Na tento účel a s cieľom lepšie mobilizovať potenciál na miestnej úrovni je potrebné posilniť a uľahčiť rozvoj vedený komunitou stanovením spoločných pravidiel a zabezpečením úzkej koordinácie všetkých relevantných EŠIF. Miestny rozvoj vedený komunitou by mal brať do úvahy miestne potreby a potenciál, ako aj príslušné sociálno-kultúrne charakteristiky. Zodpovednosť za návrh a vykonávanie stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou by sa v zásade mala prideliť miestnym akčným skupinám, ktoré zastupujú záujmy komunity. Podrobné pravidlá týkajúce sa vymedzenia oblasti a obyvateľstva, na ktoré sa vzťahujú stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou, by mali byť stanovené v príslušných programoch v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy.

(32) S cieľom uľahčiť primeraný prístup k začleneniu miestneho rozvoja vedeného komunitou do procesu programovania sa tento rozvoj môže uskutočniť v rámci jedného tematického cieľa zameraného buď na podporu sociálneho začlenenia a boja proti chudobe alebo na podporu zamestnanosti a pracovnej mobility, a to aj napriek tomu, že opatrenia financované ako súčasť miestneho rozvoja vedeného komunitou by mohli prispieť ku všetkým ostatným tematickým cieľom.

(33) Keď stratégia mestského alebo územného rozvoja vyžaduje integrovaný prístup, keďže zahŕňa investície z viac ako jednej prioritnej osi jedného alebo viacerých operačných programov, malo by sa umožniť, aby sa opatrenie podporované fondmi, ktoré môžu byť doplnené finančnou podporou z EPFRV alebo ENRF, mohlo realizovať ako integrovaná územná investícia v rámci operačného programu alebo programov.

(34) Finančné nástroje majú rastúci význam pre ich pákový efekt na EŠIF, ich schopnosť kombinovať rôzne formy verejných a súkromných zdrojov na podporu cieľov verejnej politiky, a pretože revolvingové formy financovania vytvárajú túto podporu z dlhodobejšieho pohľadu udržateľnejšou.

(35) Finančné nástroje podporované EŠIF by sa mali využiť na riešenie konkrétnych potrieb trhu nákladovo efektívnym spôsobom a v súlade s cieľmi programov a nemali by vytláčať súkromné financovanie. Z tohto dôvodu by sa k rozhodnutiu financovať podporné opatrenia prostredníctvom finančných nástrojov malo dospieť na základe hodnotenia ex ante, ktoré poskytlo dôkaz o zlyhaniach trhu alebo suboptimálnych investičných situáciách a o odhadovanej úrovni a rozsahu verejných investičných potrieb. V tomto nariadení by sa mali jasne vymedziť podstatné prvky hodnotení ex ante. Vzhľadom na podrobný charakter hodnotenia ex ante by sa mala ustanoviť možnosť vykonávať hodnotenie ex ante postupne a tiež skúmať a aktualizovať hodnotenie ex ante počas vykonávania.

(36) Finančné nástroje by sa mali navrhnúť a vykonávať tak, aby podporovali výraznú účasť investorov zo súkromného sektora a finančných inštitúcií na základe primeraného rozdelenia rizika. Aby finančné nástroje boli dostatočne atraktívne pre súkromný sektor, je nevyhnutné, aby boli navrhnuté a vykonávané flexibilným spôsobom. Riadiace orgány by mali preto navrhnúť čo najprimeranejšie formy vykonávania finančných nástrojov, aby sa riešili osobitné potreby cieľových regiónov v súlade s cieľmi príslušných programov, výsledkami hodnotenia ex ante a platnými pravidlami štátnej pomoci. Táto flexibilita by podľa potreby mala zahŕňať aj možnosť opätovného využitia vrátených finančných prostriedkov počas obdobia oprávnenosti, aby sa zabezpečilo preferenčné odmeňovanie súkromných či verejných investorov pôsobiacich podľa zásady trhového hospodárstva. Pri tomto preferenčnom odmeňovaní by sa mali zohľadňovať trhové normy a malo by sa zabezpečiť, aby každá štátna pomoc spĺňala požiadavky uplatniteľného práva Únie a vnútroštátneho práva a aby sa obmedzovala na minimálnu sumu potrebnú na vyrovnanie nedostatku dostupného súkromného kapitálu, pričom by sa mali zohľadňovať zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie.

(37) Podpora z EŠIF poskytovaná konečným prijímateľom vo forme kapitálových alebo kvázikapitálových investícií, úverov alebo záruk alebo iných nástrojov na rozdelenie rizika môcť zahŕňať celý rozsah investícií konečných prijímateľov bez rozlišovania nákladov súvisiacich s DPH s cieľom zohľadniť návratný charakter podpory z finančných nástrojov a zabezpečiť súlad s trhovými postupmi. Spôsob, akým sa zohľadňuje DPH na úrovni konečného prijímateľa, by mal byť relevantný na účely stanovenia oprávnenosti výdavkov súvisiacich s grantom iba v prípadoch, keď sa finančné nástroje kombinujú s grantmi.

(38) V prípade, že niektoré časti investície neprinášajú dostatočnú priamu návratnosť investícií, by mohlo byť odôvodnené kombinovať finančné nástroje s grantovou podporou do rozsahu povoleného podľa platných pravidiel štátnej pomoci, aby projekty boli ekonomicky udržateľné. Mali by sa stanoviť osobitné podmienky, ktoré by zabránili v takomto prípade dvojitému financovaniu.

(39) Na zabezpečenie toho, aby zdroje pridelené na finančné nástroje v prospech MSP dosiahli účinné a afektívne kritické množstvo nového financovania dlhov MSP, malo by byť možné, aby sa tieto zdroje mohli využívali na celom území dotknutého členského štátu bez ohľadu na kategórie regiónov v ňom. Malo by však byť možné aj to, aby rokovania o dohode o financovaní medzi členským štátom a EIB umožnili napriek tomu pro-rata návrat regiónu alebo skupiny regiónov v tom istom členskom štáte ako súčasť jedného špecializovaného národného programu na finančný príspevok z EFRR a EPFRV.

(40) Príspevky členských štátov na spoločnú neobmedzenú záruku a sekuritizáciu finančných nástrojov v prospech MSP by mali byť rozložené počas rokov 2014, 2015 a 2016 a sumy, ktoré majú členské štáty platiť a EIB, by sa mali naplánovať príslušným spôsobom v dohode o financovaní, v súlade s obvyklým bankovým postupom a s cieľom rozložiť účinok na platobné rozpočtové prostriedky v jednotlivých rokoch.

(41) V prípade sekuritizačných transakcií by sa malo zabezpečiť pri ukončení programu, že sa aspoň suma zodpovedajúca príspevku Únie využila na cieľ podpory MSP v súlade so zásadami o finančných nástrojoch ustanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách.

(42) Riadiace orgány by mali mať flexibilitu poskytovať prostriedky z programov na finančné nástroje zriadené na úrovni Únie a riadené priamo alebo nepriamo Komisiou alebo na nástroje zriadené na národnej, regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni, ktoré sú riadené riadiacim orgánom alebo mu podliehajú. Riadiace orgány by tiež mali mať možnosť vykonávať finančné nástroje priamo, prostredníctvom existujúcich alebo novovytvorených fondov alebo cez fondy fondov.

(43) V záujme zabezpečenia primeraných kontrolných opatrení a ochrany pridanej hodnoty finančných nástrojov by určení koneční prijímatelia nemali byť odrádzaní nadmernou administratívnou záťažou. Orgány zodpovedné za audity programov by mali v prvom rade vykonávať audity na úrovni riadiacich orgánov a orgánov vykonávajúcich finančné nástroje vrátane fondov fondov. Môžu sa však vyskytnúť konkrétne okolnosti, keď na úrovni riadiacich orgánov alebo na úrovni orgánov vykonávajúcich finančné nástroje nie sú k dispozícii dokumenty potrebné na dokončenie týchto auditov alebo keď tieto dokumenty nepredstavujú pravdivý a presný záznam o poskytovanej pomoci. V takýchto konkrétnych prípadoch je potrebné stanoviť určité ustanovenia povoľujúce, aby sa na úrovni konečných prijímateľov mohol tiež vykonávať audit.

(44) Výška prostriedkov poskytovaných z EŠIF na finančné nástroje by mala vždy zodpovedať výške potrebnej na realizáciu plánovaných investícií a platieb konečným prijímateľom vrátane nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie. V súlade s tým by žiadosti o priebežné platby mali prebiehať vo fázach. Suma, ktorá sa má vyplatiť ako priebežná platba, by mala podliehať stropu maximálne 25 % celkovej sumy príspevkov z programu viazaných na finančný nástroj v zmysle príslušnej dohody o financovaní, pričom následné priebežné platby sú podmienené minimálnym percentuálnym podielom skutočných súm zahrnutých do predchádzajúcich žiadostí, ktoré sa vynaložili ako oprávnené výdavky.

(45) Je potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa súm, ktoré budú prijateľné ako oprávnené náklady v čase skončenia programu, aby sa zaistilo účinné využívanie súm vrátane nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, vyplácaných z EŠIF na finančné nástroje na investície u konečných prijímateľov. Pravidlá by mali byť dostatočne flexibilné na to, aby bolo možné podporiť kapitálové nástroje v prospech cieľových podnikov, a preto by mali zohľadňovať určité charakteristiky špecifické pre kapitálové nástroje pre podniky, ako je trhová prax v súvislosti s poskytovaním následného financovania v oblasti fondov rizikového kapitálu. Cieľové podniky by za podmienok stanovených v tomto nariadení mali mať možnosť aj naďalej využívať podporu z EŠIF do takýchto nástrojov po skončení obdobia oprávnenosti.

(46) Je tiež potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa opätovného použitia prostriedkov pridelených na podporu z EŠIF do konca obdobia oprávnenosti a stanoviť ďalšie pravidlá týkajúce sa využitia odkázaných prostriedkov po uplynutí obdobia oprávnenosti.

(47) Podpora z EŠIF by sa vo všeobecnosti nemala využívať na financovanie investícií, ktoré sa k dátumu investičného rozhodnutia už fyzicky dokončili alebo v plnej miere realizovali. Čo sa však týka investícií do infraštruktúry s cieľom podpory mestského rozvoja alebo obnovy miest alebo podobných investícií do infraštruktúry s cieľom diverzifikácie nepoľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach, určitá suma podpory by mohla byť potrebná na reorganizáciu dlhového portfólia súvisiaceho s infraštruktúrou, ktoré tvorí súčasť novej investície. V týchto prípadoch by malo byť možné využiť podporu z EŠIF na reorganizáciu dlhového portfólia najviac do výšky 20 % celkovej sumy podpory na program z finančného nástroja na investície.

(48) Členské štáty by mali monitorovať programy, aby preskúmali vykonávanie a pokrok dosiahnutý pri napĺňaní cieľov programu. Členské štáty by na tento účel mali, v súlade s ich inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom, zriadiť monitorovacie výbory a ich zloženie a funkcie by sa mali vymedziť pre EŠIF. Z dôvodu osobitnej povahy programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca by sa pre monitorovacie výbory pre tieto programy mali stanoviť osobitné pravidlá. V záujme uľahčenia koordinácie medzi EŠIF by sa mohli zriadiť spoločné monitorovacie výbory. S cieľom zabezpečiť účinnosť by monitorovací výbor mal mať možnosť predkladať pripomienky riadiacim orgánom, čo sa týka vykonávania a hodnotenia programu, vrátane opatrení súvisiacich so znižovaním administratívnej záťaže prijímateľov, a mal by monitorovať opatrenia prijaté v nadväznosti na jeho postrehy.

(49) Zladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ v súvislosti s EŠIF je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Je potrebné zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch a boli zosúladené s načasovaním preskúmania výkonnosti.

(50) S cieľom monitorovať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní programov by sa každý rok malo konať revízne zasadnutie medzi každým členským štátom a Komisiou. Členský štát a Komisia by však mali mať možnosť dohodnúť sa na nezorganizovaní takéhoto stretnutia v iných rokoch než rokoch 2017 a 2019, aby nedochádzalo k zbytočnej administratívnej záťaži.

(51) Členské štáty by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich partnerských dohôd, aby Komisia mohla monitorovať pokrok dosiahnutý pri napĺňaní cieľov Únie, ako aj k plnení úloh jednotlivých fondov podľa ich cieľov vychádzajúcich zo zmluvy. Na základe týchto správ by Komisia mala vypracovať strategickú správu o pokroku v rokoch 2017 a 2019. V záujme zabezpečenia pravidelnej politicko-strategickej diskusie o príspevku EŠIF k plneniu cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a v záujme zefektívnenia výdavkov a politiky v súlade s európskym semestrom, by mala o strategických správach rokovať Rada. Na základe tejto diskusie by Rada mala môcť poskytnúť podklady pre hodnotenie na jarnom zasadnutí Európskej rady venovanom úlohe všetkých politík a nástrojov Únie pri zabezpečovaní udržateľného rastu vedúceho k tvorbe pracovných miest v celej Únii.

(52) S cieľom zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov a stanoviť vplyv programov v súvislosti s cieľmi stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a prípadne vzhľadom na rozsah programu v súvislosti s hrubým domácim produktom (HDP) a cieľmi v oblasti nezamestnanosti v príslušnej oblasti programu je potrebné vyhodnotiť účinnosť, efektívnosť a dosah pomoci z EŠIF. V tomto zmysle je potrebné spresniť zodpovednosti členských štátov a Komisie.

(53) S cieľom zlepšiť kvalitu vytvárania programu a overiť splniteľnosť jeho cieľov a zámerov by sa malo vypracovať hodnotenie ex ante každého programu.

(54) Riadiaci orgán alebo členský štát by mal vypracovať plán hodnotenia. Tento plán hodnotenia by sa mohol vzťahovať na viacero programov. Riadiace orgány by počas programového obdobia mali zabezpečiť, aby sa vypracúvali hodnotenia posudzujúce účinnosť, efektívnosť a vplyv programu. Monitorovací výbor a Komisia by mali dostávať informácie o výsledkoch hodnotení, aby sa im uľahčilo rozhodovanie týkajúce sa riadenia.

(55) Mali by sa vykonať hodnotenia ex post s cieľom posúdiť účinnosť a efektívnosť EŠIF a ich vplyv na celkové ciele EŠIF a stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, pričom sa zohľadnia ciele stanovené pre túto stratégiu Únie. Pre každý z EŠIF by Komisia mala pripraviť súhrnnú správu so zhrnutím hlavných záverov z hodnotení ex post.

(56) Mali by sa presne vymedziť druhy opatrení, ktoré sa môžu uskutočniť na podnet Komisie a členských štátov vo forme technickej pomoci s podporou z EŠIF.

(57) S cieľom zabezpečiť účinné využívanie prostriedkov Únie a zabrániť nadmernému financovaniu operácií vytvárajúcich čistý príjem po dokončení by sa na základe paušálnych sadzieb pre sektory alebo subsektory mali využiť rozličné metódy na určenie čistého príjmu vytvoreného týmito operáciami vrátane zjednodušeného prístupu. Paušálne sadzby by mali vychádzať z historických údajov, ktoré má Komisia k dispozícii, potenciálu úhrady nákladov a prípadne zásady „znečisťovateľ platí“. Prostredníctvom delegovaného aktu by sa malo zabezpečiť aj rozšírenie paušálnych sadzieb na nové sektory, zavedenie subsektorov alebo revízia sadzieb pre budúce operácie, keď sa sprístupnia nové údaje. Využívanie paušálnych sadzieb by mohlo byť obzvlášť vhodné pre operácie v oblastiach informačných a komunikačných technológií (IKT), výskumu, vývoja a inovácie, a energetickej efektívnosti. Na zabezpečenie uplatňovania zásady proporcionality a na zohľadnenie ďalších regulačných a zmluvných ustanovení, ktoré by sa mohli uplatňovať, je okrem toho potrebné stanoviť výnimky z týchto pravidiel.

(58) Je dôležité zabezpečiť proporcionálny prístup a zamedziť dvojitému overovaniu finančných potrieb v prípade operácií, ktoré po ukončení vytvárajú čistý príjem a na ktoré sa takisto vzťahujú pravidlá poskytovania štátnej pomoci, za predpokladu, že tieto pravidlá stanovujú aj maximálnu výšku pomoci, ktorú je možné poskytnúť. Ak sa teda poskytuje pomoc de minimis, zlučiteľná štátna pomoc pre MSP, pri ktorej je stanovená maximálna intenzita alebo výška pomoci, alebo zlučiteľná štátna pomoc pre veľké podniky, v prípade ktorej sa individuálne overujú finančné potreby v súlade s platnými pravidlami pre poskytovanie štátnej pomoci, nemali by sa uplatňovať ustanovenia požadujúce výpočet čistého príjmu. Malo by však byť ponechané na rozhodnutí členského štátu, či použije metódy pre výpočet čistého príjmu, ak tak ustanovujú vnútroštátne predpisy.

(59) Verejno-súkromné partnerstvá môžu byť účinným spôsobom realizácie operácií, ktorým sa zabezpečuje plnenie cieľov verejnej politiky spájaním rôznych foriem verejných a súkromných zdrojov. Na účely uľahčenia využívania EŠIF na podporu operácií štruktúrovaných ako verejno-súkromné partnerstvá by sa v tomto nariadení prispôsobením niektorých spoločných ustanovení o EŠIF mali zohľadňovať určité charakteristiky, ktoré sú špecifické pre verejno-súkromné partnerstvá.

(60) Mal by sa stanoviť počiatočný a konečný dátum pre oprávnenosť výdavkov, aby sa na vykonávanie EŠIF v celej Únii vzťahovalo jednotné a spravodlivé pravidlo. V záujme uľahčenia vykonávania programov je vhodné určiť, že počiatočný dátum pre oprávnenosť výdavkov môže byť pred 1. januárom 2014, ak príslušný členský štát predloží program pred týmto dátumom. Pri zohľadnení naliehavej potreby mobilizovať zdroje pridelené na Iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí s cieľom podporiť jej okamžité vykonávanie počiatočným dňom oprávnenosti výdavkov mal výnimočne byť 1. september 2013. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie EŠIF a zmenšiť riziko pre rozpočet Únie je potrebné zaviesť obmedzenia na podporu pre dokončené operácie.

(61) V súlade so zásadou subsidiarity a s výnimkami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (9), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 (10), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 (11), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (12) a v nariadení o ENRF by členské štáty mali prijať vnútroštátne predpisy pre oprávnenosť výdavkov.

(62) S cieľom zjednodušiť využívanie EŠIF a znížiť riziko chýb a zároveň v prípade potreby umožniť rozlíšenie špecifík politiky je vhodné vymedziť formy podpory, zladené podmienky poskytovania grantov a návratnej pomoci, paušálneho financovania, osobitné pravidlá oprávnenosti na granty a návratnú pomoc a osobitné podmienky oprávnenosti operácií v závislosti od miesta.

(63) Malo by byť možné poskytovanie podpory z EŠIF vo forme grantov, cien, návratnej pomoci alebo finančných nástrojov alebo ich kombinácie, aby sa zodpovedným orgánom poskytla voľba najvhodnejšej formy podpory na riešenie identifikovaných potrieb.

(64) V záujme účinnosti, spravodlivosti a trvalo udržateľného vplyvu intervencie z EŠIF by sa mali zaviesť ustanovenia, ktoré zaručia, že investície do podnikov a infraštruktúr sú trvalé, a zabránia využívaniu EŠIF na neoprávnené zvýhodnenie. Zo skúseností vyplýva, že vhodné minimálne obdobie je päť rokov s výnimkou prípadov, v ktorých pravidlá štátnej pomoci stanovujú iné obdobie. V súlade so zásadou proporcionality je však možné, že by bolo oprávnené obmedzenejšie obdobie troch rokov, ak sa investície týkajú zachovania investícií alebo pracovných miest vytvorených MSP. V prípade operácie, ktorá zahŕňa investíciu do infraštruktúry alebo výrobnú investíciu, ak prijímateľom nie je MSP, by sa príspevok z EŠIF mal v rámci tejto operácie vrátiť, ak sa výrobná činnosť premiestni mimo Únie do 10 rokov od záverečnej platby prijímateľovi. Zo všeobecnej požiadavky trvalosti je vhodné vylúčiť opatrenia, ktoré podporuje ESF, a opatrenia, ktoré nezahŕňajú investovanie do výroby alebo investovanie do infraštruktúry, ak tieto požiadavky nevyplývajú z uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci, a je vhodné vylúčiť príspevky do finančných nástrojov alebo z nich. Sumy vyplatené neoprávnene by sa mali vrátiť a mali by byť predmetom postupov uplatniteľných na nezrovnalosti.

(65) Členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili správne vytvorenie a fungovanie svojich systémov riadenia a kontroly s cieľom poskytnúť istotu, ak ide o zákonné a regulárne využívanie EŠIF. Preto by sa mali vymedziť povinnosti členských štátov v súvislosti so systémami riadenia a kontroly programov a v súvislosti so zabránením, zisťovaním a opravou nezrovnalostí a porušení práva Únie.

(66) V súlade so zásadami spoločného riadenia by zodpovednosť za riadenie a kontrolu programov mali niesť členské štáty a Komisia. Hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov by mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich systémov riadenia a kontroly. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a vykonaním operácií a fungovaním systému riadenia a kontroly by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu.

(67) Členské štáty by si mali plniť povinnosti v oblasti riadenia, kontroly a auditu a mali by prevziať zodpovednosti stanovené v pravidlách spoločného riadenia uvedených v tomto nariadení, nariadení o rozpočtových pravidlách a v pravidlách pre jednotlivé fondy. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení zaviedli účinné mechanizmy na preskúmanie sťažností v súvislosti s EŠIF. Členské štáty by v súlade so zásadou subsidiarity mali na požiadanie Komisie preskúmať sťažnosti, ktoré Komisia dostala a ktoré spadajú do pôsobnosti ich mechanizmov, a na požiadanie by mali Komisiu informovať o výsledkoch preskúmania.

(68) Mali by sa stanoviť právomoci a povinnosti Komisie, pokiaľ ide o overovanie účinného fungovania systémov riadenia a kontroly a pri vyžadovaní, aby členský štát prijal opatrenie. Komisia by takisto mala mať právomoc vykonávať audity a kontroly na mieste zamerané na otázky súvisiace s riadnym finančným hospodárením, aby mohli vyvodiť závery o výkonnosti EŠIF.

(69) Rozpočtové záväzky Únie by sa mali realizovať každoročne. V záujme zabezpečenia účinného riadenia programov je potrebné stanoviť spoločné pravidlá pre zálohové platby, priebežné žiadosti o platby a záverečnej platby bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, ktoré sa vyžadujú v prípade každého z EŠIF.

(70) Zálohové platby na začiatku programov zabezpečujú, aby členský štát mal prostriedky na poskytovanie podpory prijímateľom od začiatku vykonávania programu, aby títo prijímatelia mohli dostať preddavok potrebný na realizáciu plánovaných investícií a aby im boli predložené žiadosti o platbu rýchlo preplatené. Preto je potrebné prijať ustanovenia na počiatočné sumy zálohových platieb z EŠIF. Zálohové platby by sa mali úplne zúčtovať pri ukončení programu.

(71) S cieľom chrániť finančné záujmy Únie by mali existovať opatrenia, ktoré sú časovo obmedzené a ktoré umožňujú poverenému schvaľujúcemu úradníkovi prerušiť platby, ak existuje jasný dôkaz o závažných nedostatkoch vo fungovaní systému riadenia a kontroly, dôkaz o nezrovnalosti týkajúcej sa žiadosti o platbu alebo o nepredložení dokladov na účel preskúmania a schválenia účtov. Toto prerušenie by malo trvať najviac šesť mesiacov s možnosťou jeho predĺženia so súhlasom členského štátu o najviac deväť mesiacov, s cieľom poskytnúť dostatočný čas na vyriešenie príčin prerušenia a tým predísť tomu, aby sa museli pozastaviť platby.

(72) S cieľom chrániť rozpočet Únie bude Komisia možno musieť vykonať finančné opravy. Na zabezpečenie právnej istoty pre členské štáty je dôležité vymedziť okolnosti, za ktorých porušenie uplatniteľného práva Únie alebo vnútroštátneho práva súvisiaceho s jeho uplatňovaním povedie k finančným opravám Komisiou. S cieľom zabezpečiť, aby sa všetky finančné opravy, ktoré Komisia uloží členským štátom, vzťahovali na ochranu finančných záujmov Únie, mali by sa tieto opravy obmedziť na prípady, v ktorých sa porušenie uplatniteľného práva Únie alebo vnútroštátneho práva súvisiaceho s uplatňovaním príslušného práva Únie týka oprávnenosti, regulárnosti, riadenia alebo kontroly operácií a príslušných výdavkov vykázaných Komisii. V snahe zabezpečiť proporcionalitu je dôležité, aby Komisia pri rozhodovaní o finančnej oprave posúdila povahu a závažnosť porušenia a súvisiace finančné dôsledky pre rozpočet Únie.

(73) S cieľom podporiť finančnú disciplínu je vhodné vymedziť podmienky pre zrušenie viazanosti akejkoľvek časti rozpočtového záväzku v programe, osobitne ak sa suma môže vyňať zo zrušenia viazanosti, a to najmä v prípade, ak oneskorenie vo vykonávaní spôsobili okolnosti nezávislé od dotknutej strany, nezvyčajné alebo nepredvídateľné okolnosti a okolnosti, ktorých následkom sa napriek preukázanému úsiliu nemožno vyhnúť, ako aj v situácii, v ktorej bola predložená žiadosť o platbu, ale ktorej termín úhrady uplynul alebo bola platba pozastavená.

(74) Postup zrušenia viazanosti je tiež nevyhnutnou súčasťou mechanizmu prideľovania výkonnostnej rezervy a v takýchto prípadoch by malo byť možné získať rozpočtové prostriedky späť v záujme ich následného viazania na iné programy a priority. Okrem toho pri vykonávaní určitých osobitných finančných nástrojov v prospech MSP, keď zrušenie viazanosti vyplynie z prerušenia účasti členského štátu na takýchto finančných nástrojoch, by sa malo stanoviť následné pridelenie spätne získaných rozpočtových prostriedkov na záväzky v iných programoch. Vzhľadom na to, že v nariadení o rozpočtových pravidlách bude potrebné zaviesť dodatočné ustanovenia, ktoré takéto spätné získanie rozpočtových prostriedkov umožnia, by mali tieto postupy platiť až s účinnosťou odo dňa nadobudnutia účinnosti príslušných zmien nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(75) Dodatočné všeobecné ustanovenia sú potrebné v súvislosti s osobitným fungovaním fondov. Najmä s cieľom zvýšiť ich pridanú hodnotu a zlepšiť ich prínos k prioritám stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a úloh jednotlivých fondov na základe ich cieľov vychádzajúcich zo zmluvy by sa malo fungovanie fondov zjednodušiť a zamerať na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti a cieľ Európska územná spolupráca.

(76) Dodatočné ustanovenia pre osobitné fungovanie EPFRV a ENRF sú stanovené v príslušných sektorových právnych predpisoch.

(77) S cieľom presadiť ciele ZFEÚ týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti by sa v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti mali podporiť všetky regióny. Aby sa poskytovala vyvážená a postupná podpora a odzrkadľovala úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja, zdroje z EFRR a ESF v rámci uvedeného cieľa by sa mali rozdeliť medzi menej rozvinuté regióny, prechodné regióny a rozvinutejšie regióny podľa ich HDP na obyvateľa vo vzťahu k priemeru krajín EÚ-27. Na zabezpečenie trvalej udržateľnosti investícií zo štrukturálnych fondov, konsolidácie dosiahnutého rozvoja a povzbudenie hospodárskeho rastu a sociálnej súdržnosti regiónov, Únie by mali regióny, ktorých HDP na obyvateľa bol v programovom období 2007 – 2013 nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa vzrástol na viac ako 75 % priemerného HDP v krajinách EÚ-27, dostávať aspoň 60 % svojho orientačného priemeru ročných rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 – 2013. Celková výška rozpočtových prostriedkov z EFRR, ESF a Kohézneho fondu pre členský štát by mala dosahovať aspoň 55 % individuálnej celkovej sumy rozpočtových prostriedkov, ktoré boli tomuto členskému štátu pridelené na roky 2007 – 2013. Členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie, by mali v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti získavať príspevok z Kohézneho fondu.

(78) Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určovanie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory z fondov. Na tieto účely by malo určovanie regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (13), zmeneným nariadením Komisie (ES) č. 105/2007 (14).

(79) S cieľom určiť primeraný finančný rámec pre fondy by Komisia mala prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť ročné rozdelenie dostupných rozpočtových záväzkov na základe objektívnej a transparentnej metódy, aby sa prostriedky sústredili do zaostávajúcich regiónov vrátane regiónov, ktoré dostávajú prechodnú podporu. Na zohľadnenie mimoriadne ťažkej situácie členských štátov, ktoré trpia krízou, a v súlade s nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (15) by Komisia mala preskúmať celkové prídely všetkých členských štátov v roku 2016 na základe vtedy dostupných najaktuálnejších štatistík a v prípade, ak je kumulovaná odchýlka vyššia ako +/- 5 %, tieto prídely upraviť. Požadované úpravy by sa mali rovnomerne rozložiť na obdobie rokov 2017 – 2020.

(80) S cieľom povzbudiť potrebné urýchlenie rozvoja infraštruktúry v doprave a energetike, ako aj rozvoja IKT naprieč Úniou zriadil sa Nástroj na prepájanie Európy (16). Podpora by sa mala poskytovať z Kohézneho fondu na projekty využívajúce základné siete alebo na projekty a horizontálne činnosti uvedené v časti I prílohy k uvedenému nariadeniu.

(81) Pridelenie ročných rozpočtových prostriedkov z fondov členskému štátu by malo byť obmedzené do výšky stropu, ktorý by sa stanovil na základe HDP daného členského štátu.

(82) Je potrebné stanoviť limity zdrojov na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti a prijať objektívne kritériá ich prideľovania regiónom a členským štátom. Členské štáty by mali podporu zameriavať tak, aby zabezpečili dostatočné investície na zamestnanosť mladých ľudí, mobilitu pracovnej sily, znalosti, sociálne začlenenie a boj proti chudobe, čím sa zabezpečí, že príspevok z ESF ako percentuálny podiel z celkových kombinovaných zdrojov v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úrovni Únie, okrem podpory z Kohézneho fondu na dopravnú infraštruktúru v rámci Nástroja na prepájanie Európy a podpory zo štrukturálnych fondov na pomoc pre najodkázanejšie osoby, nebol v členských štátoch menší ako 23,1 %.

(83) Vzhľadom na naliehavú prioritu riešiť nezamestnanosť mladých ľudí v najviac zasiahnutých regiónoch Únie, ako aj v Únii ako celku, sa vytvorila Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí financovaná z osobitných rozpočtových prostriedkov a z cielených investícií z ESF na doplnenie a posilnenie značnej podpory, ktorá sa už poskytuje z EŠIF. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí by sa mala zameriavať na podporu mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a neabsolvujú odbornú prípravu, žijúcich v oprávnených regiónoch. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí by sa mala vykonávať ako súčasť cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti.

(84) Okrem toho, v súlade s hlavným cieľom zmierňovania chudoby je potrebné presmerovať fond pre európsku pomoc pre najodkázanejšie osoby s cieľom podporovať sociálne začlenenie. Mal by sa naplánovať mechanizmus, ktorý prevedie prostriedky do tohto nástroja z prídelov zo štrukturálnych fondov jednotlivých členských štátov.

(85) Pri zohľadnení súčasnej ekonomickej situácie by výsledkom maximálnej úrovne prevodov (horná hranica) z fondov každému jednotlivému členskému štátu nemalo byť pridelenie finančných prostriedkov členskému štátu vyššie ako 110 % ich úrovne v reálnych cenách v programovom období 2007-2013.

(86) S cieľom zabezpečiť primerané pridelenie finančných prostriedkov na každú kategóriu regiónov, by sa prostriedky z fondov nemali presúvať medzi menej rozvinutými regiónmi, prechodnými regiónmi a rozvinutejšími regiónmi s výnimkou náležite opodstatnených okolností súvisiacich s dosahovaním jedného alebo viacerých tematických cieľov. Takéto presuny by mali predstavovať najviac 3 % z celkovej sumy rozpočtových prostriedkov pridelených danej kategórii regiónu.

(87) Na zabezpečenie skutočného vplyvu na hospodárstvo, podpora z fondov by nemala nahrádzať verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky členských štátov v zmysle tohto nariadenia. Okrem toho, v záujme zabezpečiť, aby podpora z fondov prihliadala na širší hospodársky kontext, sa výška verejných výdavkov určí vzhľadom na všeobecnú makroekonomickú situáciu, v ktorej sa financovanie uskutočňuje na základe ukazovateľov uvedených v stabilizačných a konvergenčných programoch, ktoré členské štáty predkladajú každý rok v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/1997 (17). Overovanie zásady doplnkovosti Komisiou by sa vzhľadom na výšku pridelených finančných prostriedkov malo zamerať na členské štáty, v ktorých minimálne 15 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch.

(88) Je nevyhnutné stanoviť dodatočné ustanovenia týkajúce sa programovania, riadenia, monitorovania a kontroly operačných programov podporovaných fondmi s cieľom posilniť zameranie na výsledky. Je najmä potrebné stanoviť podrobné požiadavky na obsah operačných programov. To by malo uľahčiť prezentáciu jednotnej intervenčnej logiky na riešenie zistených potrieb rozvoja, stanovenie rámca na hodnotenie výkonnosti a podporu účinného a efektívneho vykonávania fondov. Vo všeobecnosti by prioritná os mala pokrývať jeden tematický cieľ, jeden fond a jednu kategóriu regiónu. Podľa potreby a v záujme zvýšenia účinnosti tematicky súdržného integrovaného prístupu by malo byť možné, aby sa prioritná os týkala viac než jednej kategórie regiónu a kombinovala jednu alebo viac doplnkových investičných priorít z EFRR, ESF a Kohézneho fondu v rámci jedného alebo viacerých tematických cieľov.

(89) Za okolností, keď členský štát pripraví pre každý fond najviac jeden operačný program, takže sa programy aj partnerská dohoda vypracúvajú na národnej úrovni, by sa mali ustanoviť osobitné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa takéto dokumenty navzájom dopĺňali.

(90) S cieľom zosúladiť potrebu stručných operačných programov stanovujúcich jasné záväzky členských štátov a potrebu umožniť flexibilitu na prispôsobenie sa meniacim sa okolnostiam by sa malo rozlišovať medzi podstatnými prvkami operačných programov, ktoré podliehajú rozhodnutiu Komisie, a inými prvkami, ktoré nepodliehajú rozhodnutiu Komisie a môžu byť zmenené členským štátom. Následne by sa mali ustanoviť postupy, ktoré umožňujú zmenu týchto nepodstatných prvkov na národnej úrovni bez rozhodnutia Komisie.

(91) Podpora z Kohézneho fondu a EFRR by sa v spoločných operačných programoch mohla kombinovať s podporou z ESF v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, aby sa zlepšila komplementárnosť a zjednodušilo vykonávanie.

(92) Veľké projekty predstavujú podstatnú časť výdavkov Únie a často sú strategicky dôležité v súvislosti s dosahovaním cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Preto je opodstatnené, aby operácie nad určitú hranicu naďalej podliehali osobitným schvaľovacím postupom podľa tohto nariadenia. Táto hranica by sa mala stanoviť vo vzťahu k celkovým oprávneným nákladom po zohľadnení očakávaných čistých príjmov, pričom pre projekty v oblasti dopravy by sa stanovila vyššia hranica, pretože pre tento sektor sú investície obvykle väčšie. V záujme zabezpečenia jasnosti je vhodné na tento účel vymedziť obsah uplatňovania veľkého projektu. Žiadosť by mala obsahovať potrebné informácie na zabezpečenie toho, že finančný príspevok z fondov nebude viesť k významnej strate pracovných miest na existujúcich lokalitách v Únii.

(93) S cieľom podporovať vypracúvanie a uskutočňovanie veľkých projektov na zdravom hospodárskom a technickom základe a podporovať využívanie odborného poradenstva v ranom štádiu, keď nezávislí experti podporovaní technickou pomocou Komisie alebo po dohode s Komisiou inými nezávislými expertmi dokážu vypracovať jasné stanoviská o realizovateľnosti veľkých projektov a hospodárskej životaschopnosti, by sa mal zefektívniť schvaľovací postup Komisie. Komisia by však mala mať možnosť odmietnuť schválenie finančného príspevku iba vtedy, keď zistí vážne nedostatky v nezávislom posúdení kvality.

(94) V prípadoch, keď sa neuskutočnilo nezávislé posúdenie kvality veľkého projektu, členský štát by mal predložiť všetky požadované informácie a Komisia by mala posúdiť veľký projekt, aby sa mohlo určiť, či požadovaný finančný príspevok je odôvodnený.

(95) V záujme kontinuity vykonávania a s cieľom vyhnúť sa zbytočnej administratívnej záťaži, ako aj na účely zosúladenia s rozhodnutím Komisie týkajúcim sa usmernení pre ukončenie programového obdobia 2007 – 2013 sa určia ustanovenia týkajúce sa jednotlivých fáz pre veľké projekty schválené podľa nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 (18), u ktorých sa očakáva, že obdobie ich vykonávania sa predĺži nad rámec programového obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Za určitých podmienok by sa malo umožniť použiť zrýchlený postup pre oznámenie a schválenie druhej alebo nasledujúcej fázy veľkého projektu, ktorého predchádzajúcu fázu alebo predchádzajúce fázy Komisia schválila v rámci programového obdobia 2007 – 2013. Každá jednotlivá fáza viacfázovej operácie, ktorá sleduje rovnaký celkový cieľ, by sa mala vykonávať v súlade s pravidlami príslušného programového obdobia.

(96) Aby členské štáty dostali možnosť vykonať časť operačného programu s využitím prístupu orientovaného na výsledky, je vhodné vypracovať spoločný akčný plán zložený z projektu alebo skupiny projektov, ktoré má prijímateľ realizovať, aby prispel k cieľom operačného programu. S cieľom zjednodušiť a posilniť orientáciu fondov na výsledky by riadenie spoločného akčného plánu malo vychádzať výhradne zo spoločne dohodnutých čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov vymedzených v rozhodnutí Komisie o prijatí spoločného akčného plánu. Kontrola a audit spoločného akčného plánu by sa mali takisto obmedziť na plnenie jeho čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov. Preto je potrebné stanoviť pravidlá jeho prípravy, obsahu, prijatia, finančného riadenia a kontroly spoločných akčných plánov.

(97) Je potrebné prijať osobitné pravidlá týkajúce sa funkcií monitorovacieho výboru a výročných správ o vykonávaní operačných programov podporovaných z fondov. Dodatočné ustanovenia na konkrétne fungovanie EPFRV sú stanovené v príslušných sektorových právnych predpisoch.

(98) S cieľom zabezpečiť dostupnosť dôležitých a aktuálnych informácií o vykonávaní programu je potrebné, aby členské štáty pravidelne poskytovali Komisii kľúčové údaje. Aby nedochádzalo k dodatočnému zaťaženiu členských štátov, tieto údaje by sa mali obmedziť na nepretržite zbierané údaje a ich prenos by sa mal uskutočniť prostredníctvom elektronickej výmeny údajov.

(99) S cieľom posilniť monitorovanie pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie fondov a uľahčenie finančného riadenia, je potrebné zabezpečiť dostupnosť základných finančných údajov týkajúcich sa pokroku vo včasnom vykonávaní.

(100) V súlade s článkom 175 ZFEÚ má Komisia predkladať Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov každé tri roky správy o súdržnosti týkajúce sa pokroku dosiahnutého v napĺňaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie. Je potrebné stanoviť ustanovenia týkajúce sa obsahu tejto správy.

(101) Je dôležité upozorniť verejnosť na úspechy fondov a zvýšiť informovanosť o cieľoch politiky súdržnosti. Občania by mali mať právo vedieť, ako sa finančné zdroje Únie investujú. Zodpovednosť za zabezpečenie oznamovania príslušných informácií verejnosti by mali niesť riadiace orgány aj prijímatelia, ako aj inštitúcie Únie a poradné orgány. Na zabezpečenie vyššej efektívnosti komunikácie so širokou verejnosťou a silnejších synergických účinkov medzi komunikačnými činnosťami vykonávanými na podnet Komisie by mali prostriedky pridelené na komunikačné akcie podľa tohto nariadenia prispievať aj na financovanie inštitucionálneho oznamovania politických priorít Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia.

(102) S cieľom posilniť prístup k informáciám o možnostiach financovania a prijímateľoch projektov, ako aj transparentnosť takýchto informácií, by v každom členskom štáte mala byť dostupná jednotná webová stránka alebo webový portál, ktorý by poskytoval informácie o všetkých operačných programoch vrátane zoznamu operácií, ktoré sú v rámci každého operačného programu podporované.

(103) S cieľom zabezpečiť riadne šírenie informácií o úspechoch fondov a úlohe Únie v nich a v záujme informovania potenciálnych prijímateľov o možnostiach financovania by sa mali v tomto nariadení vymedziť pri zohľadnení rozsahu operačných programov v súlade so zásadou proporcionality podrobné pravidlá týkajúce sa informačných a komunikačných opatrení, ako aj určité technické vlastnosti takýchto opatrení.

(104) S cieľom zabezpečiť, aby sa prostriedky pridelené na každý fond zameriavali na stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a na úlohy jednotlivých fondov podľa ich cieľov vychádzajúcich zo zmluvy, je potrebné určiť stropy pre prideľovanie finančných prostriedkov na technickú pomoc členského štátu. Tiež je potrebné zabezpečiť, aby sa právnym rámcom na programovanie technickej pomoci uľahčovalo vytvorenie podmienok na efektívne poskytovanie pomoci v kontexte, v ktorom členské štáty vykonávajú viacero fondov súbežne a malo by byť možné, aby tento rámec zahŕňal viacero kategórií regiónov.

(105) Je potrebné určiť prvky na úpravu miery spolufinancovania z fondov na prioritné osi, a to najmä preto, aby sa zvýšil multiplikačný účinok zdrojov Únie. Takisto je potrebné stanoviť maximálnu mieru spolufinancovania podľa kategórie regiónov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásady spolufinancovania prostredníctvom vhodnej úrovne verejnej alebo súkromnej vnútroštátnej podpory.

(106) Je potrebné, aby členské štáty určili riadiaci orgán, certifikačný orgán a funkčne nezávislý orgán auditu pre každý operačný program. S cieľom poskytnúť členským štátom flexibilitu pri zriaďovaní systémov kontroly je vhodné stanoviť možnosť, aby funkcie certifikačného orgánu vykonával riadiaci orgán. Členské štáty by mali mať tiež možnosť určiť sprostredkovateľské orgány na vykonávanie určitých úloh riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu. Členské štáty by v tomto prípade mali jasne vymedziť ich príslušné zodpovednosti a funkcie.

(107) S cieľom zohľadniť špecifickú organizáciu systémov riadenia a kontroly v prípade fondov a ENRF a potrebu zabezpečiť primeraný prístup, mali by sa stanoviť osobitné ustanovenia na určenie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu. Na zabránenie nepotrebného administratívneho zaťaženia by malo byť overovanie ex ante súladu s kritériami určenia uvedenými v tomto nariadení obmedzené na riadiaci a certifikačný orgán a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení by sa nemali požadovať žiadne dodatočné audity, ak je systém vo svojej podstate rovnaký ako v programovom období 2007-2013. Nemali by existovať žiadne požiadavky na schvaľovanie určenia Komisiou. Avšak na zvýšenie právnej istoty by členské štáty mali mať možnosť predložiť Komisii dokumenty týkajúce sa určenia za podmienok stanovených v tomto nariadení. Monitorovanie dodržiavania kritérií určenia vykonávané na základe auditov a kontrol by v prípade, ak výsledky poukazujú na nedodržiavanie kritérií, malo mať za následok prijatie nápravných opatrení a eventuálne aj ukončenie určenia.

(108) Riadiaci orgán nesie hlavnú zodpovednosť za účinné a efektívne vykonávanie fondov a ENFR, a teda plní podstatný počet funkcií súvisiacich s riadením a monitorovaním programu, finančným riadením a kontrolami, ako aj s výberom projektu. Na základe toho by sa mali stanoviť zodpovednosti a funkcie riadiaceho orgánu.

(109) Certifikačný orgán by mal zostavovať a predkladať Komisii žiadosti o platbu. Mal by vypracúvať účty, osvedčovať ich úplnosť, presnosť a správnosť a skutočnosť, že výdavky v nich uvedené zodpovedajú uplatniteľným pravidlám Únie a vnútroštátnym pravidlám. Mali by sa stanoviť zodpovednosti a funkcie certifikačného orgánu.

(110) Orgán auditu by mal zabezpečiť, aby sa audity vykonávali na riadiacich a kontrolných systémov, na vhodnej vzorke operácií a na účtoch. Mali by sa stanoviť zodpovednosti a funkcie orgánu auditu. Audity vykázaných výdavkov by sa mali vykonávať na reprezentatívnej vzorke operácií, aby bolo možné výsledky extrapolovať. Vo všeobecnosti platí, že na získanie spoľahlivej reprezentatívnej vzorky by sa mala používať štatistická metóda výberu vzoriek. Orgány auditu by však mali môcť za riadne odôvodnených okolností použiť neštatistickú metódu výberu vzorky, ak sú splnené podmienky stanovené v tomto nariadení.

(111) Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie týkajúce sa finančnej kontroly, by sa mala v tejto oblasti zosilniť spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou a mali by sa stanoviť kritériá, ktoré Komisii v rámci jej stratégie kontroly vnútroštátnych systémov umožnia určiť úroveň záruky, ktorú má dostať od vnútroštátnych orgánov auditu.

(112) V prípade fondov a ENFR by sa okrem spoločných pravidiel pre finančné riadenie EŠIF mali stanoviť dodatočné ustanovenia. Najmä vzhľadom na zabezpečenie primeranej istoty pre Komisiu pred schválením účtov by sa žiadosti o priebežné platby mali uhrádzať vo výške 90 % z výslednej sumy, ktorá vyplýva z uplatňovania miery spolufinancovania pre každú prioritu stanovenú v rozhodnutí o prijatí operačného programu na oprávnené výdavky na prioritu. Zvyšné sumy by sa členským štátom mali vyplatiť po schválení účtov za predpokladu, že Komisia bude môcť dospieť k záveru, že účty sú úplné, presné a správne.

(113) Prijímatelia by mali dostať podporu v plnej výške najneskôr do 90 dní od dátumu, kedy prijímateľ predložil žiadosť o platbu, v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov z počiatočných a ročných zálohových platieb a priebežných platieb. Riadiaci orgán by mal môcť túto lehotu prerušiť, ak nie sú podkladové dokumenty úplné alebo ak existuje dôkaz o nezrovnalosti vyžadujúci ďalšie vyšetrovanie. S cieľom zabezpečiť, aby mal členský štát dostatok prostriedkov na vykonanie programov za týchto podmienok, mali by sa ustanoviť počiatočné a ročné zálohové platby. Ročné zálohové platby by sa mali každý rok zúčtovať pri schvaľovaní účtov.

(114) S cieľom znížiť riziko vykazovania neoprávnených výdavkov by certifikačný orgán mal mať možnosť bez toho, aby bolo potrebné ďalšie opodstatnenie, zahrnúť sumy, ktoré si vyžadujú ďalšie overovanie, do žiadosti o priebežnú platbu po účtovnom roku, v ktorom sa uviedli v jeho účtovnom systéme.

(115) S cieľom zabezpečiť vhodné uplatňovanie všeobecných pravidiel o zrušení viazanosti, v pravidlách stanovených pre fondy a EMFF by sa malo podrobne uviesť, ako sa určujú termíny pre zrušenie viazanosti.

(116) S cieľom uplatniť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách na finančné riadenie fondov a ENFR je nevyhnutné stanoviť postupy pre prípravu, preskúmanie a schválenie účtov, ktoré by mali zabezpečiť jasný základ a právnu istotu pre tieto opatrenia. Navyše by malo byť členskému štátu umožnené, aby v záujme riadneho plnenia svojich povinností vylúčil sumy, ktoré podliehajú prebiehajúcemu hodnoteniu ich zákonnosti a správnosti.

(117) V záujme zníženia administratívnej záťaže pre prijímateľov by mali byť stanovené konkrétne lehoty, počas ktorých sú riadiace orgány povinné zabezpečiť dostupnosť dokladov týkajúcich sa operácií v nadväznosti na uplatnenie výdavkov alebo dokončenie operácie. V súlade so zásadou proporcionality by obdobie pre uchovávanie dokumentov malo byť diferencované v závislosti od celkových oprávnených výdavkov operácie.

(118) Keďže účty sa overujú a schvaľujú každý rok, malo by sa zaviesť značné zjednodušenie postupu ukončenia. Konečné ukončenie programu by tak malo vychádzať iba z dokladov týkajúcich sa záverečného účtovného roka a záverečnej správy o vykonávaní alebo poslednej ročnej správy o vykonávaní bez nutnosti poskytovať akékoľvek ďalšie doklady.

(119) S cieľom ochrany finančných záujmov Únie a poskytnutia prostriedkov na zabezpečenie účinného vykonávania programu by sa mali stanoviť ustanovenia, na základe ktorých by Komisia mohla pozastaviť platby na úrovni priorít alebo operačných programov.

(120) S cieľom poskytnúť právnu istotu pre členské štáty je vhodné stanoviť v súvislosti s fondmi a ENFR konkrétne opatrenia a postupy pre finančné opravy vykonávané členskými štátmi a Komisiou v súlade so zásadou proporcionality.

(121) Je potrebné ustanoviť právny rámec zabezpečujúci pevné systémy riadenia a kontroly na národnej a regionálnej úrovni a primerané rozdelenie úloh a povinností v kontexte spoločného riadenia. Preto by sa mala vymedziť a vysvetliť úloha Komisie a mali by sa stanoviť primerané pravidlá pre uplatnenie finančných opráv Komisiou.

(122) Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov a ENRF. Mal by sa znížiť najmä počet vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady na operáciu neprevyšujú 200 000 EUR pre EFRR a Kohézny fond a 150 000 EUR pre ESF a 100 000 EUR pre ENRF. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit vždy, keď existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí dokončenej operácie ako súčasť overovanej vzorky. Komisia by mala môcť preskúmať audítorský záznam (audit trail) orgánu auditu alebo sa zúčastniť auditov na mieste vykonávaných orgánom auditu. Ak Komisia nezíska týmito prostriedkami potrebnú istotu o účinnom fungovaní orgánu auditu, mala by Komisia môcť zopakovať audítorskú činnosť, ak je to v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, keď neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, ak je možné spoľahnúť sa na orgán auditu. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie prijímateľov by sa mali zaviesť osobitné pravidlá zamerané na zníženie rizika prekrývania medzi auditmi tých istých operácií rôznymi inštitúciami, a to najmä Európskym dvorom audítorov, Komisiou alebo orgánom auditu.

(123) S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ v súvislosti s európskym kódexom správania pre partnerstvo, doplneniami a zmenami oddielov 4 a 7 SSR, kritériami na stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, osobitnými pravidlami týkajúcimi sa nákupu pozemkov a kombinácie technickej podpory s finančnými nástrojmi, úlohami, záväzkami a zodpovednosťou orgánov vykonávajúcich finančné nástroje, riadením a kontrolou finančných nástrojov, zrušením platieb na finančné nástroje a následnými úpravami v súvislosti so žiadosťami o platby, riadením systému kapitalizácie ročných splátok pre finančné nástroje, osobitnými pravidlami stanovujúcimi kritériá pre určenie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie na základe výkonnosti a uplatniteľných prahových hodnôt, ako aj pravidlami na úhradu kapitalizovaných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie pre kapitálové nástroje a mikroúvery, úpravou paušálnej sadzby pre čistý príjem vytvorený operáciami v osobitných sektoroch, ako aj stanovením paušálnych sadzieb pre určité sektory alebo subsektory v oblastiach IKT, výskumu, vývoja a inovácie a energetickej efektívnosti, a doplnením sektorov alebo subsektorov, metodikou výpočtu diskontovaného čistého príjmu pre operácie vytvárajúce čistý príjem, dodatočnými pravidlami o nahradení prijímateľa v rámci operácií verejno-súkromných partnerstiev, minimálnymi požiadavkami, ktoré majú obsahovať dohody o verejno-súkromných partnerstvách, ktoré sú potrebné pre žiadosť o výnimku v súvislosti s oprávnenosťou výdavku, vymedzeniami paušálnych sadzieb uplatnených na nepriame náklady na granty založené na jestvujúcich metódach a zodpovedajúcich sadzbách uplatniteľných v politikách Únie, metodikou na použitie pri vykonávaní preskúmania kvality veľkého projektu, kritériami určenia prípadov nezrovnalostí, ktoré sa vykážu, údajmi, ktoré sa poskytnú a podmienkami a postupmi, ktoré sa uplatnia na určenie toho, či sumy, ktoré sú nevymožiteľné, nahradia členské štáty, údajmi, ktoré sa zaznamenajú a uložia v elektronickej podobe v rámci monitorovacích systémov zriadených riadiacimi orgánmi, minimálnymi požiadavkami na audítorský záznam (audit trail), rozsah pôsobnosti a obsah auditov a metodiku výberu vzorky, používaním údajov zozbieraných počas auditov, a kritériami na určenie závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, na vytvorenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa uplatní, a na uplatnenie paušálnych sadzieb alebo extrapolovaných finančných opráv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

(124) Čo sa týka všetkých EŠIF, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú prvky partnerských dohôd a ich zmeny, rozhodnutia schvaľujúce prvky upravených partnerských dohôd, rozhodnutia o programoch a prioritách, ktoré dosiahli svoje čiastkové ciele a môžu využívať pridelené prostriedky na výkonnostnú rezervu, rozhodnutia o zmene programov v dôsledku opravných opatrení týkajúcich sa prevodu pridelených finančných prostriedkov na iné programy, rozhodnutia o ročných plánoch opatrení, ktoré sa majú financovať z technickej pomoci z podnetu Komisie a v prípade zrušenia viazanosti aj rozhodnutia, ktorými sa menia rozhodnutia o prijatí programov, a pokiaľ ide o EFRR, ESF a Kohézny fond, rozhodnutia určujúce regióny a členské štáty spĺňajúce kritériá Investovania do rastu a zamestnanosti, rozhodnutia stanovujúce ročné rozdelenie viazaných rozpočtových prostriedkov členským štátom, rozhodnutia stanovujúce sumy, ktoré sa majú previesť z pridelených finančných prostriedkov Kohézneho fondu každému členskému štátu na Nástroj na prepájanie Európy, rozhodnutia stanovujúce sumy, ktoré sa majú previesť z pridelených finančných prostriedkov štrukturálnych fondov každému členskému štátu na pomoc pre najodkázanejšie osoby, rozhodnutia schvaľujúce prevody častí rozpočtových prostriedkov pre cieľ Európska územná spolupráca na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti, rozhodnutia o tom, či sa vykoná finančná oprava alebo nie v prípade nedodržania doplnkovosti, rozhodnutia o prijatí a zmene operačných programov, rozhodnutia zamietajúce finančný príspevok na veľký projekt, rozhodnutia o schválení finančného príspevku vybranému veľkému projektu a predĺžení doby na splnenie podmienky týkajúcej sa schválenia veľkých projektov a rozhodnutia o spoločných akčných plánoch; a pokiaľ ide o EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF, rozhodnutia o neschválení účtov a účtovateľných súm, ak účty neboli schválené, rozhodnutia pozastavujúce priebežné platby a rozhodnutia o finančných opravách.

(125) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci v súvislosti so vzorom, ktorý sa má použiť na predkladanie správy o pokroku, modelom operačného programu pre fondy, metodikou, ktorá sa má použiť pri vykonávaní analýzy nákladov a prínosov pri veľkých projektoch, formou poskytovania informácií o veľkých projektoch, vzorom spoločného akčného plánu, vzorom výročných a záverečných správ o vykonávaní, periodicitou vykazovania nezrovnalostí a formou správ, ktorá sa má použiť, vzorom vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a vzormi pre stratégiu auditu, audítorské stanovisko a výročnú kontrolnú správu. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (19).

(126) S cieľom zabezpečiť potrebné podklady a lepšie zapojenie členských štátov v prípade, keď Komisia vykonáva svoje vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o toto nariadenie, v niektorých obzvlášť citlivých oblastiach politík súvisiacich s EŠIF a s cieľom posilniť úlohu členských štátov pri prijímaní jednotných podmienok v takýchto oblastiach alebo iných výkonných opatrení, ktoré majú zásadné dôsledky alebo potenciálne významný vplyv buď na národné hospodárstvo, štátny rozpočet alebo na riadne fungovanie verejnej správy členských štátov, vykonávacie akty týkajúce sa metodiky na poskytovanie informácií o podpore cieľov v oblasti zmeny klímy, podrobných postupov na zabezpečenie jednotného prístupu k určovaniu čiastkových cieľov a zámerov vo výkonnostných rámcoch pre každú prioritu a na posúdenie dosiahnutia čiastkových cieľov a zámerov, štandardných podmienok pre monitorovanie finančných nástrojov, podrobných spôsobov pre prevod a správy príspevkov programu riadených orgánmi vykonávajúcimi finančné nástroje, vzoru pre dohody o financovaní týkajúce sa spoločnej neobmedzenej záruky a sekuritizácie finančných nástrojov v prospech MSP, vzorov, ktoré sa majú použiť pri prekladaní dodatočných informácií týkajúcich sa finančných nástrojov so žiadosťami o platbu Komisii, a keď sa Komisii podávajú správy o finančných nástrojoch, podmienok pre elektronickú výmenu údajov systému riadenia a kontroly, nomenklatúry, na základe ktorej sa majú určiť kategórie intervencií v súvislosti s prioritnou osou v operačných programoch, formátu oznámenia vybraného veľkého projektu, technických charakteristík informačných a komunikačných opatrení k operácii a pokynov pre vytvorenie znaku a vymedzenie jeho štandardných farieb, vzoru, ktorý sa má používať, keď sa Komisii predkladajú finančné údaje na monitorovacie účely, podrobných pravidiel na výmenu informácií medzi prijímateľmi a riadiacimi orgánmi, certifikačnými orgánmi, orgánmi auditu a sprostredkovateľskými orgánmi, vzoru správy a stanoviska nezávislého auditného subjektu a opisu funkcií a postupov zavedených pre riadiace orgány a prípadne certifikačné orgány, technických špecifikácií systémov riadenia a kontroly, vzoru žiadostí o platbu a vzoru účtov, by sa mali prijať v súlade s postupom preskúmania, ako je stanovený v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

(127) V prípade niektorých vykonávacích aktov, ktoré sa prijmú v súlade s postupom preskúmania stanoveným v článku 5 nariadenia (EÚ) č 182/2011, sú potenciálny vplyv a dôsledky také významné pre členské štáty, že je odôvodnená výnimka zo všeobecného pravidla. Podľa tejto výnimky, ak výbor nepredloží žiadne stanovisko, Komisia by nemala prijať návrh vykonávacieho aktu. Uvedené vykonávacie akty súvisia so stanovením metodiky na poskytovanie informácií na podporu cieľov zmeny klímy; určením metodiky pre čiastkové ciele, pokiaľ ide o výkonnostný rámec; stanovenie štandardných podmienok v súvislosti s finančnými nástrojmi; stanovením podrobných spôsobov prevodu a správy programových príspevkov s ohľadom na určité finančné nástroje; prijatím vzoru dohody o financovaní pre spoločné nástroje pre neobmedzené záruky a sekuritizáciu na prospech MSP; určením vzoru, ktorý sa má použiť pri vykazovaní finančných nástrojov Komisii; vymedzením nomenklatúry, na základe ktorej možno určiť kategórie intervencií v súvislosti s prioritnou osou v operačných programoch; určením technických vlastností informačných a komunikačných opatrení k určitej operácii a pokynov pre vytvorenie znaku a vymedzenie jeho štandardných farieb; stanovením technických špecifikácií záznamu a uloženia údajov o riadiacom a kontrolnom systéme. Článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011 by sa mal preto uplatňovať na uvedené vykonávacie akty.

(128) Keďže toto nariadenie nahrádza nariadenie (ES) č. 1083/2006, malo by sa uvedené nariadenie zrušiť. Toto nariadenie by však nemalo mať vplyv na pokračovanie alebo úpravu pomoci schválenej Komisiou na základe nariadenia (ES) č. 1083/2006 alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013. Žiadosti podané alebo schválené na základe nariadenia (ES) č. 1083/2006 by preto mali zostať v platnosti. Mali by sa ustanoviť aj osobitné prechodné pravidlá odchylne od článku 59 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1083/2006 týkajúce sa toho, kedy môže riadiaci orgán vykonávať funkcie certifikačného orgánu pre operačné programy vykonávané podľa predchádzajúceho legislatívneho rámca na účely hodnotenia zo strany Komisie v súlade s článkom 73 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1083/2006 pri uplatňovaní článku 123 ods. 5 tohto nariadenia a v súvislosti s postupom schvaľovania veľkých projektov podľa článku 102 ods. 1 písm. a) tohto nariadenia.

(129) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, nie je možné uspokojujúco dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov z dôvodu rozsahu rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov, ako aj obmedzenosti finančných zdrojov členských štátov a regiónov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

(130) S cieľom umožniť čo najrýchlejšie uplatňovanie opatrení stanovených v tomto nariadení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

ČASŤ I

PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

Toto nariadenie stanovuje spoločné pravidlá platné pre Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), ktoré fungujú na základe spoločného rámca (ďalej len „európske štrukturálne a investičné fondy alebo EŠIF“). Stanovuje aj ustanovenia potrebné na zabezpečenie účinnosti EŠIF a ich vzájomnej koordinácie a koordinácie s ďalšími nástrojmi Únie. Spoločné pravidlá vzťahujúce sa na EŠIF sú stanovené v druhej časti.

V tretej časti sa stanovujú všeobecné pravidlá, ktorými sa riadia EFRR, ESF (ďalej spoločne len „štrukturálne fondy“) a Kohézny fond, pokiaľ ide o úlohy, prioritné ciele a organizáciu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (ďalej len „fondy“), kritériá, ktoré majú členské štáty a regióny splniť, aby sa stali oprávnenými na podporu z fondov, dostupné finančné prostriedky a kritériá ich prideľovania.

Vo štvrtej časti sa stanovujú všeobecné pravidlá pre fondy a EMFF, pokiaľ ide o riadenie a kontrolu, finančné riadenie, účtovníctvo a finančné opravy.

Pravidlá stanovené v tomto nariadení sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (20) a osobitné ustanovenia stanovené v nasledujúcich nariadeniach (ďalej len „nariadenia o jednotlivých fondoch“) v súlade s piatym odsekom tohto článku:

1) nariadenie (EÚ) č. 1301/2013 (ďalej len „nariadenie o EFRR“);

2) nariadenie (EÚ) č. 1304/2013 (ďalej len „nariadenie o ESF“);

3) nariadenie (EÚ) č. 1300/2013 (ďalej len „nariadenie o KF“);

4) nariadenie (EÚ) č. 1299/2013 (ďalej len „nariadenie o EÚS“);

5) nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 (ďalej len „nariadenie o EPFRV“); a

6) budúci právny akt Únie stanovujúci podmienky finančnej pomoci pre námornú a rybársku politiku na programové obdobie 2014 - 2020 (ďalej len „nariadenie o ENRF“).

Druhá časť tohto nariadenia sa uplatňuje na všetky EŠIF okrem prípadov, keď výslovne povoľuje odchýlky. Tretia a štvrtá časť tohto nariadenia ustanovujú doplňujúce pravidlá k druhej časti, ktoré sa obdobne uplatňujú na fondy a fondy a ENRF a môžu výslovne povoľovať odchýlky v príslušných nariadeniach o jednotlivých fondoch. Nariadenia o jednotlivých fondoch môžu ustanoviť doplňujúce pravidlá k druhej časti tohto nariadenia pre EŠIF, k tretej časti tohto nariadenia pre fondy a ku štvrtej časti tohto nariadenia pre fondy a ENRF. Doplňujúce pravidlá v nariadeniach o jednotlivých fondoch nesmú byť v rozpore s druhou, treťou a štvrtou časťou tohto nariadenia. V prípade pochybností o uplatňovaní ustanovení, druhá časť tohto nariadenia je nadradená pravidlám pre jednotlivé fondy, a druhá, tretia a štvrtá časť tohto nariadenia sú nadradené nariadeniam o jednotlivých fondoch.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1) „stratégia Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ sú zámery a spoločné ciele, ktorými sa riadi opatrenie členských štátov a Únie a ktoré sú uvedené v záveroch prijatých Európskou radou 17. júna 2010 ako príloha I (Nová európska stratégia pre zamestnanosť a rast, hlavné ciele EÚ), v odporúčaní Rady z 13. júla 2010 (21) a v rozhodnutí Rady 2010/707/EÚ (22) a každú revíziu týchto zámerov a spoločných cieľov;

2) „strategický politický rámec“ je dokument alebo viaceré dokumenty vytvorené na národnej alebo regionálnej úrovni, ktorým sa stanovuje obmedzený počet súdržných priorít určených na základe dôkazov a časový rámec na realizáciu týchto priorít a ktoré môžu zahŕňať monitorovací mechanizmus;

3) „stratégia pre inteligentnú špecializáciu“ sú národné alebo regionálne inovačné stratégie, ktoré určujú priority s cieľom vytvoriť konkurenčnú výhodu tým, že rozvíjajú a spájajú silné stránky výskumu a inovácií s potrebami podnikov na riešenie nových príležitostí a vývoja na trhu koherentným spôsobom bez toho aby dochádzalo k duplicite a fragmentácii úsilia; stratégia pre inteligentnú špecializáciu môže mať formu národného alebo regionálneho strategického politického rámca pre výskum a inováciu alebo byť jeho súčasťou;

4) „pravidlá pre jednotlivé fondy“ sú ustanovenia stanovené v tretej časti alebo vo štvrtej časti tohto nariadenia alebo v nariadení, ktorými sa riadi jeden alebo viaceré EŠIF vymenované vo štvrtom odseku článku 1;

5) „programovanie“ je proces organizovania, rozhodovania a prideľovania finančných prostriedkov v niekoľkých fázach za účasti partnerov v súlade s článkom 5, určený na realizáciu spoločného opatrenia Únie a členských štátov na viacročnom základe s cieľom plniť ciele stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;

6) „program“ je „operačný program“ uvedený v tretej časti alebo vo štvrtej časti tohto nariadenia a v nariadení o ENRF a „program rozvoja vidieka“ uvedený v nariadení o EPFRV;

7) „oblasť programu“ je geografická oblasť, na ktorú sa vzťahuje konkrétny program, alebo v prípade programu, na ktorý sa vzťahuje viac než jedna kategória regiónu, geografická oblasť zodpovedajúca každej osobitnej kategórii regiónu;

8) „priorita“ v druhej časti a štvrtej časti tohto nariadenia je „prioritná os“ uvedená v tretej časti tohto nariadenia pre EFRR, ESF a Kohézny fond a „priorita Únie“ uvedená v nariadení o ENRF a nariadení o EPFRV;

9) „operácia“ je projekt, zmluva, opatrenie alebo súbor projektov, ktoré boli vybrané riadiacimi orgánmi príslušných programov alebo na ich zodpovednosť a ktoré prispievajú k napĺňaniu cieľov priority alebo priorít; v súvislosti s finančnými nástrojmi operáciu tvoria finančné príspevky z programu na finančné nástroje a následná finančná podpora, ktorú poskytujú uvedené finančné nástroje;

10) „prijímateľ“ je verejný alebo súkromný subjekt a výhradne na účely nariadenia o EPFRV a nariadenia o ENRF fyzická osoba, ktoré sú zodpovedné za začatie alebo za začatie a vykonávanie operácií; a v kontexte systémov štátnej pomoci, ako je uvedené v bode 13 tohto článku, subjekt, ktorému sa poskytuje pomoc; a v kontexte finančných nástrojov podľa hlavy IV druhej časti tohto nariadenia orgán, ktorý vykonáva finančný nástroj, alebo prípadne fond fondov;

11) „finančné nástroje“ sú finančné nástroje vymedzené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ak nie je v tomto nariadení uvedené inak;

12) „konečný prijímateľ“ je právnická alebo fyzická osoba, ktorá dostáva finančnú podporu z finančného nástroja;

13) „štátna pomoc“ je pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorá na účely tohto nariadenia zahŕňa tiež pomoc de minimis v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 (23), nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2007 (24) a nariadenia Komisie (ES) č. 875/2007 (25);

14) „ukončená operácia“ je operácia, ktorá bola fyzicky ukončená alebo plne vykonaná a všetky s ňou súvisiace platby boli uhradené prijímateľmi a prijímateľom bol vyplatený príslušný verejný príspevok;

15) „verejný výdavok“ je každý verejný príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu národných, regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej správy, rozpočtu Únie súvisiaceho s EŠIF, rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo rozpočtu združení orgánov verejnej správy alebo verejnoprávnych subjektov a na účely stanovenia podielu spolufinancovania pre programy alebo priority ESF môže zahŕňať prípadné finančné zdroje, ktorými kolektívne prispeli zamestnávatelia a zamestnanci;

16) „verejnoprávny subjekt“ je každý subjekt, ktorý sa riadi verejným právom v zmysle článku 1 bodu 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (26), a každé európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS) zriadené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (27) bez ohľadu na to, či sa EZÚS považuje podľa príslušných vnútroštátnych vykonávacích ustanovení za verejnoprávny subjekt alebo súkromnoprávny subjekt;

17) „dokument“ je listina alebo elektronické médium s informáciami relevantnými v kontexte tohto nariadenia;

18) „sprostredkovateľský orgán“ je každý verejný alebo súkromný subjekt, za ktorého činnosť je zodpovedný riadiaci orgán alebo certifikačný orgán alebo ktorý v mene tohto orgánu plní povinnosti voči prijímateľom vykonávajúcim operácie;

19) „stratégia miestneho rozvoja vedeného komunitou“ je ucelený súbor operácií, účelom ktorého je plniť miestne ciele a uspokojovať miestne potreby a ktorý prispieva k plneniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a ktorý je navrhnutý a realizovaný miestnou akčnou skupinou;

20) „partnerská dohoda“ je dokument pripravený členským štátom spolu s partnermi v súlade s prístupom viacúrovňového riadenia, v ktorom sa stanovuje stratégia, priority a podmienky členského štátu na využívanie EŠIF efektívnym a účinným spôsobom s cieľom sledovať stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a ktorý schvaľuje Komisia po hodnotení a dialógu s dotknutým členským štátom;

21) „kategória regiónov“ je začlenenie regiónov do kategórie „menej rozvinuté regióny“, „prechodné regióny“ alebo „vyspelejšie regióny“ v súlade s článkom 90 ods. 2;

22) „žiadosť o platbu“ je žiadosť o platbu alebo vyhlásenie o výdavkoch, ktoré predložil členský štát Komisii;

23) „EIB“ je Európska investičná banka, Európsky investičný fond alebo každá dcérska spoločnosť Európskej investičnej banky;

24) „verejno-súkromné partnerstvá“ sú formy spolupráce medzi verejnými subjektmi a súkromným sektorom, ktorej cieľom je realizácia investícií do projektov v oblasti infraštruktúry alebo iných druhov operácií poskytujúcich verejné služby prostredníctvom rozdelenia rizika, združenia odborných znalostí zo súkromného sektora alebo dodatočných zdrojov kapitálu;

25) „operácia verejno-súkromného partnerstva“ je operácia, ktorá sa uskutočňuje alebo sa má uskutočniť v rámci štruktúry verejno-súkromného partnerstva;

26) „viazaný účet“ je bankový účet zabezpečený písomnou dohodou medzi riadiacim orgánom alebo sprostredkovateľským orgánom a orgánom vykonávajúcim finančný nástroj alebo v prípade operácie verejno-súkromného partnerstva písomnou dohodou medzi verejným subjektom ako prijímateľom a súkromným partnerom, ktorý bol schválený riadiacim orgánom alebo sprostredkovateľským orgánom, osobitne založený na účely držby finančných prostriedkov vyplácaných po uplynutí obdobia oprávnenosti, a to výlučne na účely uvedené v článku 42 ods. 1 písm. c), v článku 42 ods. 2, článku 42 ods. 3 a článku 64, alebo bankový účet zriadený za podmienok zabezpečujúcich rovnocenné záruky za platby vyplácané z fondov;

27) „fond fondov“ je fond založený s cieľom poskytovať podporu z programu alebo programov niekoľkým finančným nástrojom. Ak sa finančné nástroje vykonávajú prostredníctvom fondu fondov, orgán, ktorý vykonáva fond fondov, sa považuje za jediného prijímateľa v zmysle bodu 10 tohto článku;

28) „MSP“ je mikropodnik, malý alebo stredný podnik, ako sú vymedzené v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (28);

29) „účtovný rok“ je na účely tretej časti a štvrtej časti obdobie od 1. júla do 30. júna s výnimkou prvého účtovného roka programového obdobia, v súvislosti s ktorým to je obdobie od dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2015. Posledný účtovný rok je od 1. júla 2023 do 30. júna 2024;

30) „finančný rok“ je na účely tretej časti a štvrtej časti obdobie od 1. januára do 31. decembra;

31) „makroregionálna stratégia“ je integrovaný rámec, ktorý schválila Európska rada a ktorý môže byť okrem iného podporovaný z EŠIF, určený na riešenie spoločných výziev, ktorým čelí určená geografická oblasť zahŕňajúca členské štáty a tretie krajiny nachádzajúce sa v rovnakej geografickej oblasti, ktoré majú v dôsledku toho prospech z posilnenej spolupráce prispievajúcej k dosiahnutiu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

32) „stratégia morskej oblasti“ je štruktúrovaný rámec spolupráce vo vzťahu k určitej geografickej oblasti, ktorý vytvorili inštitúcie Únie, členské štáty, ich regióny a prípadne tretie krajiny, ktoré majú spoločnú morskú oblasť; v stratégii morskej oblasti sa zohľadňujú geografické, klimatické, hospodárske a politické osobitosti morskej oblasti.

33) „použiteľná ex ante kondicionalita“ je konkrétny a presný vopred definovaný rozhodujúci faktor, ktorý je nevyhnutným predpokladom na účinné a efektívne splnenie konkrétneho cieľa v rámci investičnej priority alebo priority Únie, má k nim priamu a konkrétnu väzbu a má na ne priamy vplyv;

34) „konkrétny cieľ“ je výsledok, ku ktorému investičná priorita alebo priorita Únie prispieva v špecifickom národnom alebo regionálnom kontexte prostredníctvom akcií alebo opatrení uskutočnených v rámci takejto priority;

35) „príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súl