SK Úradný vestník Európskej únie L 280/1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1938

z 25. októbra 2017

o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

(1) Zemný plyn (ďalej len „plyn“) je naďalej základnou zložkou zásobovania energiou v Únii. Veľká časť takéhoto plynu sa do Únie dováža z tretích krajín.

(2) Vážne prerušenie dodávok plynu môže mať vplyv na všetky členské štáty, Úniu a zmluvné strany Zmluvy o založení Energetického spoločenstva podpísanej v Aténach 25. októbra 2005. Môže aj závažne poškodiť ekonomiku Únie a mať významný sociálny dosah, najmä na zraniteľné skupiny odberateľov.

(3) Týmto nariadením sa má zaistiť prijatie všetkých potrebných opatrení s cieľom zabezpečiť neprerušené dodávky plynu v celej Únii, najmä pre chránených odberateľov v prípade náročných klimatických podmienok alebo prerušenia dodávok plynu. Uvedené ciele by sa mali dosiahnuť prostredníctvom nákladovo najefektívnejších opatrení a takým spôsobom, aby trhy s plynom neboli deformované.

(4) Právo Únie, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (4), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (5), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (6), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (7) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 (8), už mali významný priaznivý vplyv na bezpečnosť dodávok plynu v Únii, a to v zmysle pripravenosti na takúto situáciu i na jej zmierňovanie. Odkedy sú členské štáty povinné vypracúvať preventívne akčné plány a núdzové plány, sú lepšie pripravené zvládať krízy dodávok a sú aj lepšie chránené, keďže teraz musia plniť viacero povinností týkajúcich sa kapacity infraštruktúry a dodávok plynu. Komisia vo svojej správe o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 994/2010 z októbra 2014 však poukázala na oblasti, v ktorých by sa vylepšením uvedeného nariadenia mohla ďalej posilniť bezpečnosť dodávok plynu v Únii.

(5) V oznámení Komisie o krátkodobej odolnosti európskej plynárenskej sústavy zo 16. októbra 2014 sa analyzovali účinky čiastočného alebo úplného prerušenia dodávok plynu z Ruska a dospelo sa k záveru, že v prípade vážneho prerušenia dodávok nie sú výlučne vnútroštátne prístupy veľmi účinné vzhľadom na ich rozsah, ktorý je už zo svojej podstaty obmedzený. Záťažový test ukázal, ako by užšia spolupráca medzi členskými štátmi mohla výrazne znížiť dôsledky veľmi vážneho prerušenia dodávok v najzraniteľnejších členských štátoch.

(6) Energetická bezpečnosť je jedným z cieľov stratégie energetickej únie, ako sa uvádza v oznámení Komisie o rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy z 25. februára 2015, ktorá zdôraznila tiež zásadu „prvoradosti energetickej efektívnosti“ a potrebu plne vykonávať platné právne akty Únie v oblasti energetiky. V oznámení bola zdôraznená skutočnosť, že energetická únia sa zakladá na solidarite zakotvenej v článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj dôvere, ktoré sú nevyhnutnými prvkami energetickej bezpečnosti. Toto nariadenie sa zameriava na posilnenie solidarity a dôvery medzi členskými štátmi a zavedenie opatrení na dosiahnutie týchto cieľov. Komisia by pri posudzovaní preventívnych akčných plánov a núdzových plánov vypracovaných členskými štátmi mala tiež zamerať pozornosť členských štátov na ciele energetickej únie.

(7) Bezproblémovo fungujúci vnútorný trh s plynom je najlepšou zárukou bezpečnosti dodávok plynu v celej Únii a obmedzovania vystavenia jednotlivých členských štátov škodlivým vplyvom prerušenia dodávok plynu. Ak je ohrozená bezpečnosť dodávok plynu členského štátu, existuje riziko, že opatrenia prijaté jednostranne týmto členským štátom môžu ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom a dodávky plynu odberateľom v iných členských štátoch. Treba zabezpečiť solidaritu a koordináciu v reakcii na krízy dodávok, či už ide o preventívne opatrenia, alebo o reakciu na skutočné prerušenia dodávok plynu, aby mohol vnútorný trh s plynom fungovať aj v prípade nedostatočných dodávok.

(8) Skutočne prepojený vnútorný trh s energiou s viacerými miestami vstupu a spätnými tokmi sa dá vytvoriť len úplným prepojením jeho plynárenských sietí, vybudovaním uzlov so zásobníkmi skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“ – liquefied natural gas) v južných a východných regiónoch Únie, dokončením severojužného a južného koridoru zemného plynu a ďalším rozvojom domácej produkcie. Preto je potrebné zrýchlené budovanie prepojení a sú nutné projekty zamerané na diverzifikáciu dodávok zdrojov energie, ako už bolo uvedené v stratégii energetickej bezpečnosti.

(9) Možnosti efektívnejších a menej nákladných opatrení prostredníctvom regionálnej spolupráce neboli dosiaľ plne využité. Súvisí to nielen s lepšou koordináciou vnútroštátnych zmierňujúcich opatrení v situáciách stavu núdze, ale aj s vnútroštátnymi preventívnymi opatreniami, ako sú vnútroštátne uskladňovanie alebo politiky týkajúce sa LNG, ktoré môžu byť v niektorých regiónoch Únie strategicky dôležité.

(10) V duchu solidarity by usmerňujúcou zásadou tohto nariadenia mala byť regionálna spolupráca, do ktorej sa zapájajú orgány verejnej moci aj plynárenské podniky, s cieľom zmierňovať zistené riziká a optimalizovať prínos koordinovaných opatrení a vykonávať opatrenia, ktoré sú pre spotrebiteľov v Únii nákladovo najefektívnejšie. Regionálna spolupráca by sa postupne mala doplniť komplexnejšou perspektívou Únie, čo by umožnilo využiť všetky dostupné dodávky a nástroje na celom vnútornom trhu s plynom. Posúdenie núdzových zásobovacích koridorov na úrovni Únie by sa malo začleniť do regionálnej spolupráce.

(11) Prístupom k posudzovaniu bezpečnosti dodávok a k stanoveniu preventívnych a zmierňujúcich opatrení, ktorý sa zakladá na posúdení rizika, sa umožňuje koordinovať úsilie, čo je významným prínosom z hľadiska účinnosti opatrení a optimalizácie zdrojov. Osobitne to platí pre opatrenia, ktoré majú vo veľmi náročných podmienkach zaručiť nepretržité dodávky pre chránených odberateľov, ako aj pre opatrenia na zmiernenie následkov stavu núdze. Spoločným posúdením prepojených rizík v rámci rizikových skupín, ktoré je komplexnejšie a presnejšie, sa zabezpečí, že členské štáty budú na každú krízu lepšie pripravené. Okrem toho koordinovaný a vopred odsúhlasený prístup k bezpečnosti dodávok zabezpečuje v stave núdze konzistentnú reakciu a znižuje riziko negatívnych účinkov presahovania, ktoré by čisto vnútroštátne opatrenia mohli mať v susedných členských štátoch.

(12) Na účely prístupu založeného na posúdení rizika by sa rizikové skupiny mali vymedziť na základe závažných nadnárodných rizík pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii. Takéto riziká boli identifikované v oznámení Komisie o krátkodobej odolnosti európskej plynárenskej sústavy zo 16. októbra 2014 a posúdenia zahrnutého v najnovšom desaťročnom pláne rozvoja siete vypracovanom Európskou sieťou prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSOG). S cieľom umožniť presnejšie a cielenejšie posúdenie na účely tohto nariadenia by sa pri zostavovaní rizikových skupín malo vychádzať z hlavných zdrojov dodávok plynu a trás.

(13) S cieľom poskytnúť podklady na spoločné posúdenia rizika a posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni by ENTSOG po porade s Koordinačnou skupinou pre plyn (ďalej len „GCG“ – Gas Coordination Group) a Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) mala vykonať simuláciu scenárov prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie. Takáto simulácia by sa mala opakovať aspoň každé dva roky. Ako prostriedok na posilnenie regionálnej spolupráce poskytovaním informácií o tokoch plynu, ako aj poskytovaním technických a operačných odborných znalostí by mal byť systém regionálnej koordinácie pre plyn, ktorý zriadila ENTSOG a ktorý sa skladá zo stálych skupín expertov, zapojený do vykonávania simulácií. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k svojim modelovým predpokladom použitým pri scenároch.

(14) Komisia by mala byť splnomocnená aktualizovať zloženie rizikových skupín prostredníctvom delegovaného aktu na základe vývoja závažných nadnárodných rizík pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii a ich vplyvu na členské štáty, a to pri zohľadnení výsledku simulácie vykonanej na úrovni Únie a diskusie v rámci GCG.

(15) S cieľom zabezpečiť uskutočniteľnosť regionálnej spolupráce by sa členské štáty mali v rámci každej rizikovej skupiny dohodnúť na mechanizmoch spolupráce. Takýto mechanizmus by sa mal vytvoriť dostatočne včas, aby sa umožnilo spoločné posudzovanie rizika, ako aj diskusie a dohody o vhodných a účinných cezhraničných opatreniach, ktoré si budú vyžadovať súhlas každého dotknutého členského štátu a ktoré sa majú začleniť do regionálnych kapitol preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, a to po porade s Komisiou. Členské štáty sa môžu dohodnúť na takom mechanizme spolupráce, ktorý bude pre danú rizikovú skupinu najvhodnejší. Komisia by v celkovom procese mala mať možnosť zohrávať pomocnú úlohu a umožňovať výmenu najlepších postupov na zabezpečenie regionálnej spolupráce, ako napríklad rotujúca koordinačná úloha v rámci rizikových skupín zameraná na prípravu rôznych dokumentov alebo zriadenie špecializovaných orgánov. Ak dohoda o mechanizme spolupráce neexistuje, Komisia by mala navrhnúť vhodný mechanizmus spolupráce pre danú rizikovú skupinu.

(16) Príslušné orgány by pri spoločnom posudzovaní rizika mali posúdiť všetky podstatné rizikové faktory, ktoré by mohli viesť k vzniku závažného nadnárodného rizika, v súvislosti s ktorým sa riziková skupina vytvorila, vrátane prerušenia dodávok plynu od samostatného najväčšieho dodávateľa. Uvedené rizikové faktory by sa mali riešiť prostredníctvom vhodných cezhraničných opatrení, na ktorých sa dohodli príslušné orgány dotknutých členských štátov. Cezhraničné opatrenia by sa mali začleniť do regionálnych kapitol preventívnych akčných plánov a núdzových plánov. Okrem toho by príslušné orgány mali vykonať komplexné posúdenie rizika na vnútroštátnej úrovni a posúdiť prírodné, technologické, obchodné, finančné, sociálne, politické a trhové riziká, ako aj všetkyostatné riziká, ktoré sú relevantné. Všetky riziká by sa mali riešiť prostredníctvom účinných, primeraných a nediskriminačných opatrení, ktoré sa majú vypracovať v rámci preventívnych akčných plánov a núdzových plánov. Výsledky spoločného posúdenia rizika a posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni by mali prispieť aj k všetkým posúdeniam rizika nebezpečenstiev podľa článku 6 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (9) a mali by sa v plnom rozsahu zohľadniť v posúdeniach rizika na vnútroštátnej úrovni.

(17) Príslušné orgány danej rizikovej skupiny by mali po porade so zainteresovanými stranami vypracovať preventívne akčné plány a núdzové plány obsahujúce regionálne kapitoly, aby zaručili maximálnu pripravenosť, a predišli tak prerušeniu dodávok plynu a zmiernili účinky takéhoto prerušenia, ak by taká situácia predsa len nastala. Mali by byť navrhnuté tak, aby sa pri riešení vnútroštátnych rizík v plnej miere využívali príležitosti, ktoré poskytuje regionálna spolupráca. Plány by mali mať technický a operačný charakter a mali by pomáhať zabrániť vzniku alebo vystupňovaniu stavu núdze alebo zmierňovať jeho následky. Tieto plány by mali zohľadňovať bezpečnosť elektrizačných sústav a mali by byť v súlade s nástrojmi energetickej únie v oblasti strategického plánovania a oznamovania.

(18) Pri vypracúvaní a vykonávaní preventívneho akčného plánu a núdzového plánu by príslušné orgány mali vždy zohľadňovať bezpečnú prevádzku plynárenskej siete na regionálnej aj vnútroštátnej úrovni. V uvedených plánoch by sa mali zaoberať technickými obmedzeniami, ktoré ovplyvňujú prevádzku siete vrátane technických a bezpečnostných dôvodov na zníženie tokov v prípade stavu núdze.

(19) Komisia by mala posúdiť preventívne akčné plány a núdzové plány a náležite pritom zohľadniť názory vyjadrené v rámci GCG a odporučiť preskúmanie týchto plánov, najmä ak sa na ich základe riziká, ktoré sa zistili v posúdení rizík, neriešia účinným spôsobom, ak narúšajú hospodársku súťaž alebo zabraňujú fungovaniu vnútorného trhu s energiou, ak ohrozujú bezpečnosť dodávok plynu v iných členských štátoch alebo ak nie sú v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia alebo inými právnymi predpismi Únie. Príslušný orgán členského štátu by mal zohľadniť odporúčania Komisie. Ak Komisia v nadväznosti na konečné stanovisko príslušného orgánu dospeje k záveru, že daným opatrením by sa ohrozila bezpečnosť dodávok plynu iného členského štátu alebo Únie, mala by pokračovať v dialógu s dotknutým členským štátom s cieľom dosiahnuť, aby súhlasil so zmenou alebo stiahnutím takého opatrenia.

(20) Preventívne akčné plány a núdzové plány by sa mali pravidelne aktualizovať a uverejňovať. Členské štáty by mali medzi aktualizáciami plánov vykonať aspoň jednu skúšku simulovaním scenárov s vysokým a stredným dosahom, ako aj reakcií v reálnom čase, s cieľom zabezpečiť, aby núdzové plány boli vždy aktuálne a účinné. Príslušné orgány by mali predložiť výsledky skúšok GCG.

(21) Povinné komplexné vzory vrátane všetkých rizík, na ktoré sa vzťahuje posúdenie rizika, a všetkých zložiek preventívnych akčných plánov a núdzových plánov sú potrebné na uľahčovanie posudzovania rizika a prípravy plánov a ich posúdenia Komisiou.

(22) Na uľahčenie komunikácie medzi členskými štátmi a Komisiou by sa mali posúdenia rizika, preventívne akčné plány, núdzové plány a všetky ostatné dokumenty a výmeny informácií stanovené v tomto nariadení oznamovať prostredníctvom bezpečného štandardného elektronického oznamovacieho systému.

(23) Niektorí odberatelia vrátane domácností a poskytovateľov základných sociálnych služieb sú osobitne zraniteľní a môžu si vyžadovať ochranu proti negatívnym účinkom prerušenia dodávok plynu. Vymedzenie takýchto chránených odberateľov by nemalo byť v rozpore s mechanizmami solidarity v Únii.

(24) Je vhodné zúžiť vymedzenie pojmu odberateľov chránených na základe mechanizmu solidarity. Táto požiadavka vyplýva z povinnosti členských štátov poskytovať solidaritu v prípade mimoriadnych okolností a na účely zabezpečenia základných potrieb. Vymedzenie pojmu odberateľov chránených solidaritou by sa preto malo obmedziť na domácnosti a zároveň by mala existovať možnosť doň za osobitných podmienok zahrnúť určité základné sociálne služby a zariadenia diaľkového vykurovania. Preto je možné, aby členské štáty v súlade s týmto rámcom zaobchádzali so zdravotnou starostlivosťou, základnou sociálnou starostlivosťou a s núdzovými a bezpečnostnými službami ako s odberateľmi chránenými solidaritou, a to aj v prípadoch, v ktorých uvedené služby vykonáva verejná správa.

(25) Za bezpečnosť dodávok plynu nesú zodpovednosť spoločne a v rámci svojich príslušných pôsobností plynárenské podniky, členské štáty prostredníctvom svojich príslušných orgánov a Komisia. Takáto spoločná zodpovednosť si vyžaduje veľmi úzku spoluprácu uvedených strán. Dôležitú úlohu v bezpečnosti dodávok plynu však môžu zohrávať aj odberatelia, ktorí využívajú plyn na výrobu elektriny alebo na priemyselné účely, a to vďaka svojej schopnosti reagovať na krízu prostredníctvom opatrení na strane spotreby, ako sú prerušiteľné zmluvy a prechod na iný druh paliva, čo má okamžitý vplyv na rovnováhu dopytu a ponuky. Okrem toho možno bezpečnosť dodávok plynu určitým odberateľom, ktorí využívajú plyn na výrobu elektriny, takisto považovať v niektorých prípadoch za kľúčovú. V stave núdze by členský štát mal mať možnosť za určitých podmienok uprednostniť dodávky plynu takým odberateľom dokonca aj pred dodávkami plynu chráneným odberateľom. Vo výnimočných prípadoch sa môže v dodávke plynu niektorým z takých odberateľov, ktorí sú v stave núdze uprednostňovaní pred chránenými odberateľmi, pokračovať aj v členskom štáte poskytujúcom solidaritu s cieľom zabrániť závažnému poškodeniu fungovania sústavy elektriny alebo siete plynu v tomto členskom štáte. Týmto osobitným opatrením by nemala byť dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/89/ES (10).

(26) Príslušné orgány by mali pri plnení úloh uvedených v tomto nariadení úzko spolupracovať s ostatnými relevantnými vnútroštátnymi orgánmi, najmä s národnými regulačnými orgánmi.

(27) Štandard infraštruktúry by mal členské štáty zaviazať k zachovaniu minimálnej úrovne infraštruktúry, aby sa v systéme zabezpečil určitý stupeň záložnej kapacity v prípade narušenia samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry. Keďže analýza vykonaná na základe vzorca N – 1 predstavuje prístup založený výlučne na kapacite, výsledky výpočtu podľa vzorca N – 1 by sa mali doplniť o podrobnú analýzu, v ktorej sa zohľadňujú aj toky plynu.

(28) V nariadení (EÚ) č. 994/2010 sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia prepravných sietí umožnili stálu fyzickú obojsmernú kapacitu na všetkých cezhraničných prepojeniach, pokiaľ nebola udelená výnimka z uvedenej povinnosti. Cieľom je zabezpečiť, aby sa pri plánovaní nového prepojenia vždy zohľadňovali možné prínosy stálej obojsmernej kapacity. Obojsmernú kapacitu však možno využiť na dodávky plynu do susedného členského štátu, ako aj do iných členských štátov ležiacich pozdĺž koridoru na dodávky plynu. Výhody, ktoré prináša umožnenie stálej fyzickej obojsmernej kapacity pre bezpečnosť dodávok plynu, treba vidieť zo širšej perspektívy, v duchu solidarity a posilnenej spolupráce. Pri zvažovaní realizácie obojsmernej kapacity by sa mala vykonať komplexná analýza nákladov a prínosov, v ktorej sa zohľadňuje celý prepravný koridor. Od dotknutých príslušných orgánov by sa malo požadovať, aby opätovne preskúmali výnimky udelené podľa nariadenia (EÚ) č. 994/2010 na základe výsledkov spoločných posúdení rizika. Hlavným cieľom by malo byť zabezpečenie rastúcej obojsmernej kapacity a udržanie jednosmernej kapacity v rámci budúcich cezhraničných projektov na minimálnej úrovni.

(29) Kapacita na prepojovacom bode do členského štátu môže byť v konkurencii s kapacitou na výstupných miestach z plynárenskej siete plynu do zásobníka. V dôsledku toho môže vzniknúť situácia, keď sa pevným rezervovaním výstupnej kapacity do zásobníka znižuje technicky dostupná kapacita, ktorá sa má prideliť v prepojovacom bode. S cieľom zabezpečiť vyššiu úroveň energetickej bezpečnosti v núdzových situáciách by sa v tomto nariadení malo stanoviť jasné pravidlo priority. Každej rezervovanej kapacite v prepojovacích bodoch by sa mala udeliť priorita pred konkurenčnou kapacitou na výstupnom bode do zásobníka a tým by sa prevádzkovateľom prepravnej siete malo umožniť prideliť maximálnu technickú kapacitu v prepojovacom bode s cieľom umožniť vyššie toky plynu do susedného členského štátu, ktorý vyhlásil stav núdze. To môže mať za následok, že vtláčanie plynu do zásobníka sa nemôže uskutočniť alebo sa môže uskutočňovať len v obmedzenom objeme, a to napriek tomu, že sa vopred záväzne rezervovalo. S cieľom zabezpečiť náhradu za vyplývajúce finančné straty by sa v tomto nariadení mala stanoviť spravodlivá náhrada, ktorá sa má na dotknutých užívateľov siete uplatňovať priamo a bezodkladne. Dotknutí prevádzkovatelia prepravných sietí by mali spolupracovať v súlade s príslušnými právnymi aktmi s cieľom uplatniť uvedené pravidlo priority.

(30) V smernici Rady 2008/114/ES (11) sa stanovuje proces na zvyšovanie bezpečnosti označených európskych kritických infraštruktúr vrátane určitých plynárenských infraštruktúr v Únii. Smernica 2008/114/ES, ako aj toto nariadenie spoločne prispievajú k vytváraniu komplexného prístupu k energetickej bezpečnosti Únie.

(31) Toto nariadenie stanovuje štandardy bezpečnosti dodávok, ktoré sú dostatočne zosúladené a umožňujú zvládnuť prinajmenšom situáciu, ktorá nastala v januári 2009, keď boli prerušené dodávky plynu z Ruska. Uvedené štandardy zohľadňujú rozdiel medzi členskými štátmi, záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme a opatreniami na ochranu odberateľa, ako sa uvádza v článku 3 smernice 2009/73/ES. Štandardy bezpečnosti dodávok by mali byť stabilné, aby zabezpečovali potrebnú právnu istotu, mali by byť jasne vymedzené a nemali by neodôvodnene a neprimerane zaťažovať plynárenské podniky. Okrem toho by mali zaručiť rovnaký prístup plynárenských podnikov Únie k vnútroštátnym odberateľom. Členské štáty by mali zaviesť opatrenia, ktorými sa účinným a primeraným spôsobom zabezpečí, aby plynárenské podniky taký štandard dodržiavali, vrátane možnosti ukladania pokút dodávateľom, ak to považujú za vhodné.

(32) Úlohy a povinnosti všetkých plynárenských podnikov a príslušných orgánov by sa mali presne vymedziť v záujme zachovania riadneho fungovania vnútorného trhu s plynom, najmä v prípade prerušenia dodávok a v krízových situáciách. Tieto úlohy a povinnosti by sa mali stanoviť takým spôsobom, aby sa zabezpečilo dodržiavanie trojúrovňového prístupu, ktorý by v prvej úrovni zahŕňal príslušné plynárenské podniky a priemysel, v druhej úrovni členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni a v tretej úrovni Úniu. Týmto nariadením by sa malo plynárenským podnikom a odberateľom umožniť, aby sa v prípade prerušenia dodávok mohli čo najdlhšie spoliehať na trhové mechanizmy. Nariadenie by však malo obsahovať aj mechanizmy, ktoré možno použiť, keď samotné trhy už nedokážu na prerušenie dodávok plynu adekvátne reagovať.

(33) V prípade prerušenia dodávok plynu by sa účastníkom trhu mal poskytnúť dostatok príležitostí na to, aby na túto situáciu mohli reagovať trhovými opatreniami. Keď sa trhové opatrenia vyčerpajú a naďalej sú nedostatočné, členské štáty by mali spolu so svojimi príslušnými orgánmi prijať opatrenia na odstránenie alebo zmiernenie účinkov prerušenia dodávok plynu.

(34) Ak členské štáty plánujú zaviesť netrhové opatrenia, malo by byť zavedenie takých opatrení doplnené opisom ich hospodárskeho vplyvu. Týmto sa zabezpečí, aby odberatelia mali potrebné informácie o nákladoch na takéto opatrenia a aby tieto opatrenia boli transparentné, najmä pokiaľ ide o ich vplyv na cenu plynu.

(35) Komisia by mala mať právomoc zabezpečiť, aby sa novými preventívnymi netrhovými opatreniami neohrozovala bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov alebo v Únii. Vzhľadom na to, že takéto opatrenia môžu byť obzvlášť škodlivé pre bezpečnosť dodávok plynu, je vhodné, aby mohli nadobudnúť účinnosť iba v prípade, ak ich schválila Komisia alebo ak sa zmenili v súlade s rozhodnutím Komisie.

(36) Opatrenia na strane spotreby, ako napríklad prechod na iné palivo alebo znižovanie dodávok plynu pre priemyselných veľkoodberateľov v hospodársky efektívnom poradí, môžu zohrávať cennú úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok plynu, ak ich možno prijať rýchlo, a môžu výrazne znižovať dopyt v reakcii na prerušenie dodávok plynu. Treba vyvinúť väčšie úsilie na podporu účinného využívania energie, najmä tam, kde sú potrebné opatrenia na strane spotreby. Zohľadniť by sa mal environmentálny vplyv navrhovaných opatrení na strane spotreby a dodávky, pričom sa podľa možností uprednostnia také opatrenia, ktoré majú na životné prostredie najmenší vplyv. Zároveň by sa mali zohľadniť aspekty bezpečnosti dodávok plynu a konkurencieschopnosti.

(37) Je potrebné zabezpečiť predvídateľnosť opatrení, ktoré sa majú prijať v stave núdze, aby všetci účastníci trhu mali dostatočnú príležitosť zareagovať a pripraviť sa na takéto okolnosti. Príslušné orgány by preto mali spravidla konať v súlade so svojim núdzovým plánom. V náležite odôvodnených výnimočných prípadoch by mali mať možnosť podniknúť kroky, ktoré sa od týchto plánov odkláňajú. Zároveň je dôležité zabezpečiť, aby sa stavy núdze vyhlasovali transparentnejšie a predvídateľnejšie. Informácie o pozíciách systému vyvažovania (celkového stavu prepravnej siete), ktorého rámec je stanovený v nariadení Komisie (EÚ) č. 312/2014 (12), môžu v tomto ohľade zohrávať dôležitú úlohu. Uvedené informácie by mali byť k dispozícii príslušným orgánom a v prípade, ak nie sú príslušnými orgánmi, národným regulačným orgánom, a to v reálnom čase.

(38) Ako sa preukázalo v súvislosti s vykonaním záťažového testu v októbri 2014, na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu v Únii je potrebná solidarita. Prostredníctvom solidarity sa účinky šíria rovnomernejšie, pričom celkové účinky vážneho prerušenia dodávok sa znižujú. Mechanizmus solidarity je navrhnutý na riešenie mimoriadnychsituácií, v ktorých sú v niektorom z členských štátov ohrozené dodávky pre odberateľov chránených solidaritou ako základná potreba a nevyhnutná priorita. Solidaritou sa zabezpečuje spolupráca so zraniteľnejšími členskými štátmi. Zároveň je solidarita opatrením, ktoré sa uplatňuje ako posledná možnosť len v stave núdze a len za reštriktívnych podmienok. Ak sa v členskom štáte vyhlási stav núdze, mal by sa preto na účely zaistenia bezpečnosti dodávky plynu uplatniť postupný a primeraný prístup. Členský štát, ktorý vyhlásil stav núdze, by mal predovšetkým vykonať najmä všetky núdzové opatrenia stanovené v jeho núdzovom pláne s cieľom zabezpečiť dodávky plynu odberateľom chráneným solidaritou. Zároveň by všetky členské štáty, ktoré zaviedli zvýšený štandard dodávky, ho mali dočasne znížiť na normálny štandard dodávky, aby mal trh s plynom väčšiu likviditu v prípade, keď členský štát, ktorý vyhlásil stav núdze, uvádza, že je potrebná cezhraničná činnosť. Ak sa týmito dvoma súbormi opatrení nepodarí zabezpečiť potrebné dodávky, priamo prepojené členské štáty by mali prijať solidárne opatrenia na zabezpečenie dodávok plynu pre odberateľov chránených solidaritou v členskom štáte, v ktorom nastal stave núdze, a to na základe žiadosti takého členského štátu. Takéto solidárne opatrenia by mali spočívať v zabezpečení toho, že dodávky plynu odberateľom iným ako odberateľom chráneným solidaritou na území členského štátu, ktorý poskytuje solidaritu, sa znížia alebo nebudú pokračovať s cieľom uvoľniť objemy plynu v nevyhnutnom rozsahu a na tak dlho, kým sa nezabezpečia dodávky odberateľom chráneným solidaritou v členskom štáte, ktorý o solidaritu žiada. Nič v tomto nariadení by sa nemalo chápať tak, že sa od členského štátu vyžaduje alebo sa mu umožňuje vykonávať verejnú moc v inom členskom štáte.

(39) Solidárne opatrenia by sa mali prijímať ako posledná možnosť aj v prípadoch, v ktorých je členský štát prepojený s iným členským štátom cez tretiu krajinu, pokiaľ toky cez túto tretiu krajinu nie sú obmedzené, a ak existuje dohoda medzi dotknutými členskými štátmi, v ktorej by mala byť podľa potreby zahrnutá aj tretia krajiny, cez ktorú sú tieto štáty prepojené.

(40) Ak sa prijímajú solidárne opatrenia ako posledná možnosť, malo by byť zníženie alebo prerušenie dodávok plynu v členskom štáte poskytujúcom solidaritu, ak je to potrebné pre splnenie jeho záväzkov týkajúcich sa solidarity a na zabránenie diskriminačného zaobchádzania, uplatniteľné na všetkých odberateľov, ktorí nie sú odberateľmi chránenými solidaritou, a to bez ohľadu na to, či dostávajú plyn priamo alebo vo forme tepla prostredníctvom zariadení diaľkového vykurovania chránených solidaritou. To isté by sa malo zabezpečiť aj v opačnom prípade, pokiaľ ide o odberateľov, ktorí nie sú odberateľmi chránenými solidaritou v členskom štáte, ktorý prijíma plyn v rámci mechanizmu solidarity.

(41) Ak sa solidárne opatrenia prijímajú ako posledná možnosť, je žiaduce, aby sa v členskom štáte poskytujúcom solidaritu ako prvý krok znížila spotreba plynu na dobrovoľnom základe prostredníctvom trhových opatrení, ako sú napríklad dobrovoľné opatrenia na strane spotreby alebo reverzné aukcie, v rámci ktorých by určití odberatelia, ako sú napríklad priemyselní odberatelia, oznámili prevádzkovateľovi prepravnej siete alebo inému zodpovednému orgánu cenu, za ktorú by znížili alebo zastavili svoju spotrebu plynu. Ak sa zistí, že trhové opatrenia sú na riešenie deficitu požadovaných dodávok plynu nedostatočné, a vzhľadom na význam solidárnych opatrení ako poslednej možnosti, by členský štát poskytujúci solidaritu mal ako druhý krok mať možnosť využiť netrhové opatrenia vrátane obmedzení určitých skupín odberateľov s cieľom splniť svoje záväzky týkajúce sa solidarity.

(42) Solidárne opatrenia ako posledná možnosť by sa mali poskytovať na základe zásady náhrady. Členskému štátu poskytujúcemu solidaritu by členský štát prijímajúci solidaritu mal bezodkladne vyplatiť spravodlivú náhradu, a to aj za plyn dodaný na jeho územie, ako aj za všetky ostatné relevantné a opodstatnené náklady vzniknuté pri poskytovaní solidarity. Na solidárne opatrenia ako poslednú možnosť by sa mala vzťahovať podmienka, že sa členský štát žiadajúci o solidaritu zaviaže k bezodkladnému zaplateniu spravodlivej náhrady. Týmto nariadením sa neharmonizujú všetky aspekty spravodlivej náhrady. Dotknuté členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, najmä technické, právne a finančné dojednania, na vykonávanie ustanovení o vzájomnom poskytovaní bezodkladnej a spravodlivej náhrady.

(43) Pri prijímaní solidárnych opatrení podľa ustanovení tohto nariadenia členské štáty vykonávajú právo Únie a sú preto povinné rešpektovať základné práva zaručené právom Únie. Také opatrenia preto môžu viesť k vzniku povinnosti členského štátu zaplatiť náhradu subjektom dotknutým opatreniami, ktoré prijal. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli zavedené vnútroštátne pravidlá týkajúce sa náhrady, ktoré sú v súlade s právom Únie, a to najmä so základnými právami. Okrem toho by sa malo zabezpečiť, aby členský štát prijímajúci solidaritu v konečnom dôsledku znášal všetky opodstatnené náklady, ktoré vznikli na základe uvedenej povinnosti členského štátu poskytujúceho solidaritu zaplatiť náhradu, a ďalšie opodstatnené náklady, ktoré vznikli v dôsledku vyplatenia náhrady podľa uvedených vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa náhrady.

(44) Vzhľadom na to, že solidaritu môže žiadajúcemu členskému štátu poskytnúť viac než jeden členský štát, mal by sa vytvoriť mechanizmus rozdelenia zaťaženia. V rámci uvedeného mechanizmu by členský štát žiadajúci o solidaritu mal po konzultácii so všetkými dotknutými členskými štátmi vybrať najvýhodnejšiu ponuku na základe nákladov, rýchlosti, spoľahlivosti a diverzifikácie dodávok plynu z rôznych členských štátov. Členské štáty by mali takéto ponuky predkladať na základe dobrovoľných opatrení na strane spotreby, a to v čo najväčšom možnom rozsahu a čo najdlhšie pred tým, než sa pristúpi k netrhovým opatreniam.

(45) Týmto nariadením sa po prvýkrát zavádza takýto mechanizmus solidarity medzi členskými štátmi ako nástroj na zmierňovanie účinkov závažného stavu núdze v rámci Únie vrátane mechanizmu rozdelenia zaťaženia. Komisia by preto mala mechanizmus rozdelenia zaťaženia a mechanizmus solidarity vo všeobecnosti preskúmať vzhľadom na skúsenosti s ich fungovaním v budúcnosti, a v prípade potreby navrhnúť ich úpravy.

(46) Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na vykonávanie ustanovení týkajúcich sa mechanizmu solidarity, a to aj prostredníctvom dosiahnutia dohody dotknutých členských štátov o technických, právnych a finančných dojednaniach. Členské štáty by mali opísať podrobnosti uvedených dojednaní vo svojich núdzových plánoch. Komisia by mala vypracovať právne nezáväzné usmernenia o hlavných prvkoch, ktoré by mali byť obsiahnuté v takýchto dojednaniach.

(47) Kým má členský štát možnosť zabezpečovať spotrebu plynu svojich odberateľov, ktorí sú chránení v rámci solidarity, zo svojej vlastnej produkcie, a preto nemusí žiadať o solidaritu, mal by byť oslobodený od povinnosti uzavrieť technické, právne a finančné dojednania s ďalšími členskými štátmi na účely prijatia solidarity. Nemala by tým byť dotknutá povinnosť dotknutého členského štátu poskytnúť solidaritu iným členským štátom.

(48) Mala by sa zaviesť záruka pre prípad, že by Únii mohli vzniknúť náklady na základe inej zodpovednosti, než je zodpovednosť za protiprávne konanie alebo protiprávne správanie podľa druhého odseku článku 340 ZFEÚ, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sú členské štáty povinné prijať podľa ustanovení tohto nariadenia o mechanizme solidarity. Pokiaľ ide o také prípady, je vhodné, aby členský štát prijímajúci solidaritu uvedené náklady Únie uhradil.

(49) Aj solidarita by mala v prípade potreby nadobudnúť formu pomoci v oblasti civilnej ochrany, ktorú poskytujú Únia a jej členské štáty. Takúto pomoc by mal uľahčovať a koordinovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany zriadený rozhodnutím č. 1313/2013/EÚ, ktorého cieľom je posilňovať spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčovať koordináciu v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia účinnosti systémov na predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, ako aj na pripravenosť a reakciu na takéto katastrofy.

(50) Na posúdenie bezpečnosti dodávok plynu v členskom štáte alebo v časti Únie alebo v celej Únii má prístup k príslušným informáciám zásadný význam. Členské štáty a Komisia potrebujú pravidelný prístup najmä k informáciám od plynárenských podnikov, pokiaľ ide o hlavné parametre dodávok plynu vrátane presných množstiev dostupných uskladnených rezerv, ktoré sú základnými vstupmi pri koncipovaní politík bezpečnosti dodávok plynu. Na základe opodstatnených dôvodov a bez ohľadu na vyhlásenie stavu núdze by sa mal umožniť prístup aj k ďalším informáciám potrebným na posúdenie celkovej situácie týkajúcej sa dodávok plynu. Tieto dodatočné informácie sa zvyčajne týkajú dodávok plynu a nesúvisia s jeho cenou, ako napríklad minimálnych a maximálnych objemov plynu, miesta dodania alebo podmienok na pozastavenie dodávok plynu.

(51) Účinným a cieleným mechanizmom na prístup členských štátov a Komisie ku kľúčovým zmluvám o dodávkach plynu sa má zabezpečiť komplexné posúdenie relevantných rizík, ktoré môžu viesť k prerušeniu dodávok plynu alebo narušiť zmierňujúce opatrenia, ak by ku kríze predsa len došlo. Na základe tohto mechanizmu by sa niektoré kľúčové zmluvy o dodávkach plynu mali automaticky oznamovať príslušnému orgánu najviac postihnutých členských štátov, a to bez ohľadu na pôvod plynu, či už v Únii alebo mimo nej. Nové zmluvy alebo úpravy by sa mali oznamovať bezodkladne po ich uzavretí. S cieľom zabezpečiť transparentnosť a spoľahlivosť by sa platné zmluvy mali taktiež oznamovať. Oznamovacia povinnosť by sa mala vzťahovať aj na všetky obchodné dohody, ktoré sú relevantné, pokiaľ ide o plnenie zmluvy o dodávkach plynu vrátane relevantných dohôd, ktoré môžu súvisieť s infraštruktúrou, uchovávaním a akýmikoľvek ďalšími aspektmi dôležitými z hľadiska dodávok plynu.

(52) Každá povinnosť týkajúca sa automatického oznamovania zmluvy príslušnému orgánu musí byť primeraná. Uplatňovanie uvedenej povinnosti na zmluvy medzi dodávateľom a kupujúcim, ktoré pokrývajú ekvivalent 28 % alebo viac ročnej spotreby plynu na vnútroštátnom trhu, predstavuje správnu rovnováhu z hľadiska administratívnej účinnosti a transparentnosti a stanovuje jasné povinnosti pre účastníkov trhu. Príslušný orgán by mal posúdiť zmluvu na účely bezpečnosti dodávok plynu a predložiť výsledky tohto posúdenia Komisii. V prípade, žepríslušný orgán má pochybnosti, či sa zmluvou neohrozuje bezpečnosť dodávok plynu členského štátu alebo regiónu, informuje o takej zmluve Komisiu na účely jej posúdenia. To neznamená, že iné zmluvy o dodávkach plynu nie sú pre bezpečnosť dodávok plynu relevantné. Preto, ak sa príslušný orgán najviac postihnutého členského štátu alebo Komisia domnievajú, že sa zmluvou o dodávkach plynu, ktorá nepodlieha povinnosti automatického oznamovania podľa tohto nariadenia, môže – z dôvodu jej osobitej povahy, skupiny zásobovaných odberateľov alebo jej významu pre bezpečnosti dodávok plynu – ohroziť bezpečnosť dodávok plynu členského štátu, regiónu alebo Únie, príslušný orgán alebo Komisia by mali mať možnosť vyžiadať si uvedenú zmluvu s cieľom posúdiť jej vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Mohli by sa požadovať napríklad v prípade zmien v štruktúre dodávok plynu konkrétnemu kupujúcemu alebo kupujúcim v členskom štáte, ktoré by sa neočakávali, ak by trhy fungovali normálne, a ktoré by mohli ovplyvniť dodávky plynu v Únii alebo jej častiach. Týmto mechanizmom sa zabezpečí, že je zaručený prístup k ďalším kľúčovým zmluvám o dodávkach plynu, ktoré sú relevantné z hľadiska bezpečnosti dodávok. Takáto žiadosť by mala byť odôvodnená, a to pri zohľadnení potreby obmedziť administratívne zaťaženie uvedeného opatrenia v čo najväčšej možnej miere.

(53) Komisia môže navrhnúť, aby členské štáty upravili posúdenia rizika a preventívne akčné plány a núdzové plány s cieľom zohľadniť informácie získané zo zmlúv. Ustanoveniami tohto nariadenia by nemalo byť dotknuté právo Komisie začať konanie vo veci nesplnenia povinnosti v súlade s článkom 258 ZFEÚ a presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže vrátane pravidiel štátnej pomoci.

(54) Všetky zmluvy alebo zmluvné informácie získané v uvedenom rámci vrátane posúdení, ktoré vykonal príslušný orgán alebo Komisia, by mali zostať dôverné, najmä s cieľom chrániť citlivé obchodné informácie, ako aj integritu a riadne fungovanie systému výmeny informácií. Vzhľadom na to, ako dôležitá môže byť základná komodita, akou je plyn, pre členské štáty, môže byť taká dôvernosť relevantná aj pre verejnú bezpečnosť. Okrem toho budú zmysluplné a komplexné posúdenia, ktoré vykonajú príslušné orgány alebo Komisia, obsahovať najmä informácie týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obchodné informácie alebo odkaz na ne. Preto je potrebné zabezpečiť dôvernosť posúdení. Rovnako je dôležité, aby sa na osoby, ktoré dostanú dôverné informácie v súlade s týmto nariadením, vzťahovala povinnosť služobného tajomstva. Komisia, príslušné orgány a vnútroštátne regulačné orgány, subjekty alebo osoby, ktoré dostanú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, by mali zabezpečiť dôvernosť informácií, ktoré dostanú.

(55) Mal by sa zaviesť primeraný systém krízového riadenia a výmeny informácií na základe troch úrovní krízovej situácie: včasné varovanie, pohotovosť a stav núdze. Ak príslušný orgán členského štátu vyhlási jednu z týchto úrovní krízovej situácie, mal by o tom bezodkladne informovať Komisiu ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený. V prípade vyhlásenia stavu núdze by mali byť informované aj členské štáty v rizikovej skupine. Komisia by mala vyhlásiť regionálny stav núdze alebo stav núdze v Únii na žiadosť aspoň dvoch príslušných orgánov, ktoré vyhlásili stav núdze. S cieľom zabezpečiť vhodnú úroveň výmeny informácií a spolupráce v prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii by Komisia mala koordinovať činnosť príslušných orgánov, pričom v plnej miere zohľadní relevantné informácie GCG a výsledky konzultácií s touto skupinou. Komisia by mala vyhlásiť ukončenie stavu núdze v regióne alebo v Únii, ak sa po posúdení situácie dospelo k záveru, že vyhlásenie stavu núdze už nie je opodstatnené.

(56) GCG by mala byť poradcom Komisie a pomáhať pri koordinácii opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu v prípade stavu núdze v Únii. Mala by monitorovať aj primeranosť a vhodnosť opatrení, ktoré sa majú prijať podľa tohto nariadenia, vrátane konzistentnosti preventívnych akčných plánov a núdzových plánov vypracovaných rôznymi rizikovými skupinami.

(57) Kríza dodávok plynu môže siahať za hranice Únie a ohrozovať aj zmluvné strany Energetického spoločenstva. Ako zmluvná strana Zmluvy o Energetickom spoločenstve by Únia mala podporovať zmeny zmluvy s cieľom vytvoriť integrovaný trh a jednotný regulačný priestor zabezpečením primeraného a stabilného regulačného rámca. Členské štáty a zmluvné strany sa vyzývajú, aby úzko spolupracovali pri prevencii kríz dodávok plynu, príprave na ne a pri ich riešení s cieľom zabezpečiť, aby medzitým existovalo účinné krízové riadenie na hraniciach medzi týmito členskými štátmi a zmluvnými stranami.

(58) Keďže dodávky plynu z tretích krajín sú z hľadiska bezpečnosti dodávok plynu v Únii kľúčové, Komisia by mala opatrenia súvisiace s tretími krajinami koordinovať, mala by spolupracovať s dodávateľskými a tranzitnými krajinami na dojednaniach na riešenie krízových situácií a zabezpečovať stabilný tok plynu do Únie. Komisia bymala byť oprávnená nasadiť osobitnú skupinu na monitorovanie tokov plynu do Únie v krízových situáciách po porade s členskými štátmi a so zúčastnenými tretími krajinami a v prípade, že kríza nastane v dôsledku problémov v tretej krajine, pôsobiť ako mediátor a zmierovateľ. Komisia by mala pravidelne podávať správy GCG.

(59) Ak sú k dispozícii spoľahlivé údaje o takej situácii mimo Únie, ktorá ohrozuje bezpečnosť dodávok plynu jedného alebo viacerých členských štátov a ktorá môže spustiť mechanizmus včasného varovania zahŕňajúci Úniu a tretiu krajinu, Komisia by mala bezodkladne informovať GCG a Únia by mala prijať primerané opatrenia v snahe upokojiť situáciu.

(60) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zabezpečenie bezpečnosti dodávky plynu v Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť členskými štátmi konajúcimi samostatne, ale z dôvodu rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

(61) S cieľom umožniť rýchlu reakciu Únie na meniace sa okolnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok plynu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zloženie rizikových skupín, ako aj vzory pre posúdenia rizika a pre preventívne akčné plány a núdzové plány. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (13). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(62) V súlade s článkom 194 ods. 2 ZFEÚ týmto nariadením nie je dotknuté právo členských štátov určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov.

(63) Nariadenie (EÚ) č. 994/2010 by sa malo zrušiť. S cieľom predísť právnej neistote by však preventívne akčné plány a núdzové plány vypracované podľa uvedeného nariadenia mali zostať v platnosti, kým sa po prvýkrát neprijmú nové preventívne akčné plány a núdzové plány vypracované podľa tohto nariadenia,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zavádzajú ustanovenia, ktorých cieľom je zaistenie bezpečnosti dodávok plynu tým, že sa zabezpečí riadne a neprerušované fungovanie vnútorného trhu so zemným plynom (ďalej len „plyn“), že sa povolia mimoriadne opatrenia, ktoré sa vykonajú v situácii, keď trh už nie je schopný zabezpečovať požadované dodávky plynu, vrátane solidárnych opatrení ako poslednej možnosti a že sa zabezpečí presné vymedzenie a rozdelenie povinností plynárenských podnikov, členských štátov a Únie v súvislosti s preventívnym opatrením a reakciou na konkrétne prerušenia dodávok plynu. Týmto nariadením sa tiež zavádzajú transparentné mechanizmy týkajúce sa, v duchu solidarity, koordinácie plánovania stavov núdze na vnútroštátnej úrovni, na regionálnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj reakcie na tieto stavy.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „bezpečnosť“ je bezpečnosť vymedzená v článku 2 bode 32 smernice 2009/73/ES;

2. „odberateľ“ je odberateľ vymedzený v článku 2 bode 24 smernice 2009/73/ES;

3. „odberateľ plynu v domácnosti“ je odberateľ plynu v domácnosti vymedzený v článku 2 bode 25 smernice 2009/73/ES;

4. „základná sociálna služba“ je služba týkajúca sa zdravotnej starostlivosti, základnej sociálnej starostlivosti, stavu núdze, bezpečnosti, vzdelávania služba alebo verejnej správy;

5. „chránený odberateľ“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti a v prípade, ak tak rozhodne príslušný členský štát, to môže byť aj jeden alebo viacero nasledujúcich subjektov, ak podniky alebo služby uvedené v písmenách a) a b) spoločne nepredstavujú viac ako 20 % celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte: a) malý alebo stredný podnik, pokiaľ je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti; b) základná sociálna služba, pokiaľ je pripojená k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti; c) zariadenie diaľkového vykurovania, pokiaľ zabezpečuje vykurovanie domácností, malých alebo stredných podnikov alebo základných sociálnych služieb, za predpokladu, že takéto zariadenie nie je schopné používať palivá iné ako plyn;

6. „odberateľ chránený solidaritou“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti, a okrem toho môže zahŕňať jedno alebo oboje z nasledujúceho: a) zariadenie diaľkového vykurovania, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte a len v rozsahu, v akom poskytuje teplo domácnostiam alebo pre základné sociálne služby iné ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy; b) základná sociálna služba, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte, iná ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy;

7. „príslušný orgán“ je orgán štátnej správy alebo národný regulačný orgán, ktorý určil členský štát na zabezpečovanie vykonávania opatrení stanovených v tomto nariadení;

8. „národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán určený v súlade s článkom 39 ods. 1 smernice 2009/73/ES;

9. „plynárenský podnik“ je plynárenský podnik vymedzený v článku 2 bode 1 smernice 2009/73/ES;

10. „zmluva o dodávke plynu“ je zmluva o dodávke plynu vymedzená v článku 2 bode 34 smernice 2009/73/ES;

11. „preprava“ je preprava vymedzená v článku 2 bode 3 smernice 2009/73/ES;

12. „prevádzkovateľ prepravnej siete“ je prevádzkovateľ prepravnej siete vymedzený v článku 2 bode 4 smernice 2009/73/ES;

13. „distribúcia“ je distribúcia vymedzená v článku 2 bode 5 smernice 2009/73/ES;

14. „prevádzkovateľ distribučnej siete“ je prevádzkovateľ distribučnej siete vymedzený v článku 2 bode 6 smernice 2009/73/ES;

15. „prepojenie“ je prepojenie vymedzené v článku 2 bode 17 smernice 2009/73/ES;

16. „núdzové zásobovacie koridory“ sú dodávateľské trasy Únie, ktoré členským štátom pomáhajú lepšie zmierňovať následky potenciálneho prerušenia dodávok alebo prevádzky infraštruktúry;

17. „uskladňovacia kapacita“ je uskladňovacia kapacita vymedzená v článku 2 bode 28 nariadenia (ES) č. 715/2009;

18. „technická kapacita“ je kapacita vymedzená v článku 2 bode 18 nariadenia (ES) č. 715/2009;

19. „pevná kapacita“ je pevná kapacita vymedzená v článku 2 bode 16 nariadenia (ES) č. 715/2009;

20. „prerušiteľná kapacita“ je prerušiteľná kapacita vymedzená v článku 2 bode 13 nariadenia (ES) č. 715/2009;

21. „kapacita zariadenia LNG“ je kapacita zariadenia LNG vymedzená v článku 2 bode 24 nariadenia (ES) č. 715/2009;

22. „zariadenie LNG“ je zariadenie LNG vymedzené v článku 2 bode 11 smernice 2009/73/ES;

23. „zásobník“ je zásobník vymedzený v článku 2 bode 9 smernice 2009/73/ES;

24. „sieť“ je sieť vymedzená v článku 2 bode 13 smernice 2009/73/ES;

25. „užívateľ siete“ je užívateľ siete vymedzený v článku 2 bode 23 smernice 2009/73/ES;

26. „podporné služby“ sú podporné služby vymedzené v článku 2 bode 14 smernice 2009/73/ES.

Článok 3

Zodpovednosť za bezpečnosť dodávok plynu

1. Za bezpečnosť dodávok plynu spoločne zodpovedajú plynárenské podniky, členské štáty, a to najmä prostredníctvom svojich príslušných orgánov, a Komisia v príslušných oblastiach svojej činnosti a právomoci.

2. Každý členský štát určí príslušný orgán. Príslušné orgány pri vykonávaní tohto nariadenia navzájom spolupracujú. Členské štáty môžu dovoliť príslušnému orgánu delegovanie osobitných úloh stanovených v tomto nariadení na iné orgány. Ak príslušné orgány delegujú úlohu vyhlásenia ktorejkoľvek z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, takéto delegovanie môžu uskutočniť len na orgán verejnej moci, prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prevádzkovateľa distribučnej siete. Delegované úlohy sa vykonávajú pod dohľadom príslušného orgánu a sú vymedzené v preventívnych akčných plánoch a núdzových plánoch.

3. Každý členský štát bezodkladne oznámi Komisii a uverejní názov svojho príslušného orgánu a každú jeho zmenu.

4. Pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení príslušný orgán stanoví úlohy a povinnosti jednotlivých dotknutých aktérov pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení takým spôsobom, aby sa zabezpečilo uplatňovanie trojúrovňového prístupu, ktorý zahŕňa v prvej úrovni príslušné plynárenské podniky a v prípade potreby elektroenergetické podniky a priemysel, v druhej úrovni členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni a v tretej úrovni Úniu.

5. Komisia koordinuje činnosti príslušných orgánov na regionálnej úrovni a na úrovni Únie podľa tohto nariadenia, okrem iného prostredníctvom GCG alebo najmä v prípade stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie podľa článku 12 ods. 1 prostredníctvom skupiny pre krízové riadenie uvedenej v článku 12 ods. 4.

6. Prevádzkovatelia prepravných sietí v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie spolupracujú a vymieňajú si informácie a používajú pri tom systém regionálnej koordinácie pre plyn vytvorený ENTSOG. ENTSOG náležite informuje Komisiu a príslušné orgány dotknutých členských štátov.

7. V súlade s článkom 7 ods. 2 sa vymedzujú závažné nadnárodné riziká pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii, a na tomto základe sa vytvárajú rizikové skupiny. Uvedené rizikové skupiny slúžia ako základ pre posilnenú regionálnu spoluprácu s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok plynu a umožňujú uzavretie dohody o vhodných a účinných cezhraničných opatreniach všetkých dotknutých členských štátov v rámci rizikových skupín alebo mimo nich pozdĺž núdzových zásobovacích koridorov.

Zoznam týchto rizikových skupín a ich zloženie sa stanovuje v prílohe I. Zložením rizikových skupín sa nezabraňuje žiadnej inej forme regionálnej spolupráce, ktorá je prospešná pre bezpečnosť dodávok.

8. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 19 s cieľom aktualizovať zloženie rizikových skupín uvedených v prílohe I zmenou uvedenej prílohy, aby zohľadnila vývoj závažných nadnárodných rizík pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii a jeho vplyv na členské štáty, pričom berie do úvahy výsledky simulácie scenárov prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry vykonávanej na úrovni Únie zo strany ENTSOG v súlade s článkom 7 ods. 1 Predtým, ako sa pristúpi k aktualizácii, Komisia vedie konzultácie s GCG v zložení stanovenom v článku 4 ods. 4 o návrhu aktualizácie.

Článok 4

Koordinačná skupina pre plyn

1. Koordinačná skupina pre plyn (GCG) sa zriaďuje s cieľom uľahčovať koordináciu opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. GCG tvoria zástupcovia členských štátov, najmä zástupcovia ich príslušných orgánov, ako aj Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“), ENTSOG a zastupiteľské subjekty príslušného odvetvia a príslušných odberateľov. Komisia po porade s členskými štátmi rozhodne o zložení GCG, pričom zabezpečí jej úplnú reprezentatívnosť. GCG predsedá Komisia. GCG prijme svoj rokovací poriadok.

2. GCG poskytuje konzultácie a pomáha Komisii, najmä pokiaľ ide o tieto otázky:

a) bezpečnosť dodávok plynu, kedykoľvek a obzvlášť v stave núdze;

b) všetky informácie dôležité pre bezpečnosť dodávok plynu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni Únie;

c) najlepšie postupy a prípadné usmernenia pre všetky dotknuté strany;

d) úroveň bezpečnosti dodávok plynu, referenčné hodnoty a metodiky posudzovania;

e) scenáre na vnútroštátnej, regionálnej úrovni a úrovni Únie a skúšanie úrovní pripravenosti;

f) posúdenie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, koherentnosť rôznych plánov a vykonávanie v nich stanovených opatrení;

g) koordinácia opatrení na riešenie stavu núdze v Únii so zmluvnými stranami Energetického spoločenstva a s ostatnými tretími krajinami;

h) pomoc, ktorú potrebujú najviac postihnuté členské štáty.

3. Komisia zvoláva zasadnutia GCG v pravidelných intervaloch a poskytuje informácie, ktoré získala od príslušných orgánov, pričom zachováva dôvernosť citlivých obchodných informácií.

4. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v zložení, ktoré je obmedzené na zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v tomto obmedzenom zložení, ak to požaduje jeden alebo viacero zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. V takom prípade sa článok 16 ods. 2 neuplatňuje.

Článok 5

Štandard infraštruktúry

1. Každý členský štát alebo, ak tak určitý členský štát stanoví, jeho príslušný orgán zabezpečí prijatie potrebných opatrení, aby v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry dokázala technická kapacita ostatnej infraštruktúry určená na základe vzorca N – 1 stanoveného v bode 2 prílohy II, bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku, uspokojiť celkový dopyt po plyne vo výpočtovej oblasti počas dňa s výnimočne vysokým dopytom po plyne, ktorý sa vyskytuje so štatistickou pravdepodobnosťou raz za 20 rokov. Tento postup sa vykonáva pri zohľadnení vývoja spotreby plynu, dlhodobého vplyvu opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a miery využitia existujúcej infraštruktúry.

Povinnosťou uvedenou v prvom pododseku tohto odseku nie je dotknutá zodpovednosť prevádzkovateľov prepravných sietí za vynaloženie zodpovedajúcich investícií a nie sú ním dotknuté ani povinnosti prevádzkovateľov prepravných sietí, ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 715/2009 a smernici 2009/73/ES.

2. Povinnosť zabezpečiť, aby ostatná infraštruktúra mala technickú kapacitu na uspokojenie celkového dopytu po plyne, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku, sa považuje za splnenú, ak príslušný orgán preukáže v preventívnom akčnom pláne, že prerušenie dodávok plynu je možné dostatočne a včas kompenzovať prostredníctvom vhodných trhových opatrení na strane spotreby. Na tento účel sa vypočíta vzorec N – 1 stanovený v bode 4 prílohy II.

3. Ak je to vhodné, príslušné orgány susediacich členských štátov sa môžu dohodnúť, že v súlade s posúdeniami rizika podľa článku 7 spoločne splnia povinnosť stanovenú v odseku 1 tohto článku. V takom prípade príslušné orgány poskytnú v posúdení rizika výpočet vzorca N – 1 spolu s vysvetlením toho, ako dohodnuté dojednania uvedenú povinnosť spĺňajú, uvedeným v regionálnych kapitolách v preventívnych akčných plánoch. Uplatňuje sa bod 5 prílohy II.

4. Prevádzkovatelia prepravných sietí umožňujú stálu fyzickú kapacitu na prepravu plynu v oboch smeroch („obojsmerná kapacita“) na všetkých prepojeniach medzi členskými štátmi, okrem týchto prípadov:

a) ak ide o prepojenia na výrobné zariadenia, na zariadenia LNG a na distribučné siete alebo

b) ak bola udelená výnimka z tejto povinnosti po podrobnom posúdení a konzultácii s ostatnými členskými štátmi a Komisiou v súlade s prílohou III.

Na postup, ktorým sa umožní alebo zlepší obojsmerná kapacita na prepojení alebo sa získa alebo predĺži výnimka z tejto povinnosti, sa uplatňuje príloha III. Komisia zverejní zoznam výnimiek a aktualizuje ho.

5. Návrh na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity alebo žiadosť o získanie alebo predĺženie výnimky obsahuje analýzu nákladov a prínosov vypracovanú na základe metodiky podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (14) a vychádza z týchto prvkov:

a) posúdenie dopytu na trhu;

b) odhady dopytu a ponuky;

c) možný hospodársky vplyv na existujúcu infraštruktúru;

d) štúdia uskutočniteľnosti;

e) náklady na obojsmernú kapacitu vrátane potrebného posilnenia prepravnej siete a

f) prínosy pre bezpečnosť dodávok plynu, pričom sa zohľadňuje možný prínos obojsmernej kapacity k dodržiavaniu štandardu infraštruktúry stanoveného v tomto článku.

6. Národné regulačné orgány zohľadňujú skutočne vynaložené náklady na plnenie povinnosti uvedenej v odseku 1 tohto článku a náklady na umožnenie obojsmernej kapacity s cieľom poskytnúť primerané stimuly pri transparentnom a podrobnom stanovovaní alebo schvaľovaní sadzieb alebo metodík v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2009 a článkom 41 ods. 8 smernice 2009/73/ES.

7. Ak sa investície na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity nevyžadujú zo strany trhu, ale považujú sa za nevyhnutné na účely bezpečnosti dodávok plynu a ak v dôsledku takých investícií vznikajú náklady viac ako jednému členskému štátu, prípadne jednému členskému štátu v prospech iného členského štátu, národné regulačné orgány všetkých dotknutých členských štátov prijmú koordinované rozhodnutie o rozdelení nákladov pred prijatím akéhokoľvek investičného rozhodnutia. Pri deľbe nákladov sa zohľadňujú zásady opísané a prvky uvedené v článku 12 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013, najmä miera prospešnosti investícií do infraštruktúry z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dodávok plynu dotknutých členských štátov, ako aj investície, ktoré sa na danú infraštruktúru už vynaložili. Deľbou nákladov sa nesmie neprimerane narúšať hospodárska súťaž ani účinné fungovanie vnútorného trhu a má sa ňou zabraňovať neprimeranému rušivému vplyvu na trh.

8. Príslušný orgán zabezpečí, aby každá nová prepravná infraštruktúra prispievala k bezpečnosti dodávok plynu prostredníctvom budovania dobre prepojenej siete, v prípade potreby aj prostredníctvom dostatočného množstva cezhraničných vstupných a výstupných bodov v závislosti od dopytu trhu a zistených rizík.

Príslušný orgán v posúdení rizika určí, pričom uplatňuje integrovaný pohľad na plynárenské a elektrizačné sústavy, či existujú vnútorné prekážky a či sú vnútroštátna vstupná kapacita a infraštruktúra, najmä prepravné siete, schopné prispôsobiť toky plynu na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni scenáru uvedenému v posúdení rizika, podľa ktorého dôjde k prerušeniu prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni a samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu rizikovej skupiny.

9. Ako výnimka z odseku 1 tohto článku a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto odseku Luxembursko, Slovinsko a Švédsko nie sú viazané povinnosťou stanovenou v uvedenom odseku pri zabezpečovaní dodávok plynu chráneným odberateľom v súlade s článkom 6, ale usilujú sa o jej plnenie.

Výnimka sa uplatňuje na Luxembursko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi;

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu.

Výnimka sa uplatňuje na Slovinsko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi,

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu ani zariadenia LNG.

Výnimka sa uplatňuje na Švédsko, pokiaľ:

a) sa cez jeho územie neuskutočňuje tranzit plynu do iných členských štátov;

b) jeho vlastná ročná hrubá spotreba plynu predstavuje menej ako 2 Mtoe a

c) menej ako 5 % celkovej spotreby primárnej energie pochádza z plynu.

Luxembursko, Slovinsko a Švédsko informujú Komisiu o každej zmene, ktorá má vplyv na podmienky stanovené v tomto odseku. Výnimka stanovená v tomto odseku sa prestane uplatňovať, ak už nie je splnená aspoň jedna z uvedených podmienok.

Ako súčasť posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni vykonaného v súlade s článkom 7 ods. 3 Luxembursko, Slovinsko a Švédsko opíšu situáciu týkajúcu sa príslušných podmienok stanovených v tomto odseku a vyhliadok na dodržanie povinnosti podľa odseku 1 tohto článku, pričom zohľadnia hospodársky dosah dodržania štandardu infraštruktúry, vývoj na trhu s plynom a projekty v oblasti plynárenskej infraštruktúry v rámci rizikovej skupiny. Komisia môže – na základe informácií poskytnutých v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni a ak sú naďalej splnené príslušné podmienky stanovené v tomto odseku– rozhodnúť, že výnimka sa môže uplatňovať ďalšie štyri roky. V prípade pozitívneho rozhodnutia sa postup stanovený v tomto pododseku opakuje po štyroch rokoch.

Článok 6

Štandard dodávok plynu

1. Príslušný orgán vyžaduje od plynárenských podnikov, ktoré určil, aby prijali opatrenia na zabezpečenie dodávok plynu chráneným odberateľom členského štátu v každom z týchto prípadov:

a) mimoriadne teploty počas sedemdňovej špičky, ktoré sa štatisticky vyskytujú raz za 20 rokov;

b) každé 30 dňové obdobie výnimočne vysokého dopytu po plyne, ktoré sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov;

c) 30 dňové obdobie v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry v bežných zimných podmienkach.

Do 2. februára 2018 každý členský štát oznámi Komisii svoje vymedzenie pojmu chránených odberateľov, objem ročnej spotreby plynu chránených odberateľov a percentuálny podiel, ktorý tento objem spotreby predstavuje z celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte. Ak členský štát zahrnie do svojho vymedzenia pojmu chráneného odberateľa kategórie uvedené v článku 2 bode 5 písm. a) alebo b), uvedie objem spotreby plynu zodpovedajúci odberateľom, ktorí patria do týchto kategórií, a percentuálny podiel každej z týchto skupín odberateľov na celkovej ročnej konečnej spotrebe plynu.

Príslušný orgán určí plynárenské podniky uvedené v prvom pododseku tohto odseku a uvedie ich v preventívnom akčnom pláne.

Všetky nové netrhové opatrenia na zabezpečenie štandardu dodávky plynu sú v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

Členské štáty môžu plniť povinnosť stanovenú v prvom pododseku tohto odseku prostredníctvom vykonávania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti alebo nahradením plynu rôznymi zdrojmi energie, okrem iného energiou z obnoviteľných zdrojov, do tej miery, aby sa dosiahla rovnaká úroveň ochrany.

2. Každý zvýšený štandard dodávok plynu nad rámec obdobia tridsiatich dní uvedeného v odseku 1 písm. b) a c), alebo každá dodatočná povinnosť uložená z dôvodu bezpečnosti dodávok plynu vychádza z posúdenia rizika, premietne sa do preventívneho akčného plánu a:

a) je v súlade s článkom 8 ods. 1;

b) nemá negatívny dosah na schopnosť akéhokoľvek iného členského štátu poskytovať dodávky plynu svojim chráneným odberateľom v súlade s týmto článkom v prípade stavu núdze na vnútroštátnej úrovni, úrovni regiónu alebo Únie a

c) je v súlade s článkom 12 ods. 5 v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie.

Komisia môže požadovať potvrdenie preukazujúce súlad akéhokoľvek opatrenia uvedeného v prvom pododseku s podmienkami, ktoré sa v ňom stanovujú. Takéto potvrdenie zverejní príslušný orgán členského štátu, ktorý zavádza dané opatrenie.

Všetky nové netrhové opatrenia podľa prvého pododseku tohto odseku, ktoré sa prijali 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, musia byť v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

3. Po skončení období stanovených príslušným orgánom v súlade s odsekmi 1 a 2 alebo podľa prísnejších podmienok, než sú podmienky stanovené v odseku 1, sa príslušný orgán a plynárenské podniky snažia zachovať dodávky plynu v čo najväčšej miere, najmä chráneným odberateľom.

4. Povinnosti plynárenských podnikov týkajúce sa dodržiavania štandardov dodávky plynu uvedených v tomto článku nesmú byť diskriminačné a nesmú pre tieto podniky predstavovať neprimerané zaťaženie.

5. Plynárenské podniky môžu plniť svoje povinnosti vyplývajúce z tohto článku podľa potreby na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie. Príslušné orgány nevyžadujú, aby sa štandardy dodávok plynu stanovené v tomto článku dodržiavali len na základe infraštruktúry, ktorá sa nachádza na ich území.

6. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa podmienky týkajúce sa dodávok chráneným odberateľom stanovili bez toho, aby tým bolo dotknuté riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou, a za cenu, ktorou sa zohľadňuje trhová hodnota dodávok.

Článok 7

Posúdenie rizika

1. ENTSOG vykoná do 1. novembra 2017 simuláciu scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie. Simulácia zahŕňa určenie a posúdenie koridorov pre núdzové dodávky plynu a zároveň identifikuje tie členské štáty, ktoré môžu riešiť zistené riziká, a to aj v súvislosti s LNG. Tieto scenáre prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry a metodiku pre túto simuláciu vymedzí ENTSOG v spolupráci s GCG. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k modelovým predpokladom použitým pri jej scenároch. Simulácia scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie sa opakuje každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú v kratších intervaloch.

2. Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny uvedenej v prílohe I vykonajú na úrovni rizikovej skupiny spoločné posúdenie rizika (ďalej len „spoločné posúdenie rizika“) všetkých relevantných rizikových faktorov, ako sú napríklad prírodné katastrofy, technologické, obchodné, sociálne, politické a iné riziká, ktoré by mohli viesť k vzniku závažného nadnárodného rizika pre bezpečnosť dodávok plynu, v súvislosti s ktorým sa riziková skupina vytvorila. Príslušné orgány zohľadnia pri príprave posúdení rizika, preventívnych akčných plánov a núdzových plánov výsledky simulácií uvedených v odseku 1 tohto článku.

Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny sa dohodnú na mechanizme spolupráce s cieľom uskutočniť spoločné posúdenie rizika a informujú o ňom GCG jedenásť mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika a jeho aktualizácií. Komisia môže na žiadosť príslušného orgánu zohrávať pomocnú úlohu pri príprave spoločného posúdenia rizika, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho po konzultácii s dotknutými príslušnými orgánmi navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre túto rizikovú skupinu, pričom v čo najväčšej možnej miere zohľadnia návrh Komisie.

Desať mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika alebo jeho aktualizácií každý príslušný orgán v rámci dohodnutého mechanizmu spolupráce poskytne a aktualizuje všetky vnútroštátne údaje potrebné na prípravu spoločného posúdenia rizika, najmä na uskutočnenie rôznych scenárov uvedených v odseku 4 písm. c).

3. Príslušný orgán každého členského štátu vykoná vnútroštátne posúdenie všetkých relevantných rizík (ďalej len „vnútroštátne posúdenie rizika“), ktoré majú vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Takéto posúdenie je v plnej miere v súlade s predpokladmi a výsledkami spoločného posúdenia (spoločných posúdení) rizika vykonaného (vykonaných) na úrovni rizikovej skupiny.

4. Posúdenia rizika uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku sa podľa potreby vykonávajú:

a) použitím štandardov uvedených v článkoch 5 a 6. V posúdení rizika sa opisuje výpočet vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni a v prípade potreby sa v ňom uvádza výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni. Posúdenie rizika obsahuje aj použité predpoklady a v prípade potreby aj predpoklady na výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni, ako aj údaje potrebné na tento výpočet. K výpočtu vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni sa pripojí simulácia prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry pomocou hydraulického modelovania pre územie štátu, ako aj výpočet vzorca N – 1 pri predpokladanom množstve plynu v zásobníkoch 30 % a 100 % maximálneho pracovného objemu;

b) zohľadnením všetkých relevantných vnútroštátnych a nadnárodných okolností, najmä veľkosti trhu, konfigurácie siete, skutočných tokov vrátane výstupného toku plynu z daných členských štátov, možnosti obojsmerných fyzických tokov plynu vrátane potenciálnej potreby systematického posilňovania prepravnej siete, existencie ťažby a uskladňovania a úlohy plynu v energetických mixoch, najmä s ohľadom na diaľkové vykurovanie a výrobu elektriny a na prevádzku priemyselných zariadení, ako aj hľadiska bezpečnosti a kvality plynu;

c) použitím rôznych scenárov s výnimočne vysokým dopytom po plyne a prerušením dodávok plynu, pričom sa zohľadní história, pravdepodobnosť, ročné obdobie, frekvencia a trvanie ich výskytu a posúdia sa pravdepodobné dôsledky týchto scenárov, ako napríklad: i) prerušenie prevádzky infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu, najmä prepravnej infraštruktúry, zásobníkov alebo terminálov LNG vrátane najväčšej plynárenskej infraštruktúry určenej na výpočet vzorca N – 1 a ii) prerušenie dodávok od dodávateľov z tretích krajín, ako aj prípadné geopolitické riziká;

d) zistením interakcie a korelácie rizík medzi členskými štátmi v rizikovej skupine a prípadne s inými členskými štátmi alebo inými rizikovými skupinami, aj pokiaľ ide o prepojenia, cezhraničné dodávky, cezhraničný prístup k zásobníkom a obojsmernú kapacitu;

e) zohľadňujúc riziká súvisiace s kontrolou infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu v rozsahu, v akom môžu zahŕňať, okrem iného, riziká nedostatočných investícií, nedostatočnej diverzifikácie, zneužívania existujúcej infraštruktúry alebo porušovania práva Únie;

f) zohľadnením maximálnej kapacity prepojenia všetkých hraničných vstupných a výstupných bodov a rôznych úrovní naplnenia zásobníkov.

5. Spoločné a vnútroštátne posúdenia rizika sa vypracujú v súlade s príslušným vzorom stanoveným v prílohe IV alebo V. Členské štáty môžu v prípade potreby zahrnúť dodatočné informácie. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohe IV a V, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia a zároveň znížilo administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Plynárenské podniky, priemyselní odberatelia plynu, príslušné organizácie zastupujúce záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu, ako aj členské štáty a v prípade, ak nie sú príslušnými orgánmi, národné regulačné orgány, spolupracujú s príslušnými orgánmi a na požiadanie im poskytujú všetky potrebné informácie na účely spoločných a vnútroštátnych posúdení rizika.

7. Do 1. októbra 2018 členské štáty oznámia Komisii prvé spoločné posúdenie rizika po odsúhlasení všetkými členskými štátmi v rámci rizikovej skupiny, ako aj vnútroštátne posúdenia rizika. Posúdenia rizika sa potom aktualizujú každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú častejšie. V posúdeniach rizika sa zohľadňuje pokrok dosiahnutý v oblasti investícií, ktoré sú potrebné na plnenie štandardu infraštruktúry stanoveného v článku 5, ako aj problémy s uplatňovaním nových alternatívnych riešení v konkrétnej krajine. Zakladajú sa tiež na skúsenostiach získaných prostredníctvom simulácie núdzových plánov uvedených v článku 10 ods. 3.

Článok 8

Vypracovanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov

1. Opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, ktoré sa uvádzajú v preventívnom akčnom pláne a v núdzovom pláne, musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné, nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu s plynom, ani ohrozovať bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov ani Únie.

2. Príslušný orgán každého členského štátu po porade s plynárenskými podnikmi, príslušnými organizáciami zastupujúcimi záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu vrátane výrobcov elektrickej energie, prevádzkovateľov prenosových sústav a v prípade, ak nie je príslušným orgánom, národným regulačným orgánom, vypracuje:

a) preventívny akčný plán obsahujúci opatrenia, ktoré sú potrebné na odstránenie alebo zmiernenie zistených rizík, vrátane účinkov opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a opatrení na strane spotreby v spoločných a vnútroštátnych posúdeniach rizika a v súlade s článkom 9;

b) núdzový plán obsahujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na odstránenie alebo zníženie vplyvu prerušenia dodávok plynu v súlade s článkom 10.

3. Preventívny akčný plán a núdzový plán obsahujú regionálnu kapitolu alebo viaceré regionálne kapitoly, ak je členský štát členom rôznych rizikových skupín vymedzených v prílohe I.

Regionálne kapitoly vypracúvajú spoločne všetky členské štáty v rizikovej skupine pred ich začlenením do príslušných národných plánov. Komisia koná ako sprostredkovateľ s cieľom umožniť, aby sa regionálnymi kapitolami spoločne zvýšila bezpečnosť dodávok plynu v Únii a predísť akýmkoľvek rozporom a prekonať všetky prekážky spolupráce.

Regionálne kapitoly obsahujú vhodné a účinné cezhraničné opatrenia, a to aj v súvislosti s LNG, ktoré sú podmienené dohodou medzi členskými štátmi, ktoré tieto opatrenia vykonávajú, z rovnakých alebo rôznych rizikových skupín, ktoré sú na základe simulácie uvedenej v článku 7ods. 1 a spoločného posúdenia rizika opatrením dotknuté.

4. Príslušné orgány pravidelne informujú GCG o pokroku dosiahnutom pri prípravách a prijímaní preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, a to najmä regionálnych kapitol. Príslušné orgány sa predovšetkým dohodnú na mechanizme spolupráce pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu vrátane výmeny návrhov plánov. Príslušné orgány podajú o takom dohodnutom mechanizme spolupráce správu GCG 16 mesiacov pred uplynutím lehoty na dosiahnutie dohody o uvedených plánoch a ich aktualizáciách.

Komisia môže zohrávať pomocnú úlohu pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre uvedenú rizikovú skupinu, pričom zohľadnia návrh Komisie. Príslušné orgány zabezpečia pravidelné monitorovanie vykonávania preventívneho akčného plánu a núdzového plánu.

5. Preventívny akčný plán a núdzový plán sa vypracujú v súlade so vzormi uvedenými v prílohách VI a VII. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohách VI a VII, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia, a znížiť administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Príslušné orgány susediacich členských štátov včas uskutočnia vzájomné konzultácie s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi ich preventívnymi akčnými plánmi a ich núdzovými plánmi.

Príslušné orgány si v rámci každej rizikovej skupiny najneskôr päť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie plánov vymenia návrhy preventívnych akčných plánov a núdzových plánov obsahujúce návrhy na spoluprácu.

Na konečných verziách regionálnych kapitol uvedených v odseku 3 sa dohodnú všetky členské štáty v rámci rizikovej skupiny. Preventívne akčné plány a núdzové plány obsahujú aj vnútroštátne opatrenia potrebné na vykonávanie a presadzovanie cezhraničných opatrení uvedených v regionálnych kapitolách.

7. Preventívne akčné plány a núdzové plány sa zverejnia a oznámia Komisii do 1. marca 2019. Komisia informuje GCG o oznámení plánov a uverejní ich na svojom webovom sídle.

Komisia plány posúdi do štyroch mesiacov od prijatia oznámenia od príslušných orgánov, pričom zohľadní názory vyjadrené v rámci GCG.

8. Komisia vydá stanovisko príslušnému orgánu s odporúčaním preskúmať preventívny akčný plán alebo núdzový plán, ak sa naň vzťahuje jedno alebo viacej z týchto zistení:

a) plán nie je účinný na účely zmiernenia rizík zistených v posúdení rizika;

b) plán je nekonzistentný s posudzovanými scenármi rizík alebo s plánmi iného členského štátu alebo rizikovej skupiny;

c) plán nie je v súlade s požiadavkou stanovenou v odseku 1, podľa ktorej nesmie neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu,

d) plán nie je v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia alebo inými ustanoveniami práva Únie.

9. Dotknutý príslušný orgán do troch mesiacov od oznámenia stanoviska Komisie uvedeného v odseku 8 oznámi Komisii zmenený preventívny akčný plán alebo núdzový plán, alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré nesúhlasí s odporúčaniami.

V prípade nesúhlasu v súvislosti s aspektmi uvedenými v odseku 8 môže Komisia svoju požiadavku do štyroch mesiacov od prijatia odpovede príslušného orgánu stiahnuť alebo zvolať stretnutie s príslušným orgánom a, ak to považuje za potrebné, aj s GCG, s cieľom zvážiť záležitosť. Komisia predloží podrobné dôvody žiadosti o akékoľvek zmeny preventívneho akčného plánu alebo núdzového plánu. Dotknutý príslušný orgán v plnej miere zohľadní podrobné dôvody Komisie.

Dotknutý príslušný orgán v prípade potreby bezodkladne zmení preventívny akčný plán alebo núdzový plán a tento zmenený plán zverejní.

Ak sa konečné stanovisko dotknutého príslušného orgánu líši od podrobných dôvodov Komisie, príslušný orgán predloží a zverejní spolu so svojím stanoviskom a s podrobnými dôvodmi Komisie odôvodnenie svojho stanoviska do dvoch mesiacov od prijatia podrobných dôvodov Komisie.

10. Na netrhové opatrenia prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume sa uplatňuje postup stanovený v článku 9 ods. 4, 6, 8 a 9.

11. Dôvernosť citlivých obchodných informácií sa zachováva.

12. Preventívne akčné plány a núdzové plány vypracované podľa nariadenia (EÚ) č. 994/2010, aktualizované v súlade s týmto nariadením, zostanú v platnosti, kým sa po prvýkrát nevypracujú preventívne akčné plány a núdzové plány uvedené v odseku 1 tohto článku.

Článok 9

Obsah preventívnych akčných plánov

1. Preventívny akčný plán obsahuje:

a) výsledky posúdenia rizika a zhrnutie zvažovaných scenárov, ako sa uvádza v článku 7 ods. 4 písm. c);

b) vymedzenie pojmu chránených odberateľov a informácie opísané v článku 6 ods. 1 druhom pododseku;

c) opatrenia, objemy a kapacity potrebné na splnenie štandardov infraštruktúry a dodávok plynu stanovených v článkoch 5 a 6, prípadne vrátane rozsahu, v akom môžu opatrenia na strane spotreby dostatočne a včas kompenzovať prerušenie dodávok plynu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2, určenie samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu v prípade uplatnenia článku 5 ods. 3, potrebné objemy plynu na kategóriu chránených odberateľov a na scenár, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1, a každý zvýšený štandard dodávok plynu vrátane akéhokoľvek odôvodnenia súladu s podmienkami stanovenými v článku 6 ods. 2 a opis mechanizmu na dočasné zníženie akéhokoľvek zvýšeného štandardu dodávok plynu alebo dodatočnej povinnosti v súlade s článkom 11 ods. 3;

d) povinnosti plynárenských podnikov, prípadne elektroenergetických podnikov a ďalších príslušných subjektov, ktoré môžu mať vplyv na bezpečnosť dodávok plynu, ako napríklad povinnosti týkajúce sa bezpečnej prevádzky plynárenskej siete;

e) ostatné preventívne opatrenia určené na riešenie rizík identifikovaných v posúdení rizika, napríklad opatrenia týkajúce sa potreby posilniť prepojenia medzi susediacimi členskými štátmi, ďalšieho zlepšovania energetickej efektívnosti, znižovania dopytu po plyne a možnosti diverzifikovať plynárenské trasy a zdroje dodávok plynu a prípadne používania existujúcich zásobníkov a kapacít LNG na regionálnej úrovni s cieľom zachovať dodávky plynu pre všetkých odberateľov v čo najväčšej miere;

f) informácie o hospodárskom vplyve, účinnosti a efektívnosti opatrení obsiahnutých v pláne vrátane záväzkov uvedených v písmene k);

g) opis účinkov opatrení obsiahnutých v pláne na fungovanie vnútorného trhu s energiou, ako aj na vnútroštátne trhy vrátane povinností uvedených v písmene k);

h) opis vplyvu opatrení na životné prostredie a odberateľov;

i) mechanizmy, ktoré sa majú použiť na spoluprácu s inými členskými štátmi, vrátane mechanizmov na prípravu a vykonávanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov;

j) informácie o existujúcich a budúcich prepojeniach a infraštruktúre vrátane tých, ktoré zabezpečujú prístup na vnútorný trh, o cezhraničných tokoch, cezhraničnom prístupe k zásobníkom a zariadeniam LNG a o obojsmernej kapacite, najmä v stave núdze;

k) informácie o všetkých záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré súvisia s bezpečnosťou dodávok plynu.

Kľúčové informácie týkajúce sa písmen a), c) a d) prvého pododseku, ktoré by v prípade ich odhalenia mohli ohroziť bezpečnosť dodávok plynu, sa môžu vylúčiť.

2. V preventívnom akčnom pláne, najmä v opatreniach na dodržanie štandardu infraštruktúry uvedeného v článku 5, sa zohľadňuje desaťročný plán rozvoja siete na úrovni Únie, ktorý vypracuje ENTSOG podľa článku 8 ods. 10 nariadenia (ES) č. 715/2009.

3. Preventívny akčný plán vychádza najmä z trhových opatrení a nepredstavuje neprimerané zaťaženie pre plynárenské podniky, ani nemá negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu s plynom.

4. Členské štáty a najmä ich príslušné orgány zabezpečia, aby všetky preventívne netrhové opatrenia, ako napríklad tie, ktoré sú uvedené v prílohe VIII, prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, bez ohľadu na to, či sú súčasťou preventívneho akčného plánu alebo či sa prijali následne, boli v súlade s kritériami stanovenými v článku 6 ods. 2 prvom pododseku.

5. Príslušný orgán zverejní každé opatrenie uvedené v odseku 4, ktoré sa ešte nezahrnulo do preventívneho akčného plánu, a predloží Komisii opis takéhoto opatrenia a informuje ju o jeho vplyve na vnútroštátny trh s plynom a, pokiaľ je to možné, na trhy s plynom iných členských štátov.

6. Ak má Komisia pochybnosti, či opatrenie uvedené v odseku 4 tohto článku spĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, požiada dotknutý členský štát o oznámenie posúdenia vplyvu.

7. Posúdenie vplyvu podľa odseku 6 sa vzťahuje aspoň na:

a) možný vplyv na rozvoj vnútroštátneho trhu s plynom a hospodársku súťaž na vnútroštátnej úrovni;

b) možný vplyv na vnútorný trh s plynom;

c) možný vplyv na bezpečnosť dodávok plynu susedným členským štátom, najmä v prípade tých opatrení, ktoré by mohli znížiť likviditu na regionálnych trhoch alebo obmedziť toky do susedných členských štátov;

d) náklady a prínosy posúdené na základe alternatívnych trhových opatrení;

e) posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality v porovnaní s možnými trhovými opatreniami;

f) posúdenie, či opatrenie zabezpečuje rovnaké možnosti pre všetkých účastníkov trhu;

g) stratégiu postupného ukončovania, očakávané trvanie plánovaného opatrenia a primeraný časový plán na preskúmanie.

Analýzu uvedenú v písmenách a) a b) vykonáva národný regulačný orgán. Príslušný orgán uverejní posúdenie vplyvu a oznámi ho Komisii.

8. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrením sa pravdepodobne ohrozí bezpečnosť dodávok plynu v ostatných členských štátoch alebo v Únii, do štyroch mesiacov po oznámení posúdenia vplyvu prijme rozhodnutie požadujúce zmenu v potrebnom rozsahu alebo stiahnutie opatrenia.

Prijaté opatrenie nadobudne účinnosť iba vtedy, keď ho Komisia schváli alebo keď sa zmení v súlade s rozhodnutím Komisie.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

9. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrenie nespĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, môže do štyroch mesiacov od oznámenia posúdenia vplyvu vydať stanovisko. Uplatňuje sa postup uvedený v článku 8 ods. 8 a 9.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

10. Článok 8 ods. 9 sa uplatňuje na každé opatrenie podľa odsekov 6 až 9 tohto článku.

11. Preventívny akčný plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. Aktualizovaný plán zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a výsledky skúšok vykonaných v súlade s článkom 10 ods. 3 Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8.

Článok 10

Obsah núdzových plánov

1. V núdzovom pláne sa:

a) vychádza z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1;

b) vymedzuje úloha a povinnosti plynárenských podnikov, v prípade potreby prevádzkovateľov prenosových sústav a priemyselných odberateľov plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie, so zreteľom na rôznu mieru, do akej sú postihnuté v prípade prerušenia dodávok plynu, a ich súčinnosť s príslušnými orgánmi a v prípade potreby s národnými regulačnými orgánmi na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1;

c) vymedzuje úloha a povinnosti príslušných orgánov a iných subjektov, ktorým boli pridelené úlohy uvedené v článku 3 ods. 2 na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1;

d) zaručuje, aby sa plynárenským podnikom a priemyselným odberateľom plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie poskytol dostatok príležitostí reagovať na úrovne krízovej situácie uvedené v článku 11 ods. 1;

e) v prípade potreby identifikujú opatrenia a kroky, ktoré sa majú vykonať na zmiernenie potenciálneho vplyvu prerušenia dodávok plynu na diaľkové vykurovanie a na dodávky elektrickej energie vyrábanej z plynu, a to v prípade potreby aj prostredníctvom integrovaného pohľadu na prevádzku energetických systémov v rámci plynárenských sietí a elektrizačných sústav;

f) stanovujú podrobné postupy a opatrenia, ktoré sa majú dodržiavať na úrovniach krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 vrátane zodpovedajúcich režimov výmeny informácií;

g) určuje krízový manažér a vymedzuje jeho úloha;

h) stanovuje, akým spôsobom môžu trhové opatrenia prispieť k zvládnutiu situácie na úrovni pohotovosti a k zmierneniu situácie v stave núdze;

i) stanovuje, akým spôsobom môžu prispieť netrhové opatrenia, ktoré sú naplánované alebo sa majú vykonať v stave núdze, a posudzuje, do akej miery je použitie takýchto netrhových opatrení potrebné na riešenie krízy. Účinky netrhových opatrení sa posúdia a definujú sa postupy na ich vykonávanie. Netrhové opatrenia sa používajú iba vtedy, ak sa samotnými trhovými mechanizmami už nedokážu zabezpečovať dodávky, najmä chráneným odberateľom, alebo na uplatňovanie článku 13;

j) opisujú mechanizmy používané na spoluprácu s ďalšími členskými štátmi v rámci úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 a dojednania pre výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi;

k) podrobne stanovujú povinnosti plynárenských podnikov a v prípade potreby elektroenergetických podnikov v oblasti podávania správ v prípade úrovní stavu núdze;

l) opisujú platné technické alebo právne dojednania, aby sa zabránilo neprimeranej spotrebe plynu zo strany odberateľov, ktorí sú pripojení k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti, ale nie sú chránenými odberateľmi;

m) opisujú platné technické, právne a finančné dojednania na uplatňovanie povinností týkajúcich sa solidarity stanovených v článku 13;

n) uvádza odhad objemu plynu, ktorý by mohli spotrebovať odberatelia chránení solidaritou, pokrývajúci aspoň prípady uvedené v článku 6 ods. 1;

o) stanovuje zoznam vopred vymedzených opatrení na poskytnutie plynu v prípade stavu núdze vrátane obchodných dohôd medzi stranami zúčastňujúcimi sa na takýchto opatreniach a v prípade potreby kompenzačných mechanizmov určených plynárenským podnikom, pričom sa zohľadní dôvernosť citlivých údajov. Takéto opatrenia môžu zahŕňať cezhraničné dohody medzi členskými štátmi a/alebo plynárenskými podnikmi.

S cieľom zabrániť neprimeranej spotrebe plynu počas stavu núdze, ako sa uvádza v písmene l) prvého pododseku, alebo počas uplatňovania opatrení uvedených v článku 11 ods. 3 a v článku 13, príslušný orgán dotknutého členského štátu informuje odberateľov, ktorí nie sú chránenými odberateľmi, že musia zastaviť alebo znížiť svoju spotrebu plynu bez toho, aby vznikla technicky nebezpečná situácia.

2. Núdzový plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. V aktualizovanom pláne sa zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a závery skúšok vykonaných v súlade s odsekom 3 tohto článku. Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8 ods. 4 až 11.

3. Opatrenia, činnosti a postupy uvedené v núdzovom pláne sa medzi jeho pravidelnými aktualizáciami uvedenými v odseku 2, ktoré sa vykonávajú každé štyri roky, testujú aspoň raz. Na účely skúšok núdzového plánu príslušný orgán simuluje scenáre s vysokým a stredným dosahom, ako aj reakcie v reálnom čase v súlade s uvedeným núdzovým plánom. Výsledky skúšok predkladá príslušný orgán v rámci GCG.

4. Núdzovým plánom sa zabezpečuje zachovanie cezhraničného prístupu k infraštruktúre v prípade stavu núdze, a to v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné, a nesmie sa ním zavádzať žiadne opatrenie, ktoré by neprimerane obmedzovalo cezhraničný tok plynu.

Článok 11

Vyhlásenie krízovej situácie

1. Tri úrovne krízovej situácie sú:

a) úroveň včasného varovania („včasné varovanie“): v prípade, že existuje konkrétna, závažná a spoľahlivá informácia o tom, že by mohlo dôjsť k situácii, ktorá pravdepodobne výrazne zhorší stav dodávok plynu a môže viesť k prechodu na úroveň pohotovosti alebo stavu núdze; úroveň včasného varovania možno spustiť mechanizmom včasného varovania;

b) úroveň pohotovosti („pohotovosť“): v prípade, že dôjde k prerušeniu dodávok plynu alebo k výnimočne vysokému dopytu po plyne, čo výrazne zhorší situáciu v oblasti dodávok plynu, ale trh je ešte schopný vysporiadať sa s týmto prerušením alebo dopytom bez toho, aby bolo potrebné uplatniť netrhové opatrenia;

c) úroveň stavu núdze („stav núdze“): v prípade, že dôjde k výnimočne vysokému dopytu po plyne, výraznému prerušeniu dodávok plynu alebo inému zásadnému zhoršeniu situácie v oblasti dodávok plynu a boli uplatnené všetky relevantné trhové opatrenia, avšak dodávky plynu nepostačujú na to, aby uspokojili zostávajúci dopyt po plyne, takže sa musia dodatočne zaviesť netrhové opatrenia, a to najmä s cieľom zachovať dodávky plynu chráneným odberateľom podľa článku 6.

2. V prípade, že príslušný orgán vyhlási jednu z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, bezodkladne o tom informuje Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, a poskytne im všetky potrebné informácie, najmä informácie o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V prípade stavu núdze, ktorý môže mať za následok žiadosť o poskytnutie pomoci od Únie a jej členských štátov, príslušný orgán dotknutého členského štátu o tom bezodkladne informuje Koordinačné centrum Komisie pre reakcie na núdzové situácie (ERCC).

3. Ak členský štát vyhlásil stav núdze a uviedol, že sú potrebné cezhraničné opatrenia, každý zvýšený štandard dodávky plynu alebo dodatočná povinnosť stanovená pre plynárenské podniky v iných členských štátoch v tej istej rizikovej skupine podľa článku 6 ods. 2 sa dočasne zníži na úroveň stanovenú v článku 6 ods. 1.

Povinnosti stanovené v prvom pododseku tohto odseku sa prestanú uplatňovať okamžite potom, ako príslušný orgán vyhlási ukončenie stavu núdze, alebo ak Komisia dospeje v súlade s prvým pododsekom odseku 8 k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené.

4. V prípade, že príslušný orgán vyhlási stav núdze, riadi sa vopred vymedzenými opatreniami uvedenými vo svojom núdzovom pláne a bezodkladne o tom informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, najmä o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch môže príslušný orgán prijať opatrenia, ktoré sa od núdzového plánu odkláňajú. Príslušný orgán bezodkladne informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci svojej rizikovej skupiny stanovenej v prílohe I, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, o každom takomto opatrení a poskytne odôvodnenie tohto odklonu.

5. Prevádzkovateľ prepravnej siete zabezpečí, aby v prípade, že je v susednom členskom štáte vyhlásený stav núdze, mala kapacita v prepojovacích bodoch do tohto členského štátu, bez ohľadu na to, či je pevná alebo prerušiteľná a či bola rezervovaná pred alebo počas stavu núdze, prioritu pred konkurenčnou kapacitou na výstupných bodoch do zásobníkov. Užívateľ siete prioritnej kapacity bezodkladne zaplatí spravodlivú náhradu užívateľovi siete pevnej kapacity za finančné straty vzniknuté v dôsledku stanovenia priorít vrátane primeranej náhrady za náklady vzniknuté v dôsledku prerušenia pevnej kapacity. Procesom určovania a platenia náhrady nie je dotknuté uplatňovanie pravidla priority.

6. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby:

a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu;

b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a

c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

7. Počas stavu núdze a na základe opodstatnených dôvodov môže členský štát na základe žiadosti príslušného prevádzkovateľa prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľa prepravnej siete rozhodnúť o uprednostnení dodávok plynu určitým kritickým plynovým elektrárňam pred dodávkami plynu určitým kategóriám chránených odberateľov, ak by výpadok dodávok plynu do takých kritických plynových elektrární mohol buď:

a) mať za následok vznik závažnej škody vo fungovaní elektrizačnej sústavy, alebo

b) narušiť výrobu a/alebo prepravu plynu.

Takéto opatrenie členských štátov vychádza z posúdenia rizika.

Kritické plynové elektrárne uvedené v prvom pododseku musia byť jasne určené spolu s možným objemom plynu, na ktorý by sa takéto opatrenie vzťahovalo, a zahrnuté do regionálnych kapitol preventívnych akčných plánov a núdzových plánov. Ich určenie sa vykonáva v úzkej spolupráci s prevádzkovateľom prenosovej sústavy a prevádzkovateľom prepravnej siete dotknutého členského štátu.

8. Komisia čo najskôr, v každom prípade však do piatich dní po prijatí informácií od príslušného orgánu uvedených v odseku 2 overí, či je vyhlásenie stavu núdze opodstatnené v súlade s odsekom 1 písm. c), či sú prijaté kroky v súlade s opatreniami uvedenými v núdzovom pláne, či pre plynárenské podniky nepredstavujú neprimerané zaťaženie a či sú v súlade s odsekom 6. Komisia môže na žiadosť iného príslušného orgánu, plynárenských podnikov alebo z vlastnej iniciatívy požiadať príslušný orgán, aby upravil opatrenia, ak sú v rozpore s podmienkami uvedenými v prvej vete tohto odseku. Komisia môže takisto požiadať príslušný orgán, aby vyhlásil ukončenie stavu núdze, ak dospeje k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené podľa odseku 1 písm. c).

Príslušný orgán zmení svoje opatrenia do troch dní od oznámenia požiadavky Komisie a oznámi to Komisii alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasí. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo ju vziať späť, alebo zvolať stretnutie s dotknutým príslušným orgánom, alebo v prípade potreby s dotknutými príslušnými orgánmi, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Príslušný orgán v plnej miere zohľadní stanovisko Komisie. Ak sa konečné rozhodnutie príslušného orgánu odlišuje od stanoviska Komisie, príslušný orgán uvedie dôvody, ktoré ho k takému rozhodnutiu viedli.

9. V prípade, že príslušný orgán vyhlási ukončenie niektorej z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, informuje o tom Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený.

Článok 12

Reakcie Únie a regiónov na stav núdze

1. Komisia môže vyhlásiť stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť príslušného orgánu, ktorý vyhlásil stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8.

Komisia podľa potreby vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť aspoň dvoch príslušných orgánov, ktoré vyhlásili stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8 a ak dôvody pre tieto stavy núdze spolu súvisia.

Vo všetkých prípadoch, keď Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie, zhromaždí stanoviská ostatných príslušných orgánov, pričom využije komunikačné prostriedky najvhodnejšie pre danú situáciu, a riadne zohľadní všetky relevantné informácie, ktoré od nich získa. Keď Komisia na základe posúdenia rozhodne, že dôvody stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie pominuli a stav núdze už nie je opodstatnený, vyhlási ukončenie stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie a svoje rozhodnutie odôvodní a informuje o ňom Radu.

2. Komisia zvolá zasadnutie GCG, hneď ako vyhlási stav núdze v regióne alebo stav núdze v Únii.

3. V prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii Komisia koordinuje činnosť príslušných orgánov, pričom v plnej miere zohľadňuje relevantné informácie GCG a výsledky konzultácií s touto skupinou. Komisia najmä:

a) zabezpečuje výmenu informácií;

b) zabezpečuje konzistentnosť a účinnosť opatrení na úrovni členských štátov a regiónov vo vzťahu k Únii;

c) koordinuje opatrenia voči tretím krajinám.

4. Komisia môže zvolať skupinu pre krízové riadenie zloženú z krízových manažérov uvedených v článku 10 ods. 1 písm. g) z členských štátov, ktorých sa stav núdze týka. Po dohode s krízovými manažérmi môže Komisia prizvať iné relevantné zúčastnené strany. Komisia zabezpečí, aby bola GCG pravidelne informovaná o činnosti skupiny pre krízové riadenie.

5. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby:

a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu, najmä tok plynu na postihnuté trhy;

b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a

c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

6. Ak Komisia na žiadosť príslušného orgánu alebo plynárenského podniku alebo z vlastnej iniciatívy dospeje k záveru, že v čase stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie je opatrenie prijaté členským štátom alebo príslušným orgánom alebo konanie plynárenského podniku v rozpore s odsekom 5, požiada členský štát alebo príslušný orgán, aby svoje opatrenie zmenil, alebo aby prijal opatrenie s cieľom dosiahnuť súlad s odsekom 5, pričom ho informuje o dôvodoch svojej žiadosti. Riadne sa zohľadňuje potreba bezpečnej prevádzky plynárenských sietí za každých okolností.

Členský štát alebo príslušný orgán zmenia svoje opatrenie do troch dní od oznámenia žiadosti Komisie a oznámia to Komisii, alebo jej uvedú dôvody, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasia. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo vziať späť, alebo zvolať stretnutie s členským štátom alebo príslušným orgánom, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Členský štát al