Úradný vestník L 022 , 24/01/1997 S. 0001 - 0013



Nariadenie Rady (ES) 119/97 z 20. januára 1997, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov na krúžkové bloky s pôvodom v Malajzii a Čínskej ľudovej republike a ktorým sa definitívne vyberajú uložené dočasné clá RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1], najmä na jeho články 9 a 23, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: I. PREDBEŽNÉ OPATRENIA (1) Nariadením Komisie (ES) č. 1465/96 [2] (ďalej len "nariadenie o dočasnom cle") boli uložené dočasné antidumpingové clá na dovozy do Spoločenstva určitých mechanizmov na krúžkové bloky zaradených pod kód KN ex83051000, s pôvodom v Malajzii a v Čínskej ľudovej republike. II. NÁSLEDNÝ POSTUP (2) Po zavedení dočasných antidumpingových opatrení určité zainteresované strany predložili písomné pripomienky. (3) Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť byť vypočuté Komisiou. (4) Komisia naďalej hľadala a overovala všetky informácie považované za potrebné na jej definitívne závery. (5) Strany boli informované o základných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie definitívnych antidumpingových ciel a definitívne vyberanie súm zabezpečených prostredníctvom predbežného cla. Stranám bol taktiež poskytnutý primeraný čas na vznesenie výhrad následne po tomto odhalení. (6) Zvážili sa ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami a kde sa to považovalo za vhodné, vzali sa do úvahy v definitívnych záveroch Komisie. III. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK (7) Na účely svojich predbežných zistení Komisia posúdila mechanizmy na krúžkové bloky (ďalej len RBM) vyrábané a predávané v Spoločenstve, RBM vyrábané a predávané v Malajzii a tie, ktoré sa vyvážajú do Spoločenstva z Malajzie a z Čínskej ľudovej republiky ako "podobné výrobky" v zmysle článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné antidumpingové nariadenie"), nakoľko sú buď identické, alebo vykazujú vlastnosti veľmi sa vzájomne podobajúce. (8) Jeden dovozca, taktiež výrobca následného výrobku (t. j. výrobca rýchloviazačov do krúžkového bloku a iných papiernických výrobkov), znovu zopakoval argumenty, ktoré uviedol už predtým, a to, že mechanizmy so 17 a 23 krúžkami nie sú podobné výrobky vzhľadom na "štandardné" dvoj- až štvorkrúžkové mechanizmy, a preto sa musia vylúčiť z oblasti pôsobnosti konania. (9) Na podporu svojho tvrdenia dovozca argumentoval tým, že iba mechanizmy s dvomi až štyrmi krúžkami boli spomínané v sťažnosti, 17 a 23-krúžkové mechanizmy boli zo zoznamu údajne dumpingových výrobkov vypustené. Hoci je pravda, že pri výpočtoch uvedených v sťažnosti ako evidentný dôkaz dumpingu a výslednej ujmy sa ako príklady použili iba modely s dvomi až štyrmi krúžkami, treba taktiež pripomenúť, že v opise výrobku uvedeného v sťažnosti boli zahrnuté všetky krúžkové mechanizmy s dvomi alebo viacerými krúžkami. V tomto ohľade treba upozorniť, že na trhu Spoločenstva sa predávajú RBM s napr. šiestimi, 13 alebo 16 krúžkami. (10) Argumentovalo sa tým, že okrem počtu krúžkov majú 17 a 23-krúžkové mechanizmy rozlišovacie fyzikálne vlastnosti, a to najmä väčšiu dĺžku a šírku základne, ktoré sú potom odolnejšie voči opotrebeniu v porovnaní s inými mechanizmami, a tým pádom sú odlišné. Po preskúmaní tejto otázky sa zistilo, že obmeny, pokiaľ vôbec nejaké sú, sa môžu považovať za porovnateľné s obmenami už existujúcimi medzi rôznymi modelmi samotných dvoj alebo štvorkrúžkových mechanizmov. Preto sa usúdilo, že neexistuje žiadny významný fyzikálny rozdiel ako počet krúžkov medzi 17 až 23-krúžkovými mechanizmami na jednej strane a ostatnými krúžkovými mechanizmami na druhej strane. (11) Ďalej sa argumentovalo tým, že použité výrobné postupy a výrobné náklady na 17 až 23-krúžkové mechanizmy sa významne líšili od tých, ktoré sa týkali iných mechanizmov. Treba poznamenať, že operácie a strojové vybavenie potrebné na výrobu krúžkov, na ich upevnenie do štítov a montáž štítov do obalu mechanizmu sú v podstate rovnaké pre všetky typy RBM. Vyšší obsah surovín a operácie upevňovania krúžkov, ktoré sa musia opakovať v prípade 17 a 23 krúžkových mechanizmov, spôsobujú rozdiel vo výrobných nákladoch. Tento rozdiel, hoci významný, nie je však neúmerný v porovnaní s rozdielmi pozorovanými medzi malými a veľkými typmi mechanizmov s menším počtom krúžkov. Preto konkrétne výrobné operácie, ak nejaké sú, a výsledné náklady týkajúce sa 17 a 23-krúžkových mechanizmov nie sú takého charakteru, aby zmenili ich podobnosť s inými mechanizmami. V každom prípade, vzhľadom na rozdiely vo výrobnom procese, ktoré sa mohli použiť podľa bežnej praxe inštitúcií Spoločenstva, sú pri analyzovaní podobného výrobku všetky takéto rozdiely nepodstatné. (12) Taktiež sa tvrdilo, že mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami sú dostatočne drahé na to, aby sa dali považovať za patriace do samostatného trhového segmentu. Hoci sa potvrdil významný cenový rozdiel medzi mechanizmami so 17 alebo 23 krúžkami a podobnými mechanizmami s menším počtom krúžkov, predpokladá sa, že vzhľadom na podobnosť používaní a zákazníkov by mohlo dôjsť k substitučným efektom, ak by dané výrobky mali prejsť dostatočne sa odlišujúcim cenovým vývojom. Preto možno uzatvoriť, že trhový segment pre mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami sa nevyznačuje dostatočne samostatnými charakteristikami na to, aby mohol byť celý vyňatý z rozsahu vyšetrovania. (13) Argumentovalo sa tým, že taktiež vznikli rozdiely v používaní blokov s rôznymi mechanizmami. Keďže bloky so "štandardnými" mechanizmami sú údajne primárne zamerané na papier, pri ktorom si zákazník sám predieruje otvory, bloky so 17 alebo 23-krúžkovými mechanizmami sa používajú na znášanie predierovaného papiera tak kvôli cene špeciálnej dierkovačky, ako aj kvôli menšiemu počtu strán, ktoré sa dajú naraz predierovať. Treba však poznamenať že určité typy blokov ako sú plánovače alebo katalógy, používajúce krúžkové mechanizmy s dvomi alebo šiestimi krúžkami, na ktoré sa vzťahuje tento postup, taktiež používajú preddierovaný papier už vložený do hotového výrobku alebo predierované prídavné strany a že dierovačky pre niektoré z nich nie sú nevyhnutne zákazníkovi k dispozícii. Navyše, preddierovaný papier na dvoj- až štvorkrúžkové mechanizmy je dostupný a predávaný vo významných množstvách v Spoločenstve, najmä na školské použitie (čo je taktiež hlavný trh pre 17 a 23-krúžkové mechanizmy). Preto možno uzatvoriť, že 17 – 23-krúžkové mechanizmy majú podobné použite ako iné typy mechanizmov. (14) Taktiež sa argumentovalo tým, že mechanizmy, ktoré spadajú pod ten istý kód KN ako RBM a sú vylúčené z rozsahu tohto výrobného postupu, sú viac podobné dvojkrúžkovým mechanizmom ako 17 a 23-krúžkovým mechanizmom. V tomto ohľade sa zistilo, že fyzikálne charakteristiky a trh pre pákové oblúkové mechanizmy sú dostatočne odlišné od charakteristík krúžkových mechanizmov na to, aby bolo opodstatnené vyňatie týchto pákových oblúkových mechanizmov zo sťažnosti a z oblasti pôsobnosti konania. (15) Po preskúmaní predložených argumentov sa potvrdilo, že 17 a 23-krúžkové mechanizmy na bloky sa vyznačujú charakteristikami, ktoré sa podobajú charakteristikám iných RBM, a sú preto podobné výrobky ako iné RBM v zmysle článku 1 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta. IV. DUMPING A. Tretia krajina s trhovým hospodárstvom (16) V čase začatia jeden dovozca namietal výber Malajzie ako analógového trhu na stanovenie bežnej hodnoty vzhľadom na Čínsku ľudovú republiku. Nakoľko jeho argumenty neboli opodstatnené a nebola navrhnutá žiadna alternatívna krajina, Komisia oznámila tejto zainteresovanej strane 22. novembra 1995 zamietnutie jej výhrad. V liste, ktorý Komisia obdržala 27. novembra 1995, ten istý dovozca navrhol použiť výrobné náklady jedného talianskeho výrobcu, ktorý nebol súčasťou priemyslu Spoločenstva, na stanovenie bežnej hodnoty v Čínskej ľudovej republike. Nakoľko tento list bol obdržaný 20 dní po konečnom termíne stanovenom v oznámení a začatí, tento návrh sa nemohol brať do úvahy. Po uverejnení podstatných skutočností a úvah, ktoré boli podkladom na zavedenie predbežných opatrení, dovozca svoje argumenty zopakoval. Hoci žiadosť bola predložená po každej lehote uplatniteľnej na výber tretej krajiny s trhovým hospodárstvom, Komisia preskúmala, či by zmena metodiky mala dosah na výšku cla. Za týmto účelom a vzhľadom na skutočnosť, že výrobné náklady jedného jediného výrobcu sa nemôžu považovať za reprezentatívne na situáciu ostatných výrobcov Spoločenstva, Komisia si vyložila nárok ako žiadosť použiť ako analógový RTB na stanovenie bežnej hodnoty na vývozy z Čínskej ľudovej republiky. Komisia potom porovnala cieľové ceny stanovené pre priemysel Spoločenstva (pričom jeho skutočné ceny sú nižšie ako výrobné náklady) na základe porovnania priemerov s čínskymi vývoznými cenami. Tento výpočet dumpingu potvrdil, že prijatie tejto metodiky nebude mať žiadny dosah na výšku cla s konečnou platnosťou navrhnutý Komisiou, nakoľko sa podľa obidvoch metód zistilo, že dumpingové rozpätie jasne presiahlo úroveň odstránenia ujmy stanovenej s konečnou platnosťou. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy a berúc do úvahy, že v súlade s článkom 2 ods. 7 základného antidumpingové nariadenia a tam, kde to pripadá do úvahy, sa mohla použiť krajina s trhovým hospodárstvom podliehajúca takému istému prešetrovaniu, Komisia dospela k záveru, že výber Malajzie nebol neprimeraný na stanovenie bežnej hodnoty a že neexistoval žiadny dôvod zmeniť tento výber ako analógovej krajiny. B. Malajzia 1. Bežná hodnota (17) Jeden dovozca argumentoval tým, že malajské predaje na vnútornom trhu, ktoré predstavujú 5,8 % z množstiev vyvážaných do Spoločenstva, neboli dostatočne reprezentatívne na stanovenie bežnej hodnoty. V tomto ohľade Komisia uplatnila článok 2 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia, podľa ktorého sa predaje na vnútornom trhu v objeme 5 % považujú za dostatočné množstvo z hľadiska reprezentatívnosti vnútorného trhu. (18) Ten istý dovozca argumentoval tým, že na malajskom trhu existuje iba obmedzená hospodárska súťaž a že následne sú ceny na vnútornom trhu vyššie ako ceny, ktoré by sa stanovovali za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Komisia už preskúmala túto záležitosť pri výbere Malajzie ako príslušnej analógovej krajiny a zaoberala sa argumentom v úvodnej časti 10 v nariadení o predbežnom cle. Nakoľko nebol predložený žiadny nový argument a ani dôkaz, Komisia potvrdila, že určitý stupeň hospodárskej súťaže na malajskom trhu je garantovaný prítomnosťou RBM s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Preto sa dospelo k názoru, že Malajzia predstavuje primeraný výber na stanovenie bežnej hodnoty v Čínskej ľudovej republike. 2. Dumpingové rozpätie (19) Nakoľko neboli predložené žiadne iné argumenty, ktoré by mohli viesť k cene stanovenia dumpingu, Komisia je toho názoru, že metodika výpočtu dumpingu a predbežné závery opísané v úvodných častiach 18 až 26 nariadenia o predbežnom cle treba potvrdiť. Následne bolo dumpingové rozpätie pre Malajziu stanovené s konečnou platnosťou na 42,8 %. C. Čínska ľudová republika 1. Bežná hodnota (20) Dvaja čínski vývozcovia si nárokovali úpravu bežnej hodnoty kvôli rozdielu v štruktúre nákladov spôsobenému nízkymi mzdovými nákladmi v Čínskej ľudovej republike a rozdielmi v technológii výrobných operácií. Pokiaľ ide o mzdové náklady, služby Komisie upozorňujú, že dôvodom použitia tretej krajiny s trhovým hospodárstvom je nedostatok spoľahlivých informácií o nákladoch a cenách v dotknutej krajine s netrhovým hospodárstvom. Preto je neodôvodnené argumentovať tým, že určité náklady sú nižšie v krajine s netrhovým hospodárstvom ako v analógovej krajine a tým, že sa musia vykonať úpravy bežnej hodnoty pri uplatňovaní tejto bežnej hodnoty na krajinu s netrhovým hospodárstvom. Vzhľadom na rozdielnu technológiu sú služby Komisie toto názoru, že výrobný proces použitý na výrobu konkrétneho výrobku je irelevantný, pokiaľ sú fyzikálne vlastnosti a používanie výrobku podobné. V tomto prípade údajné rozdiely neviedli k žiadnym podstatným rozdielom v podstatných fyzikálnych vlastnostiach dotknutého výrobku. Preto sa dané tvrdenie v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného antidumpingového nariadenia muselo zamietnuť. (21) Dve zainteresované strany argumentovali tým, že neboli schopné pripomienkovať výpočet bežnej hodnoty zo strany Komisie, nakoľko absolútne čísla týkajúce sa výpočtu bežnej hodnoty stanovenej v analógovej krajine neboli z dôvodov dôvernosti dostupné pre čínskych vývozcov. Vo svojom liste uverejňujúcom finančné informácie týmto stranám Komisia pripojila všetky výpočtové formuláre dôležité pre tieto spoločnosti a podrobne stanovila metodiku uplatňovanú Komisiou na stanovenie bežnej hodnoty, pričom sa bral zreteľ na ochranu dôverných informácií v súlade s článkom 20 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia. Uverejnenie podrobných absolútnych číselných hodnôt by bolo porušením legitímneho práva zainteresovanej strany na dôverné zaobchádzanie a z hľadiska porozumenia výpočtu nebolo potrebné. Tento argument nemohol byť preto uznaný. 2. Vývozná cena (22) Jeden vývozca tvrdil, že z vývoznej ceny za odložené rabaty zistené v súvisiacich priestoroch dovozcu boli odpočítané nadmerné čiastky. Komisia poznamenala, že táto spoločnosť v odpovedi na dotazník Komisie nevykázala takéto rabaty, ktoré úradníci Komisie zistili počas prešetrovania na mieste. Preto Komisia musela stanoviť zrážky na základe údajov získaných na mieste. Navyše tvrdenie vývozcu sa odvoláva na odhadovanú hodnotu takýchto rabatov, keďže čiastky skutočne odpočítané Komisiou boli také, aké boli overené v rámci prešetrovania. (23) Jeden vývozca tvrdil, že ziskové rozpätie odpočítané Komisiou bolo príliš vysoké v porovnaní so skutočným čistým ziskom realizovaným dovozcom v spojení. V dôsledku asociačnej dohody medzi dvomi spoločnosťami Komisia nemohla brať do úvahy pri výpočte spoľahlivej vývoznej ceny ziskové rozpätie vykazované v účtovníctve dovozcu v spojení. V súlade s praxou Komisie sa považovalo za vhodné použiť skutočné údaje nezávislých spoločností dovážajúcich dotknutý výrobok do Spoločenstva. Pri stanovovaní ziskového rozpätia bežne dosahovaného týmito spoločnosťami sa bral do úvahy iba dotknutý produkt. Preto ziskové rozpätie 7,8 % nezahŕňa žiadne ziskové rozpätia dosiahnuteľné u iných papierenských výrobkov ako RBM. Stanovenie ziskového rozpätia sa vykonalo na základe údajov nezávislých dovozcov, ktoré boli overené v ich priestoroch, pričom sa náležite zohľadnili ich rozdielne objemy predaja. 3. Porovnanie (24) Dve zainteresované strany sa pátrali po a čiastočne spochybnili výšku obchodnej úpravy, ktorú Komisia zohľadňovala pri porovnávaní malajskej bežnej hodnoty s čínskymi vývoznými cenami. Jedna zo strán tvrdila, že takéto rozpätie nemohlo byť skutočné. Komisia poznamenala, že žiadny z dotknutých vývozcov si nikdy nenárokoval takýto príspevok počas rôznych fáz prešetrovania a že Komisia dospela na základe vlastnej iniciatívy k záveru, že vzhľadom na korektné porovnanie bolo v tomto prípade poskytnutie takéhoto príspevku primerané. Pri neexistencii akéhokoľvek konkrétneho dôkazu predloženého ktorýmkoľvek z dotknutých vývozcov považovala Komisia za vhodné, s cieľom stanoviť výšku takéhoto príspevku primeraným spôsobom, vychádzať pri výpočte príspevku zo svojich postupov v podobných situáciách. 4. Individuálne zaobchádzanie (25) Celosvetové papiernictvo (ďalej len WWS), ktoré vo veľmi skorom štádiu požiadalo individuálne zaobchádzanie, po uložení predbežných opatrení svoju žiadosť opakovalo opätovne. Po ďalšom vyhodnotení skutočností dospeli služby Komisie po overovaní v Hongkongu k záveru, že individuálne zaobchádzanie možno tejto spoločnosti poskytnúť vzhľadom na podstatu a spôsoby vykonávania výrobnej dohody medzi WWS a zástupcami miestnych orgánov v Čínskej ľudovej republike. V súlade s touto dohodou sa zdá, že spoločnosť so sídlom v Hongkongu zvládla výrobné operácie v Čínskej ľudovej republike, nakoľko platila miestnym čínskym orgánom iba transformačný poplatok za tonu vyvezených výrobkov. Strojové zariadenie používané pri operáciách v Čínskej ľudovej republike bolo vo vlastníctve WWS a v jeho finančnom účtovníctve sa objavilo ako aktíva. Taktiež sa zdalo, že WWS ovláda dodávky surovín ako aj všetky predaje dotknutého výrobku. Za takýchto okolností sa považovalo za vhodné zaviesť pre WWS individuálne dumpingové rozpätie a stanoviť individuálne antidumpingové clo. (26) Spoločnosti v spojení Champion Stationery Manufacturing CO., Ltd. a Sun Kwong Metal Manufacturer Co., Ltd, považované Komisiou za jednu spoločnosť z dôvodu vysvetleného v úvodnej časti 5 b) nariadenia o dočasných clách, nezopakovali opätovne svoju žiadosť o individuálne zaobchádzanie a nepredložili žiadny ďalší argument v tomto ohľade po uložení dočasných opatrení. Komisia potvrdila svoje predbežné nálezy, ktoré sú uvedené v úvodných častiach 37 až 39 nariadenia o predbežných clách, na základe ktorých bola žiadosť o individuálne zaobchádzanie zamietnutá. (27) Vo svojej odpovedi na sprístupnenie finančných informácií Bensons kritizoval v mene Wah Hing Stationery (ďalej len WHS) Hongkong za to, že WWS mal profitovať z individuálneho zaobchádzania ako jediný. Tvrdil, že WHS by bol taktiež splnil podmienky stanovené Komisiou na individuálne zaobchádzanie, a preto by bol na takéto zaobchádzanie oprávnený. Komisia však podotkla, že WHS nepožiadal o individuálne zaobchádzanie v stanovených lehotách a iba nadhodil otázku individuálneho zaobchádzania vo veľmi neskorom štádiu prešetrovania. Takto nebola Komisia v stave preveriť vzhľadom na WHS podstatné podmienky uplatniteľné vzhľadom na zákonné termíny uplatniteľné na toto konanie. Komisia nebola schopná navrhnúť pre WHS individuálne zaobchádzanie. 5. Dumpingové rozpätie (28) Komisia je toho názoru, že metodika výpočtu dumpingu a predbežné nálezy opísané v úvodných častiach 27 až 36 nariadenia o predbežných clách treba potvrdiť. Individuálne dumpingové rozpätie WWS činí 96,6 %. Definitívne dumpingové rozpätie pre iných vývozcov z Čínskej ľudovej republiky ako celku činí 129,22 %. V. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA (29) Vzhľadom na priemysel Spoločenstva, zaobchádzanie s dovozmi z Maďarska realizovanými jedným výrobcom ES vrátane otázky nepreferenčných pravidiel o pôvode bolo spochybnené niekoľkými vývozcami a jedným dovozcom, ale bez toho, aby ich tvrdenia v tomto smere boli opodstatnené. Ako bolo vysvetlené v úvodnej časti 43 nariadenia o predbežnom cle, Komisia uznáva skutočnosť, že väčšina daných výrobkov má jasne svoj pôvod v Maďarsku: je tomu tak napr. vtedy, ak všetky použité časti pochádzajú z Maďarska a/alebo ak sa tam uskutoční podstatné spracovanie. Tieto výrobky boli teda vyňaté z výroby Spoločenstva a následne nezohrávali žiadnu úlohu pri definícii priemyslu Spoločenstva. Predaje takýchto výrobkov (ktoré sú v skutočnosti vyrobené v Maďarsku) sa naozaj nebrali do úvahy medzi predajmi priemyslu Spoločenstva pri posudzovaní ujmy, ktorú tento priemysel utrpel. Naopak, výrobky, ktoré boli v Maďarsku iba zložené z rakúskych súčastí, boli považované za výrobu Spoločenstva, nakoľko montážne operácie, ktoré dané výrobky podstúpili v Maďarsku, neprepožičali pre hotové výrobky maďarský pôvod. Toto tvrdenie bolo založené na nepreferenčných pravidlách o pôvode, uplatniteľných, ako je praxou inštitúcií Spoločenstva, na to, aby boli v zásade na nich založené závery pri antidumpingových prešetrovaniach týchto pravidiel. Použitie preferenčných pravidiel o pôvode uvedené v článku 1 k protokolu 4 k asociačnej dohode EÚ – Maďarsko by nebolo ani vhodné a ani opodstatnené v kontexte antidumpingového konania. (30) Na záver sa potvrdzuje zistenie v nariadení o predbežnom cle, že dvaja sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva predstavujú priemysel Spoločenstva v súlade s článkom 4 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia. VI. UJMA A. Predbežná poznámka (31) Vzhľadom na metodiku využívanú na stanovenie ujmy uvedenú v úvodnej časti 46 nariadenia o predbežných clách treba pripomenúť, že Komisia analyzovala údaje týkajúce sa obdobia 1992 až septembra 1995 a že geografickou oblasťou prešetrovania za uvedené obdobie bolo Spoločenstvo v zložení v čase začatia, t. j. vrátane všetkých pätnástich členských štátov. (32) Niekoľkí vývozcovia zopakovali argument, ktorým sa Komisia zaoberala už v úvodnej časti 46 nariadenia o predbežných clách, že na účely stanovenia ujmy sa údaje týkajúce sa rakúskeho priemyslu môžu brať do úvahy iba do tej miery, do akej sa týkajú obdobia po 1. januári 1995, kedy sa Rakúsko stalo členom Európskej únie. Jeden vývozca argumentoval tým, že kombinované ustanovenia článkov 3 ods. 4 a 4 dohody o vykonávaní článku VI GATT z roku 1994 vylúčia nečlenské krajiny z definície domáceho priemyslu a niekoľkí vývozcovia argumentovali tým, že ani článok VI GATT 1994 a ani dohoda o EHP neopodstatňujú rozhodnutie Komisie stanoviť ujmu, spoliehajúc sa čiastočne na údaje vzťahujúce sa na Rakúsko a týkajúce sa obdobia medzi januárom 1992 a decembrom 1994. Pri zaoberaní sa týmto argumentom je potrebné poznamenať, že dohoda o vykonávaní článku VI GATT z roku 1994 vyžaduje, aby sa pri každom uložení opatrení na danom území vychádzalo z formálneho prešetrenia účinkov údajného dumpingu v rámci tohto istého územia. Takto sa prešetrovanie vykonané v tomto prípade vzťahovalo na všetkých pätnásť štátov. Toto bolo umožnené najmä vzhľadom na integráciu trhu na základe analýzy pred rozšírením Spoločenstva. Preto sa potvrdzuje, že rakúsky výrobca bol právom považovaný za súčasť priemyslu Spoločenstva (ako je to definované v súlade s článkom 4 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia) a za oprávneného konať ako sťažovateľ. Z tohto dôvodu sa potvrdzuje, že s cieľom posúdiť utrpenú ujmu sa musia pre priemysel Spoločenstva stanoviť trendy definované v čase začatia tohto konania na väčší počet rokov. B. Spotreba Spoločenstva. (33) Na základe odhadov ročnej spotreby blokov na hlavu argumentoval jeden dovozca tým, že spotreba RBM na trhu Spoločenstva bola 400 miliónov jednotiek a nie 283 miliónov jednotiek, ako bolo uvedené v nariadení o predbežnom cle. Treba pripomenúť, že Komisia vychádzala pri svojich predbežných záveroch z informácií získaných od vývozcov, dovozcov a výrobcov Spoločenstva. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce v tomto prípade boli analyzované údaje o všetkých hlavných spoločnostiach prítomných na trhu, pričom žiadna zo strán nebola schopná poskytnúť údaje o výrobcoch/dovozcoch, ktorí by sa boli počas prešetrovania prehliadli a ktorých predaje by mohli objasniť rozdiel medzi vyhodnotením Komisie a rozdielnou údajnou veľkosťou trhu. Preto sa dospelo k záveru, že údaje získané od spoločností v tomto prípade ponúkajú presnejší základ na výpočet spotreby Spoločenstva ako púhy odhad založený na miere spotreby na hlavu. Z tohto dôvodu sa týmto závery uvedené v úvodnej časti 47 nariadenia o predbežných clách potvrdzujú. C. Faktory a úvahy týkajúce sa dumpingových dovozov (34) Jeden vývozca vyhlásil, že rozdiel v kvalite sa musí zohľadniť s cieľom zabezpečiť korektné porovnanie medzi jeho vývoznými predajmi podobného výrobku v Spoločenstve a predajmi zo strany priemyslu Spoločenstva. Vývozca tvrdil, že vyrába RBM s užšou základňou, ktoré sú údajne o cca 12 až 17,5 % lacnejšie ako mechanizmy so širokou základňou predávané sťažovateľmi. Dotknutý vývozca tvrdil, že tento fakt by sa mal zohľadniť v úprave pri výpočte výšky zníženia cien. Po preskúmaní tvrdenia vývozcu Komisia overila, že sa porovnávali iba modely s podobnou šírkou (rozdiel 1 mm) a zistila, že sa nepodarilo v žiadnom prípade potvrdiť žiadne konzistentné cenové rozdiely medzi mechanizmami s rôznymi šírkami. Na základe týchto dôvodov sa potvrdzujú závery uvedené v úvodných častiach 52 až 54 a metodika opísaná v úvodnej časti 84 nariadenia o predbežnom cle. D. Situácia priemyslu Spoločenstva (35) Jeden vývozca argumentoval tým, že negatívne trendy vo výrobe, v predajoch a zamestnanosti v priemysle Spoločenstva boli spôsobené progresívnym premiestnením bývalého britského výrobcu na Ďaleký východ. Treba poznamenať, že nakoľko daný výrobca ukončil svoje výrobné operácie v Spoločenstve v roku 1991, nebol súčasťou definície priemyslu Spoločenstva na účely tohto konania a že ukazovatele ujmy stanovené na tento prípad sa neopierajú o jeho údaje. Z tohto dôvodu sa tento argument zamieta. (36) Pokiaľ ide o závery stanovené v úvodných častiach 55 až 62 nariadenia o predbežných clách, neboli predložené žiadne ďalšie odôvodnené argumenty. E. Záver o ujme (37) Vzhľadom na vyššie uvedené a vzhľadom na neexistenciu iných argumentov sa potvrdzuje, že priemysel Spoločenstva utrpel materiálnu ujmu v zmysle článku 3 základného antidumpingového nariadenia. VII. PRÍČINNOSŤ (38) Jeden vývozca argumentoval tým, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, bola spôsobená reštrukturalizáciou, ktorou prechádzal. Ako je vysvetlené v nariadení o predbežnom cle a najmä v jeho úvodných častiach 61 a 65, skutočná situácia poukazuje skôr nato, že priemyslu Spoločenstva sa zabránilo profitovať z jeho reštrukturalizácie, nakoľko vzhľadom na dumpingové dovozy nemohol dosiahnuť ani pozitívne finančné výsledky a ani nemohol dosiahnuť stabilitu trhového podielu. Preto sa dospelo k záveru, že utrpená ujma nebola spôsobená reštrukturalizáciou priemyslu Spoločenstva a tento argument bol z tohto dôvodu zamietnutý. (39) Ten istý vývozca znovu zopakoval svoj argument, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, bola spôsobená čiastočným presunom operácií jedného z výrobcov Spoločenstva do Maďarska. Nakoľko nebol predložený žiadny nový dôkaz zdôvodňujúci toto tvrdenie, závery uvedené v úvodnej časti 71 nariadenia o predbežnom cle sa potvrdzujú. (40) Tvrdenie, že utrpená ujma je výsledkom minulých protikonkurenčných postupov, ktoré sa uplatňovali pred nariadením o predbežnom cle, znovu zopakovalo značný počet strán. Strany, ktoré predniesli takéto tvrdenia, neposkytli v tomto smere žiadny dôkaz, a preto treba pripomenúť, že žiadnemu orgánu pre hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva nebola podaná žiadna sťažnosť. Z tohto dôvodu sa takéto tvrdenie nemohlo brať do úvahy. (41) Záverom, nakoľko neboli obdržané žiadne nové argumenty v súvislosti s uzávermi v úvodných častiach 67 až 74 nariadenia o predbežných clách, tieto závery sa potvrdzujú. VIII. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA A. VŠEOBECNE (42) Treba pripomenúť z úvodnej časti 75, et seq, nariadenia o predbežnom cle, že bolo vykonané posúdenie všetkých rôznych záujmov vrátane záujmov priemyslu Spoločenstva a užívateľov a že Komisia predbežne dospela k záveru, že neexistujú žiadne pádne dôvody na to, aby sa nepodnikli kroky proti daným dovozom. Následne prebehlo ďalšie preskúmanie záležitostí, ktoré sú považované za dôležité pri analýze otázky záujmov Spoločenstva. B. Dosah na užívateľov 1. Úvod (43) Niekoľko zainteresovaných strán znovu zopakovalo svoje argumenty predložené v úvodných častiach 77 až 80 nariadenia o predbežnom cle, že antidumpingové opatrenia negatívne ovplyvňujú situáciu výrobcov blokov ES. 2. Zber informácií (44) Závery uvedené nižšie sú založené na vyhláseniach od značného počtu zainteresovaných strán – celkove dvadsaťsedem spoločností – na existujúcich kvantitatívnych údajoch alebo zmysluplných pre deväť z nich, ktoré predstavovali 17 % ročnej zjavnej spotreby RBM v Spoločenstve. Spoľahlivosť týchto údajov bola tam, kde to bolo možné, overená počas návštev u spoločností. 3. Priemyselný dosah následného priemyslu (45) Pri stanovovaní veľkosti následného priemyslu, ktorý by mohol byť negatívne ovplyvnený opatreniami o RBM, časť papiernických spoločností zaoberajúcimi sa inými kancelárskymi potrebami ako sú bloky musí byť vylúčená. Na základe ročnej výroby blokov v Spoločenstve a pomerov produktivity uvedených vo vyhláseniach sa dospelo k záveru, že zamestnanosť v priemysle blokov činí v spoločenstve 6000 zamestnancov. (46) Pokiaľ ide o štruktúru priemyslu blokov, potvrdila sa existencia dvoch kategórií výrobkov, štandardných a vyrábaných na objednávku. Na základe stupňa produktivity pri týchto dvoch kategóriách a na základe trhových podielov trhových užívateľov sa dospelo k záveru, že obchod s blokmi vyrábanými na objednávku predstavuje jednu tretinu priemyslu blokov v Spoločenstve v objeme a 50 % z jeho celkového obratu. (47) Niektoré strany argumentovali tým, že antidumpingové opatrenia na RBM vylúčia dovážané RBM z trhu Spoločenstva tak, že zdroje dodávok sa znížia na dvoch výrobcov v Spoločenstve. Ďalej sa argumentovalo tým, že v dôsledku značnej veľkosti jedného z dvoch výrobcov Spoločenstva sa trh so zásobovaním stane v blízkej budúcnosti monopolom. Treba však poznamenať, že rozdiel vo veľkosti týchto dvoch výrobcov v spoločenstve je limitovaný a nie je taký, aby bolo pravdepodobné likvidovanie jedného z nich. Navyše nebol poskytnutý žiadny nový dôkaz týkajúci sa prvej časti tohto argumentu. Zistenia uvedené v úvodnej časti 78 nariadenia o predbežnom cle sa preto potvrdzujú. 4. Priamy finančný dosah na následný priemysel (48) V prvom rade sa tvrdilo, že pri určitých konkrétnych typoch blokov bol RBM zdrojom až 30 % výrobných nákladov na blok. V tomto ohľade sa zistilo, že mechanizmus je hlavným komponentom hotového bloku a že počet krúžkov a veľkosť majú výrazný vplyv na jeho podiel na nákladoch hotového bloku. Vzhľadom na túto rozmanitosť sa dospelo k záveru, že zmysluplná analýza vplyvu nákladov na RBM nemohla byť založená na žiadnom konkrétnom modeli bloku, ale sa musela vykonať na všeobecnom základe pre každú spoločnosť, berúc do úvahy skutočnú sortimentovú skladbu jej predaja. Preto sa dospelo k záveru, že celkové náklady na dodávku RBM pre určitú spoločnosť sa musia preskúmať vzhľadom na celkovú hodnotu jej predaja blokov. Toto malo za následok vážený priemerný pomer 10,8 % (pomer nákladov), ktorý bol v prípade skúmaných spoločností homogénny. Hoci existovali rozdiely medzi spoločnosťami, ktoré sa venujú výrobe štandardných blokov, v porovnaní s inými, venujúcimi sa výrobe na objednávku, žiadnej spoločnosti sa nepotvrdil v priemere pomer vyšší ako 13 %. (49) Pokiaľ ide o možný cenový dosah RBM na štandardne vyrobené výrobky, jedno vyhlásenie obdržané po konečnom uverejnení sa odvoláva na pomer nákladov 14,4 %. Toto je údajne odvodené zo skutočnosti, že cena bloku vyrobeného na objednávku je dvakrát vyššia ako cena štandardne vyrábaného bloku a že pomer nákladov musí byť z tohto dôvodu polovičný v porovnaní s nákladmi na štandardne vyrábané bloky. Tento prístup úplne zanedbáva skutočnosť, že tieto dve kategórie blokov sa nevyrábajú nevyhnutne s rovnakými mechanizmami. Špeciálne typy mechanizmov v malých sériách sú nákladné a používajú sa v blokoch vyrábaných na objednávku. To znamená, že obidve vyjadrenia pomeru nákladov sú rozdielne a že hoci je pomer nákladov na štandardne vyrábané bloky vyšší ako na bloky vyrábané na objednávku, nie je dvakrát vyšší. Ako bolo vysvetlené v úvodnej časti 48 vyššie, nepodarilo sa zistiť žiadny vyšší pomer nákladov ako 13 %. Okrem toho, niektoré spoločnosti sa venujú výhradne štandardne vyrábaným výrobkom. (50) Po druhé, a čiastočne na základe vyššie uvedeného tvrdenia o pomere nákladov, sa tvrdilo, že zavedenie antidumpingových opatrení bude mať závažný nepriaznivý dosah na finančnú situáciu výrobcov blokov. Tieto tvrdenia týkajúce sa predvídateľného dosahu opatrení boli podrobne preskúmané. Pokiaľ sa jedná o predajné ceny RBM, je pravdepodobné, že priemysel Spoločenstva s 35 % trhovým podielom nebude schopný zvýšiť svoje ceny nad určitú limitovanú úroveň (ktorú možno odhadnúť na menej ako 10 %) bez tohto, aby sa vystavoval riziku posilnenia svojho súčasného zostupného trendu vzhľadom na trhový podiel. Navyše, dovozy z krajín, ktorých sa netýka tento postup, predstavujú 9 % trhu s RBM a očakáva sa, že títo výrobcovia nebudú ochotní a ani schopní nariadiť zvýšenia ceny. Pokiaľ sa jedná o dovozy z Malajzie, je potrebné pripomenúť, že úroveň odstránenia ujmy plánovaná pre túto krajinu je značne nižšia ako pre Čínsku ľudovú republiku. Pri trhovom podiele mechanizmov s čínskym pôvodom predstavujúcom 45 % sa preukázalo, že dokonca aj keď sa u týchto mechanizmov dalo očakávať, že zaznamenajú 20 % zvýšenie ceny na úrovni ďalšieho predaja, a u tých s pôvodom v iných krajinách ako Čínska ľudová republika zvýšenia ceny predpokladané v tomto odseku, priemerné zvýšenie cien na trhu ako celku sa odhaduje na 12 %. Následne, vzhľadom na priemerný pomer nákladov stanovených v úvodnej časti 48, sa usudzuje, že celkový dosah na obrat, ktorý pravdepodobne zaznamená priemysel blokov po zavedení opatrení, bude činiť 12 % z 10,8 %, t. j. 1,3 %. Dokonca aj v nepravdepodobnom prípade úplného premietnutia najvyššieho navrhovaného antidumpingového cla do ceny RBM pri opakovanom predaji, t. j. 39,4 % na CIF alebo 29,9 % na úrovni opakovaného predaja RBM, dá sa predvídať dosah na predajné ceny výrobcov blokov nie vyšší ako 3,2 %. (51) Argumentovalo sa aj tým, že zvýšené náklady na bloky sa nemôžu premietnuť do zvýšenia ceny hotového výrobku vzhľadom na skutočnosť, že ponuka blokov presahuje dopyt na trhu, na zmeny v distribúcii blokov a z obavy zo zníženia dopytu. Vzhľadom na skutočnosť, že priemerné zvýšenie ceny blokov, ku ktorému došlo na maloobchodnej alebo obchodnej zákazníckej úrovni, by bolo nižšie ako 1 % (pozri úvodnú časť 50), kde sa zvýšenie ceny blokov franko – závod odhaduje na 1,3 %), sa usudzuje, že nie je pravdepodobné spôsobenie žiadneho významného poklesu dopytu a že dosah – ak vôbec nejaký bude – na situáciu zákazníkov blokov bude minimálny. Navyše treba upozorniť, že sa nejaví, že existujú náhrady za bloky, ktoré by sa nachádzali v takej konkurenčnej situácii, že by ich mohli nahradiť po najmiernejšom cenovom vývoji. Niektoré spoločnosti obchodujúce s blokmi potvrdili, že sa v najbližších piatich až 10 rokoch nedá očakávať žiadna zmena v štruktúre spotreby. Preto sa dospelo k záveru, že nie je pravdepodobné, aby relatívne silná konkurencia medzi výrobcami blokov a ani objavenie sa náhradných výrobkov v rámci ES zabránilo výrobcom blokov pri zvýšení ich cien v súlade s ich nákladmi, najmä vzhľadom na limitovanú veľkosť zvýšenia potrebnú na premietnutie dosahu antidumpingových ciel na navrhovanú veľkosť. 5. Konkurencia z tretích krajín (52) Niektoré zo zainteresovaných strán zopakovali svoje argumenty uvedené v úvodnej časti 79 nariadenia o predbežných clách, že antidumpingové opatrenia ovplyvnia konkurenčnú pozíciu výrobcov blokov v ES voči výrobcom blokov so sídlom v tretích krajinách. Títo vývozcovia by mohli profitovať z nižších nákladov na mechanizmus a z globálnej politiky dodávok určitých veľkých distribútorov štandardných blokov, ktorých vplyv na trhu rastie. Tvrdilo sa, že toto by mohlo mať za následok stratu trhového podielu následného priemyslu Spoločenstva, čo by viedlo k pokušeniu premiestniť svoju výrobu do susedných krajín. Pri zaoberaní sa s týmto tvrdením treba pripomenúť, že trh s blokmi môže byť rozdelený na dva segmenty, a to bloky vyrábané na objednávku a štandardné bloky. a) Výrobky vyrábané na objednávku (53) Treba opätovne zdôrazniť, že pre tú časť trhu, ktorá je orientovaná medziobchodne, je mimoriadne dôležité, aby výrobcovia boli čo najbližšie pri zákazníkoch a aby disponovali flexibilitou vo výrobe s cieľom plniť požadovaný dopyt a služby. Navyše pre tento druh výrobku môže byť dosah RMB na konečnú cenu nižší ako vypočítaný priemer stanovený v úvodnej časti 48. Treba preto zdôrazniť, že otázka konkurenčnej pozície na tento segment trhu je dôležitá hlavne pokiaľ ide o existenciu dovážaných štandardných výrobkov určených na neskoršie prispôsobenie potrebám užívateľa. V tomto zmysle existujú dovozy hotových polypropylénových prezentačných výrobkov z Ďalekého východu vrátane najmenších modelov blokov. Pokiaľ ide o nahraditeľnosť, ktorá môže existovať medzi týmito výrobkami a blokmi vyrobenými na objednávku, treba však zdôrazniť, že blok vyrobený na objednávku nie je jednoducho štandardným blokom s vytlačeným logom. Bloky vyrobené na objednávku sa naozaj spoliehajú na mnohorakosť rôznych surovín a techník montáže používaných na výrobu malého počtu úplne individualizovaných výrobkov. Na potreby styku s verejnosťou by si zmena z konkrétneho výrobku vyrobeného na objednávku na štandardný blok po púhom pridaní loga vyžiadala taký podstatný cenový rozdiel, že nie je pravdepodobné, aby účinky antidumpingových opatrení spôsobili takýto vývoj. b) Štandardne vyrábané výrobky (54) Čo sa týka výrobcov štandardne vyrábaných blokov v Spoločenstve, tvrdilo sa, že ich trh bol urýchľovaný vplyvom distribúcie blokov. Táto distribúcia je stále viac poznačená veľkými reťazcami supermarketov realizujúcich politiku ponuky využívajúc svetové najnižšie nákupné ceny porovnateľných výrobkov, pričom tieto politiky sú limitované iba nákladmi na prepravu. V tomto ohľade sa potvrdilo, že náklady na cestnú dopravu na bežnú vzdialenosť v rámci jedného členského štátu alebo medzi susediacou nečlenskou krajinou ES a Spoločenstvom nebudú nižšie ako 5 % z hodnoty výrobku. Na dlhšiu vzdialenosť medzi nečlenskými krajinami ES a Spoločenstvom by náklady na prepravu, v prípade využitia námornej prepravy, mohli dosiahnuť 10 % z hodnoty výrobku. (55) V dôsledku maximálneho pomeru nákladov uvedeného v úvodnej časti 49 sa vychádza z toho, že predvídateľný cenový dosah na priemysel výroby štandardných blokov bude limitovaný na 13 % (maximálny pomer nákladov štandardne vyrobeného výrobku) krát 12 % (priemerný nárast ceny), čo sa rovná 1,6 %. Na tomto základe sa muselo pri analýze rozlišovať medzi konkurenciou z Nórska, krajín strednej a východnej Európy (CEEC) a z krajín Ďalekého východu. b.1) Konkurencia z Nórska (56) Tvrdilo sa, že dovozy z Nórska predstavujú najväčšiu súčasnú hrozbu na priemysel blokov ES, nakoľko dovozy z tejto krajiny sú už významné a stále rastú. Nakoľko nebola predložená žiadna sťažnosť a ani opodstatnený dôkaz, pokiaľ ide o nespravodlivé obchodné postupy, javí sa primerané domnievať sa, že priemysel blokov ES má náklady franko – závod rovnaké alebo podobné, ako ich konkurenti z Nórska. Komisia sa domnieva, že zvýšenie nákladov, ktoré by výrobcovia blokov ES mohli zaznamenať, im ešte stále umožní byť konkurencieschopní, nakoľko dopravné náklady na predaje ES ich nórskych konkurentov by v takomto prípade boli trikrát vyššie (5 %) ako toto predvídateľné zvýšenie nákladov (1,6 %). b.2) Konkurencia z CEEC (57) O štátoch CEEC sa tvrdilo, že sú v konkurenčnej situácii vybudovať priemysel výroby blokov schopný konkurovať na trhu ES. Vzhľadom na to treba poznamenať, že až doteraz veľkosť priemyslu výroby blokov v týchto krajinách zostávala malá a štatistiky o dovozoch kancelárskych výrobkov vykazujú nízke dovozy. Aj tak však nemožno poprieť ani rast toho priemyslu a ani jeho konkurenčnú výhodu vyjadrenú v nákladoch na prácu. Takéto zníženie výrobných nákladov, ktoré sa dá dosiahnuť v týchto krajinách v porovnaní so spoločenstvom, vyvažuje nevyhnutné dopravné náklady na trh Spoločenstva. Treba však brať do úvahy, že vytvorenie na vývoz orientovaného priemyslu výroby blokov v susediacich krajinách bude spôsobené z premiestnenia výrobných operácií ES. Hoci sa odvolávalo na obchodné plány presunu výroby do týchto krajín, prvky, ktoré obdržala Komisia, pozostávajú iba z porovnania súčasných nákladov na prácu a dopravných nákladov. Na tomto základe, dokonca ešte pred zavedením akéhokoľvek antidumpingového opatrenia na RBM, tieto porovnania vyznievajú v prospech okamžitého premiestnenia priemyslu výroby blokov. Toto dokazuje, že pri prijímaní rozhodnutia manažmentu o premiestnení výroby firma zvažuje aj iné dôležité faktory. V tomto kontexte sa musia zakalkulovať samotné náklady presunu výrobných zariadení a predovšetkým neistota spojená s rýchle sa rozširujúcimi krajinami. Berie sa do úvahy, že pri takýchto rozhodnutiach o presune výroby do CEEC môže možný dosah zvýšenia ceny na RBM v dôsledku jeho limitovaného priemerného množstva 1,6 % zohrávať iba menšiu úlohu, ak vôbec nejakú. Následne nebol získaný žiadny nevyvrátiteľný dôkaz potvrdzujúci, že uloženie cla na RBM povedie k premiestneniu priemyslu blokov do CEEC a k dôležitému prudkému nárastu dovozov s pôvodom v týchto krajinách. b.3) Konkurencia z Ďalekého východu (58) Jeden vývozca predložil informácie, podľa ktorých sa hotové bloky z Ďalekého východu môžu dovážať za nižšie výrobné náklady ako v Spoločenstve. Z dovozných štatistík Eurostatu vyplýva, že dovozy plastových kancelárskych výrobkov s pôvodom v týchto krajinách sú relatívne nízke a stabilné. Podľa toho takmer všetci výrobcovia blokov v Spoločenstve, malé spoločnosti ako aj dôležité spoločnosti, minimalizujú konkurenčný dosah týchto dovozov. Dospelo sa k záveru, že je nepravdepodobné, aby sa zavedením opatrení na dovozy RBM do Spoločenstva zmenila konkurenčná situácia medzi vyššie opísanými výrobcami blokov na Ďalekom východe a v ES. c) Závery o konkurencii z tretích krajín (59) Záverom, nepodarilo sa dokázať, že uloženie antidumpingových opatrení na RBM by bolo schopné významne ovplyvniť konkurenčnú situáciu výrobcov blokov ES voči výrobcom blokov so sídlom mimo Spoločenstva. Tento záver obstojí tak vzhľadom na bloky vyrábané na objednávku ako aj na štandardne vyrábané bloky. C. Dosah na priemysel Spoločenstva (60) Pokiaľ ide o dôsledky neexistencie antidumpingových opatrení na priemysel Spoločenstva, v predbežnom štádiu sa potvrdilo (úvodná časť 76 nariadenia o predbežnom cle), že to povedie k ďalšiemu zhoršovaniu finančnej situácie priemyslu Spoločenstva. Periodicky sa vyskytujúce straty od roku 1992 budú pokračovať napriek ďalekosiahlej už realizovanej reštrukturalizácii. Treba dodať, že situácia s čistým majetkom trpiaca ťažkou depresiou a výška krátkodobých dlhov sa stanú trvalo neudržateľnými. Z obchodného hľadiska nemôže byť riešením akékoľvek zníženie sortimentu ponúkané priemyslom Spoločenstva ako reakcia na ceny trpiace depresiou. V skutočnosti, ak by sa výrobcovia Spoločenstva ocitli v situácii tak konať, stratili by jednu zo svojich konkurenčných výhod a vzhľadom na rozptýlený spotrebiteľský priemysel by neboli schopní dosiahnuť vysoké objemy výroby a predaja potrebné na tento druh priemyslu. V priemyselnom meradle boli investície do automatizácie tak dôležité, ako aj úspešné, výsledkom čoho bol vysoko konkurenčný priemysel na svetovej úrovni. Pri dosiahnutej úrovni automatizácie a integrácie, pričom určité zariadenia, ako sú inštalácie na spracovanie kovov, sú unikátne v každej spoločnosti, nebude trvalo udržateľné opustiť určité sortimentové skupiny bez zhoršenia situácie zvyšných. Z týchto dôvodov a v dôsledku nekalej konkurencie zo strany dumpingových dovozov nebude priemysel Spoločenstva počas krátkeho obdobia mať už žiadne životaschopné perspektívy a prestane existovať. D. Záver (61) Vo svetle vyššie uvedeného sa potvrdzujú závery navrhnuté Komisiou v nariadení o predbežnom cle týkajúce sa priemyslu Spoločenstva. Po prešetrení širokej rozmanitosti aspektov a rôznych súvisiacich záujmov sa v skutočnosti neobjavili žiadne pádne dôvody, ktoré by viedli k záveru, že prijatie definitívnych opatrení nie je v záujme Spoločenstva v súlade s článkom 21 základného antidumpingového nariadenia. IX. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA A. Všeobecne (62) Treba pripomenúť, že podrobné výpočty používané na stanovenie úrovne odstránenia ujmy v predbežnom štádiu boli založené na cenovej úrovni pre kategóriu modelov s rovnakými špecifickými vlastnosťami (založené na vážených priemerných nákladoch na výrobu vrátane zisku) najlepšie predávaných modelov priemyslu Spoločenstva (60 % objemu). Toto sa potom porovnalo s maloobchodnou cenou z opakovaného predaja dovážaných výrobkov alebo tam, kde to pripadalo do úvahy, s dovoznou cenou CIF prispôsobenou úrovni s dodaním zákazníkovi na každú zodpovedajúcu kategóriu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa porovnávali iba kategórie s rovnakými základnými vlastnosťami a usúdilo sa, že pri porovnávacích kategóriách by clo malo pokrývať rozdiel medzi vypočítanou neškodiacou úrovňou cien a skutočnými predajným cenami dovozov do Spoločenstva. Zvýšenie ceny podľa kategórií stanovené takýmto spôsobom bolo potom vyjadrené ako percento ceny franko – hranica Spoločenstva dovážaného tovaru na každú kategóriu. Jednotná úroveň odstránenia ujmy pre každú krajinu podliehajúcu konaniu bola potom stanovená vypočítaním váženého priemeru úrovne odstránenia ujmy na každú kategóriu. (63) Vzhľadom na uvedené jeden dovozca prehlásil, že Komisia použitím porovnania medzi dumpingovým rozpätím a úrovňou odstránenia ujmy prístupu založeného na priemere nepreskúmala rôzne situácie prevládajúce na rôznych segmentoch trhu. Požiadal Komisiu o porovnanie každého segmentu na trhu (napr. dvojkrúžkové mechanizmy), úrovne odstránenia ujmy zistenej pri dumpingovom rozpätí a aby ponechala iba menšie rozpätie na každý segment pri výpočte konečného priemeru jednotného cla na všetky segmenty. V tomto ohľade treba poznamenať, že spôsob výpočtu použitý v tomto prípade je v súlade s požiadavkami článku 9 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia a s predchádzajúcou praxou týkajúcou sa výpočtu cla nižšieho ako dumpingové rozpätie v prípadoch, keď je takéto clo primerané na odstránenie ujmy na priemysel Spoločenstva. Tento prístup je zdôvodnený skutočnosťou, že súčasné antidumpingové prešetrovanie sa vzťahuje na predaje jedného podobného výrobku, u ktorého sa zistilo, že rôzne kategórie a modely si vzájomne konkurujú. (64) Za týchto podmienok sa potvrdzuje metodika úrovne odstránenia ujmy uvedená v úvodných častiach 82 až 84 nariadenia o predbežnom cle. B. Úroveň a forma ciel (65) Na základe vyššie uvedených záverov o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Spoločenstva sa vykonalo preskúmanie, akú toho formu a úroveň by mali mať antidumpingové opatrenia, aby sa odstránili obchod deformujúce účinky škodlivého dumpingu a aby sa obnovili korektné konkurenčné podmienky na trhu Spoločenstva s RBM. (66) Nakoľko úroveň cien, pri ktorej by sa odstránili škodlivé účinky dovozov, bola nižšia ako dumpingové rozpätie obidvoch dotknutých vyvážajúcich krajín, na stanovenie úrovne opatrení sa použila úroveň odstránenia ujmy. (67) Zistilo sa, že poskytnutie individuálneho zaobchádzania WWS ovplyvňuje predbežné závery. Vyššie opísaná metodológia sa použila na výpočet úrovne individuálnej ujmy tejto spoločnosti, u ktorej sa stanovila úroveň odstránenia ujmy vo výške 32,5 %. (68) Znížená úroveň odstránenia ujmy pri WWS mala za následok zvýšenie, z 35 % na 39,4 %, úrovne odstránenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov z Čínskej ľudovej republiky. (69) Na tomto základe sa uložia definitívne antidumpingové clá vo forme hodnotových ciel nasledovne: Výška cla – | Malajzia: | 10,5 % | – | Čínska ľudová republika: | | | – | WWS: | 32,5 % | | – | zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti | 39,4 %. | C. Forma cla pri mechanizmoch so 17 a 23 krúžkami (70) Bolo však vyhlásené, že uloženie hodnotového cla na 17 a 23-krúžkové mechanizmy v rovnakej výške, aká sa uplatňuje na ostatné mechanizmy, bolo neprimerané vzhľadom na rozdiel v cene medzi týmito dvomi kategóriami. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovozná cena vzhľadom na mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami je podstatne vyššia ako priemerná dovozná cena za všetky mechanizmy. Za týchto okolností, vzhľadom na výlučný charakter niektorých použití týchto mechanizmov a ľahkosť, s akou sa dajú tieto výrobky určiť, sa usúdilo, že pri bilancovaní, pri výpočte úrovne odstránenia ujmy treba venovať mimoriadnu pozornosť najmä vysokej cene mechanizmov so 17 a 23 krúžkami a sile konkurencie medzi určitými segmentmi trhu tým, že sa zabezpečí, aby nebol ovplyvnený neprimeranými cenovými rozdielmi. Toto sa dá dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, aby sa 17 a 23 krúžkové mechanizmy dovážali nad určitú adekvátnu cenovú úroveň, ako pri ostatných RBM, s cieľom odstrániť ujmu spôsobenú dumpingovými dovozmi. Za týchto okolností sa považovalo stanovenie opatrení v inej forme ako je hodnotové clo za primerané. Na základe cenových porovnaní, ktoré sa vykonali (pozri úvodnú časť 62), sa dospelo k záveru, že zabezpečením zvýšenia dovoznej ceny CIF za mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami na minimálnu cenu 325 ECU za 1000 kusov budú vyššie uvedené požiadavky splnené. X. PODNIK (71) V súlade s článkom 8 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia bol termín na predloženie výhrad o konečnom uverejnení uplatniteľný aj na možné ponuky podnikov. Čínsky vývozca, ktorému bolo poskytnuté individuálne zaobchádzanie, poslal krátko po tomto termíne list, v ktorom deklaroval svoju ochotu ponúknuť podnik. V tomto zmysle sa dospelo k záveru, že vzhľadom na vysoký počet druhov RBM vyvážaných dotknutou spoločnosťou by bolo v takomto prípade skutočne nemožné zriadiť a monitorovať podnik. Nakoniec nebola obdržaná žiadna formálna ponuka podniku zo strany vývozcu. XI. VYBERANIE DOČASNÉHO CLA (72) Vzhľadom na rozsah dumpingových rozpätí zistených u vyvážajúcich výrobcov a krajín a vzhľadom na závažnosť ujmy spôsobenej priemyslu Spoločenstva sa považuje za nevyhnutné, aby čiastky zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla pri transakciách týkajúcich sa výrobku boli definitívne vybraté na úrovni definitívnych ciel. (73) Pokiaľ ide o WWS, výber dočasných antidumpingových ciel musí byť limitovaný výškou cla definitívne uloženého, t. j. 32,5 %. (74) Tam, kde sa dalo preukázať k spokojnosti colných orgánov, že boli zložené zábezpeky vzhľadom na 17 alebo 23 krúžkové mechanizmy, výber zabezpečených čiastok musí byť limitovaný na clo definitívne uložené pri týchto druhoch RBM, ak je nižšie ako zabezpečenie. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa ukladajú definitívne antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov za krúžkové bloky zaradené pod kód KN ex83051000 s pôvodom v Malajzii a v Čínskej ľudovej republike. Na účely tohto nariadenia, mechanizmy na krúžkové bloky pozostávajú z dvoch obdĺžnikových plechov alebo drôtov s aspoň štyrmi polkrúžkami vyrobenými z oceľového drôtu na ne upevnenými, ktoré sú držané pohromade oceľovým krytom. Dajú sa otvoriť buď potiahnutím polkrúžkov, alebo pomocou z ocele vyrobeného spúšťacieho mechanizmu pripevneného k mechanizmu krúžkového bloku. 2. Colná sadzba uplatniteľná na netto cenu franko – hranica Spoločenstva pred preclením je nasledovná: a) pri mechanizmoch so 17 a 23 krúžkami (kód Taric: 83051000*20) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Malajzii, výška cla bude rovná rozdielu medzi minimálnou dovoznou cenou 325 ECU za 1000 kusov a cenou franko – hranica Spoločenstva nepreclenou colnicou; b) pri mechanizmoch iných ako mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami (kód Taric: 83051000*10) | Colná sadzba | Dodatkový kód Taric | Malajzia | 10,5 % | – | Čínska ľudová republika: | | | – WWS | 32,5 % | 8934 | – všetky ostatné spoločnosti | 39,4 % | 8900 | 3. Ak nie je stanovené inak, budú sa uplatňovať platné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 1. Čiastky zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpigového cla podľa nariadenia (ES) č. 1465/96 budú definitívne vybraté nasledovne: a) pri zabezpečených čiastkach, pri ktorých sa dá k spokojnosti colných orgánov preukázať, že sa týkajú dovozov mechanizmov so 17 alebo 23 krúžkami, bude vybratá čiastka rovná zabezpečenej čiastke, bude však limitovaná sumou vypočítanou v súlade s ustanoveniami článku 1 ods. 2 písm. a), pokiaľ bude nižšia ako zabezpečená čiastka. Ak sa nepodarí preukázať že zabezpečené čiastky sa týkajú mechanizmov so 17 alebo 23 krúžkami, bude sa uplatňovať nižšie uvedený pododsek b); b) pri čiastkach zabezpečených vzhľadom na iné mechanizmy ako mechanizmy so 17 a 23 krúžkami, výber bude na úrovni výšky cla definitívne uloženého, pokiaľ bude nižšie alebo rovnaké ako zabezpečená čiastka. V opačnom prípade bude výber limitovaný výškou zabezpečenej čiastky. 2. Uvoľnia sa zabezpečené sumy presahujúce definitívne sadzby antidumpingového cla. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 20. januára 1997 Za Radu predseda H. Van Mierlo [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. [2] Ú. v. ES L 187, 26.7.1996, s. 47. --------------------------------------------------