iii)

vykonávacie nástroje: aby sa rámec spolupráce mohol účinne vykonávať, sú potrebné nástroje v špecifickej oblasti mládeže, ako aj nástroje v iných súvisiacich oblastiach politiky. Nástroje pre špecifickú oblasť mládeže sú opísané v písmenách a) až g). Mali by sa využiť na podporu dvojitého prístupu, t. j. na vykonávanie špecifických iniciatív v oblasti mládeže, ako aj na podporu medziodvetvového prístupu na podporu začleňovania hľadiska mládeže do iných súvisiacich oblastí politiky. Pri začleňovaní by sa mali využívať tieto nástroje ako základ pre dialóg s inými oblasťami politiky a na ich podporu, aby sa do týchto oblastí podľa potreby začlenilo hľadisko mládeže. a) Získavanie poznatkov a politika v oblasti mládeže založená na dôkazoch: Politika v oblasti mládeže by sa mala zakladať na dôkazoch. Je potrebné, aby sa získalo lepšie poznanie a pochopenie životných podmienok, hodnôt a postojov mladých žien a mužov a aby sa toto začlenilo aj do iných príslušných oblastí politiky, aby bolo možné prijať vhodné a včasné opatrenia. Takúto znalosť je možné podporovať okrem iného prostredníctvom podpory Európskeho vzdelávacieho centra pre politiku v oblasti mládeže a jeho korešpondentov, analytickej kapacity pre celú EÚ (Eurydice), výskumu v oblasti mládeže, štúdií, špeciálnych prieskumov medzi európskou mládežou a sietí výskumných pracovníkov. Správa EÚ o mládeži bude dôležitým prínosom aj pre tvorbu politiky založenej na dôkazoch. Mala by sa podporovať spolupráca medzi príslušnými orgánmi, výskumnými pracovníkmi v oblasti mládeže, mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami a tými, ktorí pracujú s mládežou. b) Vzájomné učenie sa: V tomto rámci spolupráce je kľúčovým prvkom vzájomné učenie sa. Dáva príležitosť stanoviť osvedčené postupy v rôznych členských štátoch a podučiť sa z nich. Vzájomné učenie sa bude prebiehať napríklad prostredníctvom aktivít partnerského učenia sa, konferencií a seminárov, fór alebo expertných skupín na vysokej úrovni, ako aj prostredníctvom štúdií, analýz a webovej spolupráce so zapojením príslušných subjektov. Témy týchto aktivít by mali byť úzko prepojené s prioritami na príslušný trojročný pracovný cyklus. Všetky tieto iniciatívy by sa mali vypracovať s jasnými cieľmi a na základe jasného mandátu, harmonogramov a plánovaných výstupov, ktoré navrhne Komisia v spolupráci s členskými štátmi. Mal by pokračovať politický dialóg s tretími krajinami a spolupráca s medzinárodnými organizáciami ako Rada Európy, OECD (8) a Organizácia Spojených národov s cieľom zabezpečiť referenčný zdroj a zdroj inšpirácie. c) Správy o pokroku: Komisia by mala na konci každého pracovného cyklu – a v roku 2012 v prípade prvého cyklu v rámci nového rámca – pripraviť Správu EÚ o mládeži. Správa EÚ o mládeži bude mať dve časti: spoločnú správu Rady a Komisie (politická časť) a podporné dokumenty (štatistická a analytická časť). V správe EÚ o mládeži sa zhodnotí pokrok pri dosahovaní celkových cieľov rámca, ako aj pokrok týkajúci sa priorít definovaných pre najnovší pracovný cyklus a stanovia sa osvedčené postupy. Táto správa by mala vychádzať zo správ jednotlivých členských štátov o oblasti mládeže a o iných relevantných oblastiach politiky, ako aj z existujúcich informácií a štatistických údajov. Malo by sa zabrániť duplicitnej povinnosti podávať správy. Správa EÚ o mládeži by mala tiež slúžiť ako základ pre stanovenie nového súboru priorít pre ďalší pracovný cyklus. d) Šírenie výsledkov: Pre lepšie zviditeľnenie a väčší vplyv spolupráce v tomto rámci na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni by sa výsledky spolupráce mali vo veľkej miere rozširovať medzi všetky príslušné zainteresované strany, prípadne by sa mali prerokovať na úrovni generálnych riaditeľov alebo ministrov. e) Monitorovanie procesov: Na podporu dosahovania výsledkov prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie, ako aj zodpovednosti za metódu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ budú členské štáty a Komisia úzko spolupracovať pri riadení, realizácii a vyhodnocovaní procesu a jeho výsledkov. V tomto kontexte by sa mala práca uskutočňovať na základe existujúcich ukazovateľov, ktoré súvisia so situáciou mladých ľudí v oblastiach ako vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie, sociálne začlenenie, a prípadne by sa mali vypracovať návrhy prípadných nových ukazovateľov, ktoré by Rada zvážila. f) Konzultácie a štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami: Mal by sa rozvíjať a uskutočňovať štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami, ktorý slúži ako fórum pre pretrvávajúce spoločné úvahy o prioritách európskej spolupráce v oblasti mládeže, jej vykonávaní a nadväzovaní na ňu. Témy dialógu by mali byť v súlade s celkovými cieľmi európskej spolupráce v oblasti mládeže a s prioritami pre každý pracovný cyklus. Pre každý cyklus dialógu by sa mali stanoviť jasné ciele a realistické postupy, aby sa tak zabezpečila kontinuita a nadviazanie. Dialóg by mal byť čo najinkluzívnejší a mal by sa rozvíjať na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, a mali by sa doň zahrnúť výskumní pracovníci v oblasti mládeže a osoby pracujúce s mládežou. Taktiež by sa mal podporovať štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami v iných oblastiach politiky. Vykonávanie štruktúrovaného dialógu je podrobnejšie uvedené v prílohe III. g) Mobilizácia programov a fondov EÚ: Efektívne by sa mali využívať dostupné fondy EÚ, ako sú štrukturálne fondy, a príslušné programy, ako napríklad mládež v akcii, celoživotné vzdelávanie, kultúra, pokrok, médiá, Erasmus pre mladých podnikateľov a program pre konkurencieschopnosť a inovácie, ako aj súvisiace programy a fondy EÚ v oblasti vonkajších vzťahov a rozvojovej spolupráce.