ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Potenciál trhu práce v prípade určitých skupín, najmä žien a osôb s migrantským pôvodom, zostáva nevyužitý a stále existujú stimuly, ktoré odrádzajú ľudí, najmä druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, od práce. Osobitné charakteristiky daňového systému a zdravotného poistenia odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od nástupu do zamestnania alebo od zvýšenia počtu odpracovaných hodín. Prispieva to k nízkemu podielu žien pracujúcich na plný úväzok a k jednému z najnižších počtov priemerných hodín odpracovaných ženami v Únii, a to napriek vysokej miere zamestnanosti žien. Hoci v dôsledku zavedenia minimálnej mzdy došlo k miernemu prechodu od „minizamestnaní“ k štandardnému zamestnaniu, približne sedem miliónov zamestnancov stále tvoria „minizamestnané“ osoby (z ktorých 5 miliónov má minizamestnanie ako jedinú zárobkovú činnosť). Oslobodenie minizamestnaní od dane z príjmu fyzických osôb – a v mnohých prípadoch aj od všetkých sociálnych príspevkov zamestnancov – môže odrádzať pracovníkov od toho, aby prešli na pracovné miesta so zárobkom vyšším, než je prahová hodnota pre minizamestnania vo výške 450 EUR mesačne. Tieto negatívne stimuly sú v mnohých prípadoch ešte silnejšie v prípade manželov, ktorí podliehajú spoločnému zdaňovaniu príjmu. Pozitívny dosah na príjmy domácností a spotrebu pochádzajúci z mierneho nárastu viacerých dávok a kompenzácie fiškálnej záťaže zvýšenej v dôsledku inflácie môže byť vo veľkej miere vykompenzovaný vyššími sociálnymi príspevkami zamestnancov. Daňovo-odvodové zaťaženie na úrovni minimálnej mzdy je v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké, čo má za následok nižšie príjmy na spodnom konci mzdovej škály. Zníženie zamestnaneckých príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo dane z príjmov fyzických osôb, a to aj prostredníctvom cielených príspevkov alebo náhrad, by toto daňovo-odvodové zaťaženie znížilo, čím by sa následne zvýšil disponibilný príjem osôb s nízkou mzdou a tým aj možnosti spotreby.
(8)

V roku 2015 bola miera zamestnanosti osôb vo veku 55 až 64 rokov na úrovni 46,3 % (priemer EÚ: 53,3 %) a v porovnaní s ostatnými členskými štátmi sa Rakúsko umiestnilo na 19. mieste. Od roku 2014 sú v platnosti ďalšie opatrenia na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, ktoré boli do určitej miery účinné. Zatiaľ nie je jasné, či tieto opatrenia v strednodobom horizonte zvrátia trend zaostávania skutočného veku odchodu do dôchodku v Rakúsku za priemerom Únie. Dĺžka dôchodku sa navyše zvyšuje následkom vyššej strednej dĺžky života. Zákonný vek odchodu do dôchodku pre ženy sa bude len postupne zvyšovať a zosúlaďovať so zákonnými vekom pre mužov – tento proces sa začne v roku 2024 a skončí sa v roku 2033. V Rakúsku nie je zákonný vek odchodu do dôchodku viazaný na zvyšovanie strednej dĺžky života. Podľa odhadov Komisie v roku 2040 výdavky na dôchodky vzrastú o 0,8 % HDP v porovnaní s rokom 2013. V dlhodobom horizonte (2060) sa očakáva nárast výdavkov na dôchodky o 0,5 % HDP. V roku 2040 sa očakáva aj nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť o 1 % HDP a v roku 2060 o 1,3 % HDP oproti roku 2013. Spolu s predpokladaným zvýšením výdavkov na dlhodobú starostlivosť to predstavuje stredne závažné riziko pre fiškálnu udržateľnosť Rakúska.
(7)

Švédsky trh s bývaním je aj naďalej potenciálnym zdrojom nestability. V posledných 20 rokoch ceny obytných nehnuteľností takmer neustále rástli, najmä v metropolitných oblastiach Štokholmu a Göteborgu. Ceny obytných nehnuteľností stále rastú, a to nielen z dôvodu pevných základných ukazovateľov, ako je rast disponibilných príjmov, ale tiež v dôsledku štrukturálnych nedostatkov na trhu s bývaním. Ponuku obytných nehnuteľností brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, vysoký stupeň regulácie nájmu, slabá hospodárska súťaž v stavebníctve, nedostatočná dostupnosť pozemkov pre novú výstavbu a zdĺhavé a zložité plánovacie postupy. Súčasná koncepcia dane z transakcií týkajúcich sa kapitálových ziskov z predaja nehnuteľností obmedzuje potenciál efektívnejšieho využívania súčasného bytového fondu. Štrukturálne nedostatky vedú k nedostatočným investíciám do bývania a všeobecnej nedostatočnej ponuke bývania a prispievajú k neustálemu nárastu cien obytných nehnuteľností. Nedostatok cenovo dostupného bývania takisto obmedzuje mobilitu na trhu práce a je prekážkou účinného začlenenia prisťahovalcov do trhu práce. Vláda prijala určité opatrenia vrátane zvýšenia verejného financovania pre investície do sektora bývania a zjednodušenia niektorých postupov plánovania. V decembri 2015 sa v rámci prieskumu hospodárskej súťaže v stavebníctve navrhol súbor možných opatrení, ako napr. zvýšenie transparentnosti v oblasti zákaziek na výstavbu sociálneho bývania. Vláda však nedosiahla žiadny pokrok pri reforme systému stanovovania nájomného.
(6)

Zabezpečenie ponuky pracovnej sily vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie na trh práce a zlepšenie zamestnateľnosti znevýhodnených skupín naďalej zostáva výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú bydlisko v Dánsku už dlhú dobu, a mladých ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, ktoré boli odsúhlasené na trojstranných rokovaniach v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov a migrantov, ktorí práve pricestovali. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom účinnejšie zahrnúť na trh práce ďalšie marginalizované skupiny.
(7)

Mali by sa zlepšiť a zefektívniť investície do ľudského kapitálu s cieľom poskytnúť väčšiemu počtu ľudí kvalitné a relevantné zručnosti a kompetencie, riešiť nedostatok zručností a položiť základy hladkého prechodu zo vzdelávania do práce a zachovania zamestnateľnosti. Zlepšenie výkonnosti a relevantnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy pomôže znížiť počet novo nezamestnaných osôb. Na tento účel by sa mali modernizovať systémy vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s európskym semestrom, závermi Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (1) a odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (2).
(2)

V nadväznosti na zverejnenie správy Addressing Base Erosion and Profit Shifting (Riešenie narúšania základu dane a presunu ziskov – BEPS) vo februári 2013 prijala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a krajiny skupiny G20 v septembri 2013 pätnásťbodový akčný plán na riešenie BEPS. Ako výsledok spoločného projektu boli v októbri 2015 zverejnené záverečné správy týkajúce sa opatrenia 6 (zabrániť poskytovaniu výhod plynúcich zo zmluvy za nenáležitých okolností) a opatrenia 7 (zabrániť umelému vyhýbaniu sa statusu stálej prevádzkarne). Obidve správy navrhujú, aby sa zmenila Modelová daňová zmluva OECD a aby sa zmeny začlenili do konca roka 2016 do mnohostranného nástroja, ktorým sa vykonávajú výsledky práce na otázkach súvisiacich s daňovými zmluvami, v súlade s mandátom projektu OECD a G20. Zmeny navrhované v týchto dvoch správach majú spoločne umožniť krajinám, aby riešili problematické otázky daňových zmlúv súvisiace s narúšaním základu dane a presunom ziskov.
(9)

Cesty zvyšovania úrovne zručností by sa zamerali na dospelých s nízkou úrovňou zručností, vedomostí a kompetencií, ktorí nemajú nárok na podporu v rámci záruky pre mladých ľudí (2), a poskytli by im pružné možnosti na zlepšenie ich gramotnosti, matematickej gramotnosti a digitálnej kompetencie a na dosahovanie pokroku na ceste za vyššími úrovňami v rámci Európskeho kvalifikačného rámca (EKR), ktoré sú dôležité pre trh práce a aktívnu účasť v spoločnosti. Dalo by sa to dosiahnuť poskytovaním vzdelávania a odbornej prípravy vo vhodných vzdelávacích prostrediach, v ktorých kvalifikovaní učitelia a školitelia uplatňujú vyučovacie metódy prispôsobené dospelým osobám a využívajú potenciál digitálneho vzdelávania.
3.

Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby mali všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu k dispozícii účinný opravný prostriedok, a to najmä tým, že zabezpečí: a) plné fungovanie nového odvolacieho orgánu zriadením plánovaných 20 odvolacích výborov do konca februára 2017 a v prípade potreby zvýšením tohto počtu, a to na základe posúdenia potrieb uvedeného nižšie; b) zodpovedajúce ľudské zdroje pre odvolací orgán a výbory vrátane podporných zamestnancov, aby mohli vybavovať všetky nevybavené a pravdepodobné budúce odvolania vrátane odvolaní v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka; c) aby sa čo najskôr vyriešili všetky v súčasnosti nevybavené žiadosti o súdne preskúmanie správnych rozhodnutí; d) zvýšenie počtu rozhodnutí prijímaných každým výborom, a to v prípade potreby tiež naplánovaním častejších zasadnutí, využívaním právnej pomoci pri príprave rozhodnutí, špecializáciou výborov a zapojením členov výboru na plný úväzok bez toho, aby bola dotknutá ich nezávislosť; e) dostatočnou odbornou prípravou členov odvolacieho výboru, a to v prípade potreby s podporou zo strany EASO. Grécke orgány by mali na základe úplného a priebežného posúdenia potrieb určiť počet odvolacích výborov v rámci nového odvolacieho orgánu, ktoré sú potrebné na preskúmanie všetkých odvolaní podaných žiadateľmi o medzinárodnú ochranu, objem ľudských zdrojov potrebných na zabezpečenie ďalšieho plynulého fungovania týchto výborov a akékoľvek iné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné, ako sú napríklad zmeny pracovných metód. Toto by malo zahŕňať najmä posúdenie otázky, či 20 odvolacích výborov, ktoré sa majú zriadiť do konca februára 2017, je dostatočný počet.
(25)

Do nového zákona bolo zahrnuté aj poskytnutie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom v štádiu odvolacieho konania (zákon č. 4375/2016). Ešte sa však neprijali všetky opatrenia potrebné na vykonávanie tohto zákona v praxi. Ministerské rozhodnutie, ktorým sa vykonávajú ustanovenia o právnej pomoci podľa zákona č. 4375/2016, bolo prijaté 9. septembra 2016 a podľa gréckych orgánov by sa mali po vydaní rozhodnutia rýchlo prijať všetky potrebné kroky na poskytnutie bezplatnej právnej pomoci všetkým žiadateľom v štádiu odvolacieho konania v Grécku. Financovanie bezplatnej právnej pomoci je zabezpečené z národného programu v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF). Okrem toho bola s UNHCR uzavretá dohoda o grante v rámci núdzovej finančnej pomoci z fondu AMIF v celkovej výške 30 miliónov EUR (25). UNHCR tieto finančné prostriedky použije okrem iného na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom o medzinárodnú ochranu v štádiu odvolania do začiatku roka 2017, keď by grécke orgány mali zaviesť vlastný program bezplatnej právnej pomoci. Dňa 19. septembra Grécko informovalo Komisiu, že zoznam právnikov, ktorý bude viesť azylová služba, sa vypracuje do začiatku roka 2017. Grécko by malo bezodkladne vykonať potrebné kroky na zaručenie práva na bezplatnú právnu pomoc v konaní o azyle.
(9)

Rady pre produktivitu by mali mať kontakty s radami pre produktivitu v iných zúčastnených členských štátoch s cieľom vymieňať si názory a najlepšie postupy, a to aj pri zohľadnení širšieho rozmeru eurozóny a Únie. Komisia by mohla uľahčiť výmenu názorov medzi radami pre produktivitu všetkých zúčastnených členských štátov. Mala by existovať aj pravidelná diskusia medzi radami pre produktivitu a Výborom pre hospodársku politiku v otázkach spadajúcich do oblasti jeho pôsobnosti, a to so zapojením príslušných expertov v nezúčastnených členských štátoch.
(5)

Výmena osobných údajov prostredníctvom EWRS by sa mala uskutočniť v súlade s požiadavkami smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (5) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6). Hoci sa podľa smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001 zo zásady vylučuje spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov vrátane údajov týkajúcich sa zdravia jednotlivca, takéto spracovanie je však povolené, pokiaľ je nevyhnutné na ochranu životných záujmov údajového subjektu, v súlade s článkom 8 ods. 2 písm. c) smernice 95/46/ES a článkom 10 ods. 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 45/2001, a takisto z dôvodov závažného verejného záujmu pod podmienkou poskytnutia vhodných záruk, ako sa stanovuje v práve Únie alebo členského štátu v súlade s článkom 8 ods. 4 smernice 95/46/ES a článkom 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 45/2001.
(18)

Aj napriek tomu, že v acquis Únie sa v súvislosti s legálnou migráciou a azylom stanovuje rovnaké zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi, pokiaľ ide o uznávanie kvalifikácií, a dokonca sa v ňom uvádzajú aj opatrenia na uľahčenie situácie osôb, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ (3) poskytuje medzinárodná ochrana, aj naďalej pretrváva vysoká miera príliš vysokej kvalifikácie a nedostatočnej zamestnanosti štátnych príslušníkov tretích krajín s terciárnym vzdelaním. Spoluprácou medzi Úniou a tretími krajinami, pokiaľ ide o transparentnosť kvalifikácií, sa môže podporiť integrácia migrantov do trhov práce v Únii. V dôsledku rastúcich migračných tokov do Únie a z nej je potrebné lepšie pochopenie a spravodlivé uznávanie kvalifikácií udelených mimo Únie.
(10)

S cieľom zabezpečiť, aby spotrebitelia plne chápali dôsledky prechodu na WLTP, by mali všetky zainteresované strany usporiadať informačné kampane alebo sa na nich podieľať a vysvetliť vplyv nového skúšobného postupu na hodnoty spotreby paliva a emisií CO2. Do týchto informačných kampaní by sa mali zapojiť verejné orgány, spotrebiteľské organizácie, environmentálne a mimovládne organizácie, združenia automobilistov a automobilový priemysel.
(8)

Pri riešení ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti môžu byť nápomocné moderné technológie na monitorovanie dopravných tokov, najmä na diaľniciach a iných dôležitých cestách, ktoré určili členské štáty. Z tohto hľadiska by sa malo podporovať používanie monitorovacích systémov a systémov dohľadu, ktoré umožňujú automatické rozpoznávanie EČV na účely presadzovania práva, na ktoré by sa vzťahovali platné pravidlá pre kamerový dohľad vrátane záruk ochrany údajov. Mohlo by to pomôcť pri dohľade nad hlavnými európskymi dopravnými koridormi, ktoré používa značný počet cestujúcich a vozidiel na presun v rámci Únie, a to bez neprimeraného dosahu na tok dopravy.
(10)

Potrební sú multidisciplinárne vyškolení a kompetentní pracovníci so všetkými príslušnými spôsobilosťami, aby sa zabezpečilo, že vnútroštátne orgány budú schopné reagovať na potreby, najmä v situáciách, keď členské štáty čelia výraznej záťaži pri plnení povinnosti navrátenia neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín. Pri organizovaní tohto integrovaného a koordinovaného prístupu by členské štáty mali v plnej miere využívať dostupné finančné nástroje, programy a projekty Únie v oblasti návratu, a to najmä Fond pre azyl, migráciu a integráciu. V tejto súvislosti by členské štáty mali zohľadniť aj migračný tlak, ktorému príslušné orgány čelia.
27.

Komisia vo svojom odporúčaní o zásade právneho štátu v súvislosti so zákonom z 22. decembra 2015 zdôraznila, že prezident republiky by nemal mať právomoc iniciovať disciplinárne konanie, a skonštatovala, že odstránenie tohto ustanovenia v zákone z 22. júla 2016 predstavuje zlepšenie. Komisia takisto pripomína, že ustanovenie zákona z 22. decembra 2015, ktorým sa zapájali iné štátne inštitúcie do disciplinárneho konania týkajúceho sa sudcov ústavného súdu, bolo ústavným súdom vyhlásené za protiústavné v jeho rozsudku z 9. marca 2016 a bolo kritizované Benátskou komisiou v jej stanovisku z 11. marca 2016. Komisia je preto znepokojená opätovným zavedením ustanovenia, ktorým sa prezidentovi republiky udeľuje právomoc iniciovať disciplinárne konanie. To, že tieto konania by mohli iniciovať inštitúcie mimo súdnictva, ako aj to, že tieto inštitúcie môžu podať sťažnosť na disciplinárny súd prvého stupňa, ak disciplinárny úradník nezistí dôvody na začatie disciplinárneho konania, by mohlo ovplyvniť nezávislosť ústavného súdu.
3.

Členské štáty by mali odoberať vzorky potravín v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 333/2007 (2). Výber vzoriek by mal zahŕňať primeraný počet balených potravín. Vzorky materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami by sa mali odoberať v súlade s najlepšími postupmi vhodnými pri konkrétnych materiáloch alebo výrobkoch uvedenými v usmerneniach. Ďalšie možné zdroje MOH z dôvodu používania ďalších materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami v dodávateľskom reťazci (napríklad pri skladovaní alebo spracúvaní) by sa mali preskúmať, ak existujú jasné indície, že prispievajú k výskytu MOH. Výber vzoriek balených potravín by mal byť zameraný na komodity, ktoré sa blížia k dátumu minimálnej trvanlivosti, a na prípady, keď skladovanie alebo spracovanie prebieha pri pomerne vysokej teplote.
(7)

Rada 12. júla 2016 odporúčala Lotyšsku zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 obmedzila len na úľavy súvisiace so systémovou dôchodkovou reformou a s rozsiahlou štrukturálnou reformou v zdravotníctve. Po zohľadnení týchto úľav by sa v roku 2017 povolilo zhoršenie štrukturálneho salda o najviac 1,0 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že Lotyšsko v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Lotyšsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) na úrovni 6,0 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške 0,3 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Lotyšsku hrozilo riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.
(7)

Vzhľadom na prognózovaný nárast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pretrvávajú obavy v súvislosti s dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou. Podľa dôchodkovej reformy z roku 2012 by sa malo každých päť rokov od prijatia reformy uskutočniť monitorovanie a vyhodnotenie udržateľnosti dôchodkového systému. Vláda vykonala prvé hodnotenie v predstihu, a to už v roku 2016. Napriek tomu, že v preskúmaní sa dospelo k záveru, že v rámci dôchodkového systému sa stále zaznamenáva opakovaný prebytok, ktorý umožnil naakumulovať značné dôchodkové rezervy, očakáva sa, že od roku 2023 sa v rámci dôchodkového systému zaznamená schodok, pokiaľ ide o pomer medzi výdavkami na dávky a príspevkami. Podľa nedávnej revidovanej demografickej prognózy Eurostatu bude prognózovaný nárast obyvateľstva menej významný, než sa očakávalo. To bude mať vplyv na index ekonomického zaťaženia, ktorý sa bude zvyšovať rýchlejšie, než sa predpokladalo, a povedie k vyššiemu predpokladanému nárastu verejných výdavkov na dôchodky. Pokiaľ ide o naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, ako to odporučila Rada v roku 2016, nedošlo k žiadnemu pokroku. Luxembursko je jediným členským štátom, v ktorom nebolo na obdobie rokov 2013 až 2060 schválené zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku. Predpokladá sa, že v Luxembursku dôjde do roku 2060 k najvyššiemu nárastu podielu ekonomicky závislých obyvateľov v EÚ. Vo veci predčasného odchodu do dôchodku dosiahlo Luxembursko obmedzený pokrok. V júli 2015 bol parlamentu predložený návrh zákona, ktorým sa mení systém predčasného odchodu do dôchodku, ktorý sa stále prerokúva. Vo všeobecnosti je predčasný odchod do dôchodku stále veľmi rozšírený a stimulačné opatrenia, ktoré motivujú pracovať do vyššieho veku, sú aj naďalej obmedzené. Vzhľadom na revíziu demografickej prognózy Luxembursko čelí ďalším rizikám súvisiacim s výdavkami na dlhodobú starostlivosť. Tieto výdavky vyjadrené ako podiel HDP dosahujú už teraz jednu z najvyšších úrovní medzi členskými štátmi a predpokladá sa, že do roku 2060 sa zvýšia z 1,5 % HDP na 3,2 % HDP. Parlament prerokúva návrh reformy poistenia dlhodobej starostlivosti.
(9)

Od Slovinska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na úroveň jeho dlhu, očakáva, že v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k primeranému strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) nesmie prekročiť 0,6 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Podľa prognózy Slovinsko dodrží dlhové pravidlo v rokoch 2017 a 2018. Rada celkovo zastáva názor, že Slovinsko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia a že na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu budú v roku 2018 potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Slovinsku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Slovinsku. Okrem toho existuje značná neistota, pokiaľ ide o cyklickú pozíciu v konkrétnych odvetviach v Slovinsku vzhľadom na obzvlášť silný hospodársky útlm v období rokov 2008 – 2013 a práve realizované veľké štrukturálne reformy a reformy finančného sektora.
(5)

Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 vláda plánuje zhoršenie celkového deficitu z 1,8 % HDP v roku 2016 na 2,4 % HDP v roku 2017 aj v roku 2018 a následne postupné zlepšenie na 1,2 % HDP do roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit na úrovni 1,7 % HDP do roku 2016 a následne revidovaný na úroveň 1,5 % HDP od roku 2017 – by sa mal podľa plánu dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného (4) štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ počas trvania programu dosiahnuť nepodarilo. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne na 61 % do konca roku 2021. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy je optimistický, z čoho vyplýva riziko pre dosiahnutie cieľových deficitov.