A6.

Znenie IAS 38 Nehmotný majetok sa mení nasledovne: Úvod Ruší sa odsek 7. Štandard Odsek 7 je doplnený o nasledujúcu definíciu: Špecifická hodnota jednotky je súčasná hodnota peňažných tokov, ktoré jednotka očakáva z ďalšieho používania majetku a z jeho vyradenia po skončení doby použiteľnosti alebo z úhrady záväzku. V odseku 7 sa menia nasledujúce definície: Odpisovateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, znížená o jeho reziduálnu hodnotu. Obstarávacia cena je zaplatená suma peňazí alebo peňažných ekvivalentov alebo reálna hodnota inej odmeny, ktorá je poskytnutá za účelom obstarania majetku v čase jeho obstarania alebo výroby. Reziduálna hodnota nehmotného majetku je odhadovaná suma, získanie ktorej jednotka v súčasnosti očakáva z vyradenia majetku po odpočítaní odhadovaných nákladov na jeho vyradenie, ak bol tento majetok dlhšie používaný a jeho stav zodpovedá očakávanému stavu ku koncu jeho doby použiteľnost,. Doba použiteľnosti je: a) obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude jednotke k dispozícii na používanie; alebo (b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých tvorbu z daného majetku jednotka očakáva. Znenie odseku 18 a nadpis hneď pred týmto odsekom sa menia nasledovne: Vykazovanie a oceňovanie 18. Aby bolo možné vykázať danú položku ako nehmotný majetok, musí jednotka preukázať, že táto položka spĺňa: a) definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 7-17); a (b) kritériá vykazovania stanovené v tomto štandarde (pozri odseky 19-55). To zahŕňa počiatočné náklady, ktoré vznikli v súvislosti obstaraním alebo interným vytvorením nehmotného majetku a následné náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravu tohto majetku. Pridáva sa odsek 18A. 18A. Vzhľadom na svoj charakter nie je nehmotný majetok často predmetom rozšírenia ani výmeny jeho častí. Väčšina následných výdavkov v súvislosti s nehmotným majetkom má preto skôr charakter zvyšovania budúcich ekonomických úžitkov z existujúceho nehmotného majetku a nespĺňa tak definíciu nehmotného majetku ani súvisiace kritériá vykazovania, ako ich stanovuje tento štandard. Okrem toho je často zložité priradiť takéto následné výdavky priamo konkrétnemu nehmotnému majetku, teda nie podniku ako celku. Preto sa následné výdavky, teda výdavky vynaložené po prvotnom vykázaní kúpeného nehmotného majetku alebo po dokončení interne vytvoreného nehmotného majetku, vykazujú v účtovnej hodnote nehmotného majetku. V súlade s odsekom 51 sa následné výdavky na obchodné značky, názvy novín, vydavateľské názvy, zoznamy zákazníkov a položky, ktoré sú vo svojej podstate podobné (či už obstarané externe alebo interne vytvorené) vždy vykazujú ako zisk alebo strata, aby sa tak predišlo vykazovaniu interne vytvoreného goodwillu. Znenie odseku 24 sa mení nasledovne: 24. Obstarávacia cena nehmotného majetku zahŕňa: a) nákupnú cenu, vrátane dovozných ciel a neodpočítateľných daní po odpočítaní obchodných zliav a rabatov; a (b) všetky priamo priraditeľné náklady v súvislosti s prípravou nehmotného majetku na jeho zamýšľané použitie. Pridávajú sa odseky 24A-24D. 24A. Príklady priamo priraditeľných nákladov: a) náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) v priamej súvislosti so sprevádzkovaním majetku; a (b) poplatky za súvisiace služby. 24B. Príklady nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny nehmotného majetku: a) náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane nákladov na reklamu a podporu predaja); (b) náklady na bežnú činnosť v novej lokalite alebo s novou skupinou zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu); a (c) administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru. 24C. Vykazovanie obstarávacej ceny v účtovnej hodnote nehmotného majetku končí s jeho premenou do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. Preto sa do účtovnej hodnoty tohto majetku nezahŕňajú náklady na jeho využívanie alebo opakované sprevádzkovanie. Do účtovnej hodnoty nehmotného majetku sa napríklad nezahŕňajú nasledujúce náklady: (a) náklady počas obdobia, kým sa už prevádzkyschopný majetok nezačne využívať v súlade so zámerom manažmentu; a (b) počiatočné prevádzkové straty majetku, napríklad dovtedy, kým sa nezvýši dopyt po majetku. 24D. V súvislosti s vývojom nehmotného majetku dochádza aj k určitým činnostiam, ktoré nesúvisia s premenou tohto majetku do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie spôsobom, ktorý určil manažment. Tieto vedľajšie prevádzky sa môžu vyskytovať tak pred, ako aj počas činností súvisiacich s vývojom. Keďže príležitostné činnosti nie sú potrebné na premenu majetku do stavu potrebného na ich prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu, výnosy a príslušné náklady vedľajších prevádzok sa vykazujú ako zisk alebo strata a začlenia sa do príslušných klasifikácií nákladov a výnosov. Znenie odseku 34 sa mení nasledovne: 34. Je možné obstarať jednu alebo viac položiek nehmotného majetku výmenou za nepeňažný majetok alebo za kombináciu peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca analýza sa jednoducho týka výmeny jednej položky nepeňažného majetku za inú, platí však pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takéhoto nehmotného majetku sa oceňuje v reálnej hodnote, s výnimkou prípadov, ak (a) má daná výmenná transakcia nekomerčný charakter, alebo (b) nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu získaného ani poskytnutého majetku. Získaný majetok sa týmto spôsobom oceňuje aj vtedy, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaný majetok neoceňuje v reálnej hodnote, dôjde k oceneniu jeho obstarávacej ceny na základe účtovnej hodnoty poskytnutého majetku. Pridávajú sa odseky 34A a 34B: 34A. Pri určení toho, či má výmenná transakcia komerčný charakter, vychádza jednotka z predpokladaného rozsahu zmeny budúcich peňažných tokov v dôsledku transakcie. Výmenná transakcia má komerčný charakter vtedy, ak: (a) konfigurácia peňažných tokov (ich riziko, časový priebeh a sumy) získaného majetku sa líši od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku; alebo (b) je dôsledkom transakcie zmena špecifickej hodnoty tej časti činností jednotky, ktorej sa transakcia týka; a (c) rozdiel v zmysle bodu (a) alebo (b) je vo vzťahu k reálnej hodnote majetku významný. Za účelom stanovenia, či má daná výmenná transakcia komerčný charakter, musí špecifická hodnota tej časti činností jednotky, ktorých sa týka transakcia, zodpovedať peňažným tokom po zdanení. Výsledok týchto analýz je natoľko jednoznačný, že jednotka nemusí v tejto súvislosti vykonávať ďalšie podrobné výpočty. 34B. Odsek 19 v bode (b) stanovuje pre vykazovanie nehmotného majetku podmienku, aby bola spoľahlivo oceniteľná obstarávacia cena majetku. Reálnu hodnotu nehmotného majetku, na ktoré nemožno vzťahovať žiadne porovnateľné trhové transakcie, možno spoľahlivo oceniť vtedy, ak (a) pre daný majetok neexistuje významný rozptyl v odhadoch jeho reálnej hodnoty, alebo (b) je možné pravdepodobnosť rôznych odhadov reálne vyhodnotiť a použiť pri odhade reálnej hodnoty. Ak môže jednotka spoľahlivo určiť reálnu hodnotu či už získaného alebo poskytnutého majetku, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny získaného majetku reálna hodnota poskytnutého majetku, pokiaľ je reálna hodnota získaného majetku oveľa evidentnejšia. Ruší sa odsek 35. Znenie odseku 54 sa mení nasledovne: 54. Obstarávacia cena interne vytvoreného nehmotného majetku zahŕňa všetky priamo priraditeľné náklady na vytvorenie, výrobu a prípravu majetku do stavu, kedy ho možno začať využívať v súlade so zámerom spôsobom, ktorý určil manažment. Príklady priamo priraditeľných nákladov: (a) náklady na materiály a služby, ktoré sa použili alebo spotrebovali pri vytvorení nehmotného majetku; (b) náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) vyplývajúce z vytvorenia nehmotného majetku; (c) poplatky za registráciu zákonného práva; a (d) amortizácia patentov a licencií, ktoré sa využili pri vytváraní nehmotného majetku. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery stanovuje kritériá na vykazovanie úrokov ako súčasti obstarávacej ceny interne vytvoreného nehmotného majetku. Ruší sa nadpis pred odsekmi 60-62. Rušia sa odseky 60 a 61. Ruší sa odsek 62, pričom jeho obsah sa presúva do odseku 18A. Znenie nadpisu pred odsekom 63 sa mení nasledovne: Oceňovanie po vykázaní Znenie odsekov 76 a 77 sa mení nasledovne: 76. Ak sa zvýši účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia, toto zvýšenie je účtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia. Zvýšenie je vykazované v zisku alebo strate v rozsahu, v ktorom zrušuje zníženie z precenenia rovnakého majetku, ktorý bol predtým vykazovaný v zisku alebo strate. 77. Ak sa účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia zníži, toto zníženie sa vykazuje ako zisk alebo strata. Toto zníženie je však zaúčtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia vo výške akéhokoľvek existujúceho úverového zostatku prebytku z precenenia daného majetku. Znenie odsekov 79 a 80 sa mení nasledovne: 79. Odpisovateľná suma nehmotného majetku je systematicky rozvrhnutá na dobu jeho použiteľnosti. Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že doba použiteľnosti nehmotného majetku nepresiahne 20 rokov od dátumu, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia začína vtedy, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia končí ukončením vykazovania majetku. 80. Amortizácia sa vykazuje aj vtedy, ak sa zvýšila, napríklad, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma daného majetku. Pri určovaní doby použiteľnosti nehmotného majetku sa berie do úvahy viacero faktorov, ako: (a) očakávané využívanie daného majetku jednotkou, a či by tento majetok mohla efektívne riadiť iná manažérska skupina; (b) typický výrobný životný cyklus daného majetku a zverejnené informácie o odhadoch doby použiteľnosti podobných druhov majetku s podobným využitím; (c) potenciál technického, technologického, komerčného a iných druhov zastarania; (d) stabilita odvetvia, v ktorom sa daný majetok využíva a zmeny v trhovom dopyte po výrobkoch alebo službách, ktoré sa vyrábajú s použitím daného majetku; (e) očakávané opatrenia konkurentov alebo možných konkurentov; (f) výška potrebných výdavkov na údržbu, aby bolo možné dosiahnuť očakávané budúce ekonomické úžitky z daného majetku, a schopnosti a zámer jednotky dosiahnuť túto úroveň; (g) dĺžka riadenia majetku a zo zákona vyplývajúce alebo podobné obmedzenia vzťahujúce sa na jeho používanie, napríklad dátumy splatnosti súvisiacich lízingov; a (h) či je doba použiteľnosti daného majetku závislá od doby použiteľnosti iného majetku jednotky. Znenie odsekov 88-90 sa mení nasledovne: 88. Použitá metóda odpisovania odráža spôsob, akým jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku. Ak tento spôsob nemožno spoľahlivo určiť, je potrebné používať lineárnu metódu. Odpisové zaťaženie za každé obdobie sa vykazuje v zisku alebo strate s výnimkou prípadov, keď iný štandard povoľuje alebo vyžaduje, aby bolo zahrnuté do účtovnej hodnoty iného majetku. 89. Na rozvrhnutie odpisovateľnej hodnoty majetku na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe existujú rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchleného odpisovania a metódu výrobných jednotiek. Výber metódy odpisovania závisí od očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z daného majetku a zvolenú metódu je potrebné uplatňovať konzistentne od obdobia k obdobiu, s výnimkou prípadov, ak sa zmení očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov. Len výnimočne však jestvujú presvedčivé argumenty v prospech inej metódy odpisovania nehmotného majetku, ktorá by viedla k nižšej sume akumulovanej amortizácie ako pri použití lineárnej metódy. 90. Amortizácia sa zvyčajne vykazuje v zisku alebo strate. Niekedy sa však budúce ekonomické úžitky, ktoré sa spájajú s majetkom, spotrebujú na tvorbu iného majetku. V takom prípade predstavujú náklady na odpisy súčasť obstarávacej ceny tohto iného majetku a sú zahrnuté do jeho účtovnej hodnoty. Napríklad amortizácia nehmotného majetku, ktorý sa využíva vo výrobnom procese, je zahrnutá do účtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2 Zásoby). Znenie odseku 93 sa mení nasledovne: 93. Pri odhadoch reziduálnej hodnoty majetku sa vychádza zo spätne získateľnej sumy pri vyradení na základe cien prevládajúcich k dátumu odhadu pri predaji podobného majetku, ktorý dospel ku koncu svojej doby použiteľnosti, a ktorý sa využíval podobným spôsobom. Reziduálna hodnota sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého finančného roka. Zmena reziduálnej hodnoty majetku sa účtuje ako zmena v účtovnom odhade v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. Pridáva sa odsek 93A. 93A. Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa môže zvýšiť na sumu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako účtovná hodnota majetku. V takom prípade sa účtujú náklady na odpisy majetku v nulovej hodnote dovtedy, kým sa jeho reziduálna hodnota nezníži na sumu nižšiu ako jeho účtovná hodnota. Znenie odsekov 94 a 95 sa mení nasledovne: 94. Doba odpisovania a metóda odpisovania sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého fiannčného roka. Ak sa očakávaná doba použiteľnosti majetku významne líši od predchádzajúcich odhadov, je potrebné primerane upraviť dobu odpisovania. Ak došlo k zmene očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku, je potrebné zmeniť metódu odpisovania tak, aby čo najlepšie odrážala túto zmenu režimu spotreby. Takéto zmeny sa účtujú ako zmeny v účtovných odhadoch v zmysle IAS 8. 95. Počas doby životnosti nehmotného majetku môže byť zistené, že odhad jeho doby použiteľnosti je nevhodný. Napríklad vykázanie straty zo zníženia hodnoty môže naznačovať, že je potrebné zmeniť dobu odpisovania. Znenie odsekov 103 a 104 sa mení nasledovne: 103. K ukončeniu vykazovania nehmotného majetku dochádza: (a) pri vyradení; alebo (b) ak sa s používaním ani vyradením majetku nespájajú žiadne budúce ekonomické úžitky. 104. Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania nehmotného majetku sa určuje ako rozdiel medzi prípadným výsledným výnosom z vyradenia a účtovnou hodnotou daného majetku. Je zahrnutý do zisku alebo straty k dátumu ukončenia vykazovania majetku (ak IAS 17, v súvislosti s predajom a spätným lízingom, nevyžaduje inak). Zisky v tejto súvislosti sa nevykazujú ako výnos. Pridávajú sa odseky 104A-104C. 104A. K vyradeniu nehmotného majetku môže dôjsť rôznymi spôsobmi (napr. predajom, dohodou o finančnom lízingu alebo darovaním). Na určenie dátumu vyradenia takéhoto majetku sa vzťahujú kritériá vykazovania zisku z predaja tovaru v IAS 18 Výnos. Na vyradenie predajom a spätný lízing sa vzťahujú ustanovenia IAS 17. 104B. Ak jednotka v zmysle zásady vykazovania v odseku 19 vykazuje náklady na obnovu častí nehmotného majetku v rámci účtovnej hodnoty tohto majetku, potom ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenenej časti. Ak jednotka nemôže určiť účtovnú hodnotu vymenenej časti, možno použiť ako indíciu obstarávacej ceny vymenenej časti v čase jej obstarania alebo interného vytvorenia náklady na obnovu majetku. 104C. Pohľadávka na odmenu pri vyradení nehmotného majetku sa prvotne vykáže v jeho reálnej hodnote. Pri odloženej platbe za nehmotný majetok sa prijatá odmena prvotne vykáže v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi menovitou sumou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa vykazuje v zmysle IAS 18 ako výnos z úrokov, ktorý tak predstavuje efektívny výnos z pohľadávky. Ruší sa odsek 105. Znenie odseku 106 sa mení nasledovne: 106. Amortizácia nehmotného majetku sa nekončí, ak sa nevyužíva alebo je držaný na vyradenie, a to až dovtedy, kým nie je v plnej výške odpísaný. V odseku 107 sa ruší veta „ Porovnateľné informácie sa nepožadujú “. Znenie bodu (e) odseku 111 sa mení nasledovne: e) suma zmluvných záväzkov na nadobudnutie nehmotného majetku. Znenie bodu (a)(iii) odseku 113 sa mení nasledovne: (iii) účtovná hodnota, ktorá by bola vykázaná, ak by bola precenená trieda nehmotného majetku vykazovaná v účtovníctve s použitím základného riešenia podľa odseku 63; a Znenie bodu (b) odseku 113 sa mení nasledovne, a ďalej sa v tomto odseku pridáva bod (c): (b) suma prebytku z precenenia nehmotného majetku k začiatku a ku koncu daného obdobia, s uvedením zmien počas tohto obdobia a všetky prípadné obmedzenia vzťahujúce sa na rozdelenie zostatku akcionárom. (c) použité metódy a významné predpoklady, z ktorých sa vychádzalo pri spracovaní odhadov reálnych hodnôt majetku. Pridáva sa odsek 121A. 121A. Požiadavky odsekov 34-34B týkajúce sa prvotného ocenenia nehmotného majetku získaného v rámci výmennej transakcie za iný majetok sa uplatňujú perspektívne len na budúce transakcie.