VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1805

z 12. októbra 2021,

ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) Rada nariadením (ES) č. 703/2009 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „pôvodné opatrenia“). Prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu pôvodných opatrení, sa ďalej uvádza ako „pôvodné prešetrovanie“.

(2) Európska komisia po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti (ďalej len „predchádzajúce revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti“) vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/1846 (3) opätovne uložila konečné antidumpingové opatrenia na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

(3) Uložené opatrenia mali podobu celoštátnej sadzby valorického cla vo výške 24 %, pričom jedna skupina spoločností (ďalej len „Valin Group“) dostala individuálnu colnú sadzbu vo výške 7,9 %.

1.2. Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

(4) Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (4) doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(5) Žiadosť o revízne prešetrovanie podalo 14. júla 2020 Európske združenie oceliarskeho priemyslu (EUROFER) (ďalej len „žiadateľ“), a to v mene výrobcov z Únie, ktorých výroba predstavuje asi 60 % z celkovej výroby valcovaného drôtu v Únii. Žiadosť o revízne prešetrovanie bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

1.3. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

(6) Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, 14. októbra 2020 začala na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti v súvislosti s dovozom valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie (5) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“).

1.3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(7) Obdobie revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020. Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.3.2. Zainteresované strany

(8) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania boli zainteresované strany vyzvané, aby sa obrátili na Komisiu s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala žiadateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych výrobcov v ČĽR a orgány ČĽR, známych dovozcov, používateľov a obchodníkov, o ktorých je známe, že sa ich začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti dotýka, a vyzvala ich, aby sa zúčastnili na prešetrovaní.

(9) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Žiadna zainteresovaná strana nepredložila pripomienky, ani nepožiadala o vypočutie.

1.3.3. Výber vzorky

(10) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.3.3.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(11) Komisia 14. októbra 2020 informovala zainteresované strany, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Vzorku vybrala na základe veľkosti výroby podobného výrobku v období revízneho prešetrovania. Táto vzorka pozostávala zo 4 výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali takmer 25 % z odhadovaného celkového objemu výroby podobného výrobku v Únii a zabezpečilo sa aj primerané geografické rozloženie. Komisia v súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. V lehote 7 dní od oznámenia predbežnej vzorky neboli doručené žiadne pripomienky, a preto bola predbežná vzorka potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

1.3.3.2. Výber vzorky dovozcov

(12) Komisia s cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

(13) Žiadny zo známych dovozcov, na ktorých sa Komisia obrátila, sa neprihlásil a ani nevyplnil formulár na výber vzorky.

1.3.3.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

(14) Komisia s cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť požiadala všetkých známych výrobcov prešetrovaného výrobku v ČĽR, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(15) V príslušnej lehote sa neprihlásila žiadna spoločnosť z ČĽR. Komisia preto informovala orgány ČĽR verbálnou nótou z 29. októbra 2020, že pri preskúmaní pokračovania a/alebo opätovného výskytu dumpingu má v úmysle pristúpiť k použitiu dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Orgány ČĽR neodpovedali.

1.3.4. Dotazníky a overovanie na mieste

(16) Komisia poslala vláde ČĽR (ďalej len „čínska vláda“) dotazník. Čínska vláda nedoručila vyplnený dotazník.

(17) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 18 základného nariadenia, Komisia overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie.

(18) Komisia poslala dotazníky aj výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a jednému používateľovi, ktorý sa prihlásil. Rovnaké dotazníky boli v deň začatia konania sprístupnené aj online.

(19) Komisia dostala vyplnené dotazníky od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, združenia výrobcov z Únie a jedného používateľa.

(20) Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami nemohla Komisia podľa článku 16 základného nariadenia vykonať overovanie na mieste, v priestoroch nasledujúcich spolupracujúcich právnických osôb.

Výrobcovia z Únie

— Saarstahl AG, Nemecko

— Riva Acier S.A.S., Francúzsko

— Moravia Steel a. s., Česká republika

— Ferriere Nord S.p.A., Taliansko

Používateľ

— AGRATI France S.A.S., Francúzsko

(21) Komisia teda posúdila informácie riadne predložené stranami (ako sú vyplnené dotazníky alebo odpovede na písomné upozornenia na nedostatky) v súlade s oznámením zo 16. marca 2020 o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (6).

2. PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Prešetrovaný výrobok

(22) Prešetrovaný výrobok je ten istý ako v pôvodnom prešetrovaní a predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, a to tyče a prúty, valcované za tepla, v nepravidelne navinutých zvitkoch, zo železa, z nelegovanej ocele alebo z legovanej ocele inej ako nehrdzavejúcej ocele, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95 (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

2.2. Podobný výrobok

(23) Ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní a v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, aj týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti sa potvrdilo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia: — prešetrovaný výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu ČĽR, — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(24) Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

(25) Komisia 17. júna 2021 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať platné antidumpingové clá. Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky k tomuto poskytnutiu informácií.

(26) Pripomienky predložilo iba združenie Eurofer. Súhlasilo so závermi, ku ktorým dospela Komisia.

3. DUMPING

(27) Komisia v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia preskúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.

3.1. Postup na stanovenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(28) Keďže pri začatí prešetrovania boli dostupné dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia začala prešetrovanie na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(29) Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie o vstupoch použitých na výrobu prešetrovaného výrobku. Žiadni výrobcovia nepredložili informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania.

(30) Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na prešetrovanie týkajúce sa údajných výrazných deformácií, poslala dotazník aj čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy týkajúce sa uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda nedoručila vyplnený dotazník a v stanovenej lehote nebolo predložené ani nijaké podanie týkajúce sa uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(31) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy možno bude potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely stanovenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

(32) Dňa 25. novembra 2020 Komisia vydala prvý záznam do spisu o výrobných faktoroch (ďalej len „prvý záznam o VF“), ktorým požiadala zainteresované strany o stanoviská k relevantným zdrojom, ktoré by Komisia mohla použiť na určenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhou zarážkou základného nariadenia. Komisia v tomto zázname uviedla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt určila tri možné reprezentatívne krajiny: Thajsko, Turecko a Peru.

(33) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Pripomienky predložil iba žiadateľ, ktorý uviedol argumenty proti použitiu Turecka ako reprezentatívnej krajiny. Žiadateľ takisto potvrdil, že Peru by bolo najlepšou voľbou pre reprezentatívnu krajinu.

(34) Komisia riešila tieto pripomienky vo svojom druhom zázname do spisu zo 7. januára 2021 (7) (ďalej len „druhý záznam o VF“). Komisia zostavila aj zoznam výrobných faktorov a dospela k záveru, že v danom štádiu bolo Peru najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Ďalej informovala zainteresované strany, že stanoví predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk na základe dostupných informácií týkajúcich sa spoločnosti Corporación Aceros Arequipa S.A. (ďalej len „spoločnosť Aceros Arequipa“), výrobcu v reprezentatívnej krajine. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili. Komisia nedostala žiadne námietky voči výberu Peru ako reprezentatívnej krajiny.

3.2. Nespolupráca Čínskej ľudovej republiky

(35) Ako sa uvádza v odôvodnení 15, pri prešetrovaní nespolupracoval žiaden čínsky vyvážajúci výrobca.

(36) V rámci tohto prešetrovania nespolupracovala s Komisiou ani čínska vláda. Čínska vláda nepredložila vyplnený dotazník ani sa nevyjadrila k dôkazom v spise, ktoré predložil žiadateľ, vrátane „Pracovného dokumentu útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu“ (ďalej len „správa“) (8). Komisia podľa článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia vydala správu, v ktorej zhromaždila informácie o existencii značného zasahovania vlády na mnohých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v oblastiach mnohých kľúčových výrobných faktorov (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a pracovná sila), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako sú oceliarsky a chemický priemysel). Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu. Žiadosť o revízne prešetrovanie obsahovala aj niektoré relevantné dôkazy, ktoré dopĺňajú správu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy, ktoré v čase začatia prešetrovania obsahoval vyšetrovací spis

(37) Komisia verbálnymi nótami z 29. októbra 2020 a z 23. novembra 2020 informovala čínsku vládu, že z dôvodu neexistencie akejkoľvek spolupráce zo strany vývozcov/výrobcov v ČĽR a neexistencie vyplneného dotazníka alebo pripomienok zo strany čínskej vlády má v úmysle založiť svoje zistenia na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Komisia takisto zdôraznila, že zistenie založené na dostupných skutočnostiach môže byť pre dotknutú stranu nepriaznivejšie, a vyzvala čínsku vládu, aby sa vyjadrila. Neboli poskytnuté žiadne pripomienky.

(38) V súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia boli preto zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, ktoré sa uvádzajú ďalej, založené na dostupných skutočnostiach. Komisia sa predovšetkým opierala o informácie uvedené v žiadosti o revízne prešetrovanie a podaniach zainteresovaných strán, pričom ich spojila s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistické údaje o dovoze a vývoze [napr. z Eurostatu a databázy Global Trade Atlas (ďalej len „databáza GTA“) (9)], ako aj databázy, ako sú Dun and Bradstreet (10) a Orbis Bureau van Dijk (11).

3.3. Normálna hodnota

(39) Komisia v nedávnych prešetrovaniach týkajúcich sa oceliarskeho odvetvia v ČĽR (12) zistila, že existujú výrazné deformácie v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia v rámci tohto prešetrovania dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia takisto primerané.

(40) Komisia v rámci týchto prešetrovaní zistila, že v ČĽR dochádza k značnému zasahovaniu vlády, čo má za následok deformovanie efektívneho prideľovania zdrojov v súlade s trhovými zásadami (13). Komisia predovšetkým dospela k záveru, že v odvetví ocele, ktorá je hlavnou surovinou na výrobu prešetrovaného výrobku, nielenže pretrváva značná miera vlastníctva čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia (14), ale čínska vláda môže takisto zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia (15). Komisia navyše zistila, že na trh má ďalej rušivý vplyv aj prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich, ako aj do poskytovania surovín a vstupov. Z celkového hľadiska systém plánovania v ČĽR v skutočnosti vedie k tomu, že zdroje sa sústreďujú v odvetviach, ktoré čínska vláda určila za strategické alebo inak politicky významné, namiesto toho, aby sa prideľovali v súlade s trhovými silami (16). Komisia okrem toho dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú riadne v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia, čo spôsobuje deformácie najmä tým, že sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR (17). V rovnakom duchu Komisia zistila deformácie mzdových nákladov v oceliarskom odvetví v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia (18), ako aj deformácie na finančných trhoch v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o prístup ku kapitálu pre obchodné subjekty v ČĽR (19).

(41) Komisia rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa oceliarskeho odvetvia v ČĽR aj v rámci tohto prešetrovania preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je alebo nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia tak urobila na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v žiadosti, ako aj v správe, ktorá sa opiera o verejne dostupné zdroje. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazné prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných pre potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa v tejto súvislosti zistili aj v rámci jej predchádzajúcich prešetrovaní.

(42) Žiadosť obsahovala informácie o deformujúcich účinkoch 13. päťročného plánu pre oceliarsky priemysel. Ďalej uvádza zistenia Ministerstva obchodu USA týkajúce sa oceliarskeho priemyslu (20). Okrem toho sa v nej zdôraznila úloha Komunistickej strany Číny v štátom vlastnených podnikoch (21) a deformujúce účinky subvencií, ako sa uvádza v správe MMF o krajine č. 17/248 a troch dokumentoch Obchodnej komory EÚ: výročná správa za roky 2016/2017, dokument China Manufacturing 2025 (Výroba Číny v roku 2025) a pozičný dokument European Business in China 2016/2017 (Európske podnikanie v Číne v rokoch 2016/2017). V žiadosti sa ďalej tvrdilo, že vstupy používané na výrobu valcovaného drôtu sú v podstate rovnaké ako vstupy používané na výrobu plochých výrobkov z uhlíkovej ocele valcovaných za tepla. V žiadosti sa preto citovali zistenia, ku ktorým dospela Komisia v nariadení (EÚ) 2017/969 (22) o subvenciách pre výrobcov plochých výrobkov z uhlíkovej ocele valcovaných za tepla. V žiadosti sa dodáva, že zistenia o deformujúcich subvenciách potvrdila aj správa spoločnosti ThinkDesk (23). Žiadosť uvádzala najmä deformácie týkajúce sa práv na používanie pôdy, energie (elektrickej energie), preferenčných pôžičiek a inej finančnej podpory a pracovnej sily. Ďalej sa v nej uvádzali deformácie na trhu s koksom a koksovateľným uhlím, so železnou rudou a železným šrotom a s ferozliatinami. Napokon sa v žiadosti uvádzali deformujúce účinky fiškálnej podpory oceliarskeho priemyslu a mierne environmentálne normy v Číne.

(43) Ako sa uvádza v odôvodnení 37, čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy na podporu alebo vyvrátenie existujúcich dôkazov v prešetrovacom spise vrátane správy a dodatočných dôkazov, ktoré predložil navrhovateľ, o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

(44) Rovnako ako v rámci predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa oceliarskeho odvetvia v ČĽR Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je alebo nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazné prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných pre potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa v tejto súvislosti zistili aj v rámci jej predchádzajúcich prešetrovaní.

(45) Konkrétne v odvetví ocele, ktorá je hlavnou surovinou na výrobu valcovaného drôtu, si čínska vláda stále zachováva značnú mieru vlastníctva. Štát vlastní mnoho najväčších výrobcov. Niektorí sa konkrétne uvádzajú v dokumente Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016 – 2020 (Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020). Čínska štátom vlastnená spoločnosť Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (ďalej len „spoločnosť Tisco“) na svojom webovom sídle napríklad uvádza, že je „obrovským železiarskym a oceliarskym gigantom“, z ktorého „sa stal výnimočne rozsiahly železiarsky a oceliarsky komplex, ktorý je prepojený s podnikaním v oblastiach ťažby železnej rudy, výroby, spracúvania, dodávania železa a ocele a obchodovania s nimi (24)“. Ďalší významný čínsky štátom vlastnený podnik je spoločnosť Baosteel, ktorá sa zaoberá výrobou ocele a je súčasťou nedávno konsolidovanej spoločnosti China Baowu Steel Group Co. Ltd. (predtým Baosteel Group a Wuhan Iron & Steel) (25). Hoci je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí patria do prvej desiatky najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (26). Zatiaľ čo podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda si v tom istom roku zároveň stanovila za cieľ do roku 2025 konsolidovať 60 % až 70 % výroby ocele približne do desiatich veľkých podnikov (27). Čínska vláda zopakovala tento zámer v apríli 2019, keď oznámila vydanie usmernení o konsolidácii oceliarskeho priemyslu (28). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré nie sú dostatočne výkonné (29). Keďže čínski vývozcovia valcovaného drôtu nespolupracovali, presný pomer súkromných a štátom vlastnených výrobcov valcovaného drôtu nebolo možné určiť. Prešetrovaním sa však zistilo, že v sektore valcovaného drôtu sú veľkými výrobcami štátom vlastnené podniky vrátane spoločností Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang a Anshan Iron and Steel Group.

(46) Pokiaľ ide o to, že čínska vláda môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia, prešetrovaním sa zistila existencia osobných prepojení medzi výrobcami prešetrovaného výrobku a Komunistickou stranou Číny, ako sú členovia Komunistickej strany Číny vo vrcholovom manažmente alebo medzi členmi predstavenstva v niekoľkých spoločnostiach vyrábajúcich valcovaný drôt, vrátane spoločností HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) a Shougang.

(47) Verejne aj súkromne vlastnené podniky v sektore valcovaného drôtu podliehajú politickému dohľadu a usmerňovaniu. Nasledujúce príklady ilustrujú opísaný trend rastúcej miery zasahovania zo strany čínskej vlády v tomto sektore. Mnohí výrobcovia valcovaného drôtu na svojich webových sídlach výslovne zdôrazňujú činnosti budovania strany, majú členov strany vo vedení spoločnosti a vyzdvihujú svoje spojenie s Komunistickou stranou Číny. Prešetrovaním sa zistili činnosti budovania strany u viacerých výrobcov valcovaného drôtu vrátane spoločnosti HBIS Group (Hesteel), ktorá na svojom webovom sídle vyzdvihovala význam straníckeho výboru pri fungovaní spoločnosti. Spoločnosť Jiangsu Shagang je ďalšou spoločnosťou vyrábajúcou valcovaný drôt, ktorá vysvetľuje: „Spoločnosť Shagang od svojho založenia pred 45 rokmi stále prehlbuje svoje vedomosti, pričom sa snaží vynaložiť úsilie na začlenenie práce budovania strany do celkovej organizácie rozvoja podniku a premeniť výhodu straníckej organizácie na konkurenčnú a rozvojovú výhodu podniku.“ a ďalej: „V súčasnosti má stranícky výbor spoločnosti Shagang 16 generálnych straníckych organizácií a 66 straníckych organizácií a počet členov strany predstavuje vyše 14 % z celkového počtu zamestnancov (30)“. Spoločnosť Anshan Iron and Steel Group hovorí o dôležitosti činností budovania strany takto: „Konkrétne je potrebné nasledovať a posilňovať celkové vedenie strany a odzrkadľovať ho v rozšírenom ideologickom povedomí členov a kádrov strany v celej oblasti prevádzky a riadenia podniku, v celom procese správy a riadenia spoločnosti, ako aj vo všetkých fázach reformy a rozvoja podniku (31)“. V ďalšom článku sú zhrnuté činnosti budovania strany v spoločnosti Anshan takto: „prioritou práce straníckej organizácie je slúžiť ústrediu a zapájať členov strany. Stranícka organizácia v tomto roku prehĺbila program Projekt člena komunistickej strany, využila vnútorný potenciál zamestnancov a usilovne pracovala na tom, aby pomohla zamestnancom byť prínosom na ich pracovných miestach. Vypracovalo sa spolu 12 Projektov člena komunistickej strany, ktoré účinne vyriešili kľúčové technické problémy obmedzujúce výrobu; podalo sa 160 zlepšovacích návrhov a 2 pokrokové prevádzkové metódy boli vyhodnotené ako pokrokové prevádzkové metódy na úrovni skupiny.“ (32) Spoločnosť Baoshan (Baosteel) opisuje činnosti budovania strany takto: „Prevziať hlavnú zodpovednosť za prísne a komplexné riadenie strany; viesť ideologickú a politickú prácu spoločnosti, prácu jednotného frontu, budovanie duchovnej civilizácie, budovanie firemnej kultúry a práca s masami, ako sú odbory a Komunistický zväz mládeže, viesť budovanie úprimnej vlády straníckeho štýlu, podporovať disciplinárne výbory, aby účinne plnili svoje dozorné povinnosti (33)“. Stranícky výbor zohráva významnú úlohu aj v spoločnosti Shougang: „Stranícky výbor spoločnosti Shougang hlboko chápe myšlienky Si Ťin-pchinga o socializme s čínskymi charakteristickými črtami v novej ére, dôsledne implementuje ducha 19. celoštátneho zjazdu strany, kladie dôraz na stanovenie smeru, riadenie celkovej situácie a zabezpečenie vykonávania, pričom úplne rozvíja vedúcu úlohu straníckeho výboru, ktorý vedie vyše 40 000 členov strany v celej skupine a zameriava sa na budovanie strany vo všetkých aspektoch práce (34)“.

(48) Ďalej sú v odvetví valcovaného drôtu zavedené politiky diskriminujúce v prospech domácich výrobcov alebo inak ovplyvňujúce trh v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia.

(49) Napriek tomu, že valcovaný drôt je špecializovaným odvetvím a počas prešetrovania nebolo možné identifikovať žiadne konkrétne politické dokumenty, ktorými by sa riadil vývoj priemyslu valcovaného drôtu ako taký, odvetvie valcovaného drôtu ťaží z vládneho usmerňovania a zasahovania, ktoré sa týka hlavných surovín na výrobu valcovaného drôtu, a to železa a nelegovanej ocele. Čínska vláda považuje oceliarsky priemysel za kľúčový (35). Potvrdzujú to mnohé plány, smernice a ďalšie dokumenty zamerané na oceľ, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni, ako je Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020 platný počas obdobia prešetrovania. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, základným odvetvím čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom (36)“. Hlavné úlohy a ciele stanovené v tomto pláne pokrývajú všetky aspekty rozvoja priemyslu (37). V 13. päťročnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja (38), platnom počas obdobia prešetrovania, sa predpokladala podpora pre podniky vyrábajúce špičkové druhy výrobkov z ocele (39). Tento plán sa zameriava aj na dosiahnutie kvality, trvanlivosti a spoľahlivosti výrobkov prostredníctvom podporovania spoločností, ktoré využívajú technológie čistej výroby ocele, presného valcovania a zvyšovania kvality (40). V Katalógu pre usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) (41) (ďalej len „katalóg“) sa oceľ uvádza medzi podporovanými odvetviami.

(50) Ďalšou dôležitou surovinou používanou na výrobu valcovaného drôtu je železo. Na železnú rudu sa počas obdobia prešetrovania vzťahoval celoštátny plán pre nerastné zdroje na roky 2016 – 2020. V pláne sa okrem iného predpokladalo „zabezpečovať koncentráciu podnikov a rozvíjať veľké a stredné bane konkurencieschopné na trhu“, „zabezpečovať usmerňovanie miestnych zdrojov tak, aby sa sústreďovali na veľké ťažobné skupiny“, „znižovať zaťaženie železorudných podnikov“, „zvyšovať konkurencieschopnosť domácich železorudných podnikov“, „vhodne kontrolovať rozvoj baní s hĺbkou 1 000 metrov a malých železorudných baní s nízkou kvalitou“.

(51) Železná ruda sa uvádza aj v 13. päťročnom pláne pre oceľ na roky 2016 – 2020, ktorý platil počas obdobia revízneho prešetrovania. V prípade železnej rudy sa podľa plánu má: „pokračovať v podpore prieskumných prác v kľúčových domácich nerastných oblastiach […], podporovať viacero existujúcich a silne konkurencieschopných domácich železorudných podnikov, a to vďaka širšiemu a intenzívnejšiemu rozvoju […], a posilňovať úlohu domácich báz nerastných zdrojov, pokiaľ ide o bezpečnosť (dodávok)“.

(52) Železná ruda sa klasifikuje ako strategické rozvíjajúce sa odvetvie, a preto sa na ňu vzťahuje 13. päťročný plán pre strategické rozvíjajúce odvetvia. Železná ruda, surové železo a ferozliatiny sú uvedené aj v katalógu Národnej komisie pre rozvoj a reformy pre usmerňovanie prispôsobovania priemyslu z roku 2019. Ferozliatiny sú uvedené v katalógu ministerstva priemyslu a informačných technológií pre usmerňovanie rozvoja a prechodu priemyslu z roku 2018.

(53) Ako je zrejmé z uvedených príkladov týkajúcich sa ocele, železa a ferozliatin, ktoré sú všetky dôležitými surovinami na výrobu valcovaného drôtu, čínska vláda ešte viac usmerňuje vývoj odvetvia valcovaného drôtu v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc a kontroluje prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania tohto odvetvia. Odvetvie valcovaného drôtu má teda prospech z usmerňovania a zasahovania zo strany vlády, pokiaľ ide o hlavné suroviny na výrobu valcovaného drôtu, a to železa a nelegovanej ocele.

(54) Okrem uvedeného sú výrobcovia valcovaného drôtu aj prijímateľmi štátnych subvencií, čo jasne naznačuje záujem štátu o toto odvetvie. Komisia počas prešetrovania zistila, že viacero výrobcov valcovaného drôtu má prospech z priamych štátnych subvencií vrátane spoločností HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) a Shougang (46).

(55) Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia na podnietenie subjektov k tomu, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky zameranými na posilnenie podporovaných odvetví vrátane výroby ocele, železa a ferozliatin ako hlavných surovín používaných na výrobu valcovaného drôtu. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl.

(56) Pri tomto prešetrovaní sa nezistil žiadny dôkaz o tom, že by diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia v odvetví valcovaného drôtu uvedené v odôvodnení 40 neovplyvňovali výrobcov prešetrovaného výrobku.

(57) Odvetvie valcovaného drôtu je ovplyvnené aj deformáciami mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia, ako sa uvádza aj v odôvodnení 40. Tieto deformácie ovplyvňujú odvetvie tak priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku alebo hlavných vstupov), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému pracovného práva v ČĽR) (47).

(58) V rámci tohto prešetrovania sa okrem toho nepredložili žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že odvetvie valcovaného drôtu nie je ovplyvňované zasahovaním vlády do finančného systému v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, ako je uvedené aj v odôvodnení 40. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

(59) Komisia napokon pripomína, že na výrobu valcovaného drôtu sú potrebné viaceré vstupy. Keď výrobcovia valcovaného drôtu nakupujú tieto vstupy alebo uzatvárajú zmluvy o nich, ceny, ktoré zaplatili (a ktoré sa vykazujú ako ich náklady), sú vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá podlieha deformáciám, môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore/pri prideľovaní kapitálu, a podliehajú systému plánovania, ktorý platí na všetkých úrovniach verejnej správy a vo všetkých odvetviach.

(60) V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja valcovaného drôtu na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

(61) Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia v rámci tohto prešetrovania nepredložili žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak.

(62) Celkovo možno zhrnúť, že z dostupných dôkazov vyplýva, že ceny alebo náklady prešetrovaného výrobku vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvňované značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva zo skutočného alebo možného vplyvu jedného alebo viacerých v ňom uvedených relevantných prvkov. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že vláda ČĽR nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade primerané použiť ceny a náklady na domácom trhu. Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe výrobných a predajných nákladov, ktoré vyjadrujú nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich výrobných a predajných nákladov vo vhodnej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.3.1. Reprezentatívna krajina

3.3.1.1. Všeobecné poznámky

(63) Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia: — úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (48) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR, — výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine, — dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine a — ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostnila krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

(64) Ako sa vysvetľuje v oddiele 3.1, Komisia vydala dva záznamy do spisu o zdrojoch na stanovenie normálnej hodnoty, pričom strany informovala, že má v úmysle použiť Peru ako reprezentatívnu krajinu.

3.3.1.2. Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

(65) Komisia na základe rozhodnutia použiť Peru ako reprezentatívnu krajinu informovala zainteresované strany v druhom zázname o VF, že použije databázu GTA (49) na stanovenie nedeformovaných nákladov väčšiny výrobných faktorov. Okrem toho použila údaje od Peruánskej dozornej agentúry pre investície do energetiky a ťažby (agentúra Osinergmin) (50), pokiaľ ide o priemyselné ceny zemného plynu a elektriny, od Národnej dozornej agentúry pre sanitačné služby (agentúra Sunass) (51), pokiaľ ide o cenu priemyselného využívania vody, a od MOP (52), pokiaľ ide o cenu práce. Odvolala sa aj na finančné údaje peruánskej spoločnosti Aceros Arequipa (53) s cieľom stanoviť nedeformované predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk.

3.3.2. Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

3.3.2.1. Údaje použité na vytvorenie normálnej hodnoty

(66) Komisia vytvorila zoznam všetkých výrobných faktorov a zdrojov, ktoré zamýšľala použiť v prípade všetkých výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia nedostala žiadne pripomienky týkajúce sa zoznamu výrobných faktorov.

(67) Vzhľadom na informácie dostupné v spise sa na základe žiadosti o revízne prešetrovanie a následných informácií, ktoré predložil žiadateľ, určili tieto výrobné faktory a prípadne kódy HS: Tabuľka 1 Výrobné faktory a zdroje informácií Výrobný faktor Kód HS Hodnota (v CNY) Jednotka Suroviny Predvalky – polotovary zo železa alebo z nelegovanej ocele 7207 11 7207 20 3,23 3,23 kg Pracovná sila Mzdy vo výrobnom odvetví [neuplatňuje sa] 23,684 hodiny Energia Elektrická energia [neuplatňuje sa] 0,441 – 0,492 (54) kWh Zemný plyn [neuplatňuje sa] 0,733 – 0,819 (55) m3 Voda [neuplatňuje sa] 4,84 m3 Vedľajší produkt/odpad Odpad a šrot 7204 10 7204 41 7204 29 7204 49 2,39 2,39 2,82 1,96 kg

3.3.2.2. Suroviny a šrot

(68) Ako sa vysvetľuje v prvom zázname o VF, z informácií, ktoré Komisia má k dispozícii zo žiadosti o revízne prešetrovanie, z predchádzajúcich revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti a z pôvodných prešetrovaní, vyplýva, že čínski výrobcovia valcovaného drôtu majú vo všeobecnosti dva odlišné postupy na výrobu valcovaného drôtu. Prvým je integrovaný proces vo vysokej peci, kde spoločnosť vyrába predvalky zo surovín, ktoré sa následne spracúvajú na valcovaný drôt. Druhým je proces v elektrickej oblúkovej peci, ktorý sa nezačína surovinami, ale predvalkami, ktoré sa spracúvajú na valcovaný drôt. Keďže čínsky výrobca valcovaného drôtu nespolupracoval a vzhľadom na dostupnosť získateľných informácií a skutočností Komisia založila svoju analýzu výrobných faktorov len na neintegrovanom výrobnom procese, ktorý sa začína od predvalkov.

(69) V prípade surovín a šrotu sa Komisia opierala o dovozné ceny v Peru. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem Číny (56). Komisia sa rozhodla vylúčiť dovoz z Číny do Peru v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, a to z dôvodu existencie výrazných deformácií. Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tie isté deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že tie isté deformácie ovplyvnili aj tieto ceny.

(70) Pokiaľ ide o jeden druh predvalkov (kód HS 7207 11) a dva druhy šrotu (kódy HS 7204 10 a 7204 41), počas obdobia revízneho prešetrovania nedošlo k žiadnemu dovozu do Peru, alebo bol v nepatrnom množstve. Znamenalo to, že dovozná cena buď neexistovala, alebo bola nereprezentatívna v dôsledku nízkeho objemu dovozu. Komisia na účely stanovenia nedeformovanej ceny pre tieto výrobné faktory preskúmala, do akej miery sa cenové hladiny líšia medzi dvoma druhmi predvalkov a medzi štyrmi druhmi šrotu. Komisia pri tom preskúmala dovozné ceny týchto surovín do niekoľkých ďalších krajín, ako sú Brazília, Rusko, Kanada a Ukrajina, ako aj údaje, ktoré žiadateľ použil vo svojej žiadosti o revízne prešetrovanie.

(71) V priemere nebol významný rozdiel v cenách ani medzi dvoma druhmi predvalkov, ani medzi štyrmi druhmi šrotu. Navyše, zatiaľ čo dovozná cena predvalkov patriacich pod kód HS 7207 11 bola v niekoľkých krajinách vyššia ako dovozná cena predvalkov patriacich pod kód HS 7207 20, v iných krajinách bola nižšia. Rovnaké cenové rozdiely sa zistili v prípade štyroch druhov šrotu. Okrem toho informácie, ktoré Komisia mala o množstvách rôznych druhov predvalkov alebo šrotu, ktoré vyvážajúci výrobcovia prešetrovaného výrobku použili, neumožnili rozlíšenie medzi subtypmi. Informácie, ktoré žiadateľ poskytol vo svojej žiadosti o revízne prešetrovanie a v neskorších podaniach, ukazujú celkové použité množstvá oboch druhov predvalkov spolu a rôznych druhov šrotu spolu.

(72) Vzhľadom na kolísanie cien a skutočnosť, že dovozné ceny boli v priemere podobné pre oba druhy predvalkov a pre dané štyri druhy šrotu, sa Komisia rozhodla použiť iba ceny tých predvalkov a šrotu, ktoré sa počas obdobia revízneho prešetrovania doviezli do Peru v značnom množstve. Znamenalo to, že cena predvalkov bola založená na cene predvalkov patriacich pod kód HS 7207 20 a cena šrotu bola priemerom ceny šrotu patriaceho pod kódy HS 7204 29 a 7204 49.

(73) Komisia sa snažila stanoviť nedeformovanú cenu surovín použitých na výrobu valcovaného drôtu dodaných k bráne závodu vyvážajúceho výrobcu. Pre každú príslušnú krajinu pôvodu preto použila dovozné clo reprezentatívnej krajiny. K týmto dovozným cenám by sa zvyčajne mali prirátať aj ceny vnútroštátnej dopravy. Vzhľadom na zistenie v oddiele 3.5, ako aj na charakter tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, ktoré sa zameriava na zisťovanie toho, či dumping počas obdobia revízneho prešetrovania pokračoval alebo sa mohol opätovne vyskytnúť, a nie na zisťovanie presného rozsahu, Komisia rozhodla, že úpravy na zohľadnenie vnútroštátnej dopravy nie sú potrebné. Takéto úpravy by mali za následok iba zvýšenie normálnej hodnoty, a tým aj dumpingového rozpätia.

(74) Náklady na suroviny (napr. vedľajšie produkty iné ako šrot) so zanedbateľným vplyvom na náklady sa zahrnuli do nákladov na suroviny ako percentuálny podiel odpadu a šrotu. Podľa informácií v žiadosti o revízne prešetrovanie predstavovali skutočné náklady na tieto ostatné suroviny zanedbateľný podiel celkových skutočných výrobných nákladov. K tomu sa pridal spotrebný materiál vyjadrený ako podiel nákladov na celkové suroviny, ktorý sa uplatnil na nedeformované náklady na celkové suroviny.

3.3.2.3. Pracovná sila

(75) Na stanovenie referenčnej hodnoty nákladov práce použila Komisia štatistiku MOP, ktorá poskytla údaje o priemerných skutočne odpracovaných hodinách za týždeň na jedného zamestnanca a mesačných príjmoch zamestnancov vo výrobe počas obdobia revízneho prešetrovania (57). Komisia pomocou týchto údajov vyrátala hodinovú mzdu vo výrobe, ku ktorej prirátala dodatočné náklady súvisiace s pracovnou silou (sociálne zabezpečenie a príspevky v nezamestnanosti, ktoré znáša zamestnávateľ) (58).

3.3.2.4. Energia

(76) Na stanovenie referenčnej hodnoty nákladov na plyn a elektrickú energiu použila Komisia referenčné ceny stanovené agentúrou Osinergmin.

(77) Referenčné ceny zemného plynu stanovuje agentúra Osinergmin na mesačnom základe a sú ľahko dostupné na jej webovom sídle (59).

(78) Referenčné ceny elektrickej energie závisia od oblasti, kde sa elektrická energia dodáva. Podľa výročnej správy spoločnosti Aceros Arequipa sa jej výroba sústreďuje v jej závode v meste Pisco (správna oblasť Ica). Maximálne ceny elektriny, ktoré má účtovať elektrárenská spoločnosť v meste Pisco, stanovuje takisto agentúra Osinergmin a sú ľahko dostupné. Informácie boli dostatočne podrobné na to, aby bolo možné určiť cenu elektrickej energie a cenu za používanie distribučnej sústavy, ktoré platia priemyselní používatelia mesačne (60).

(79) Cena vody pre priemyselných používateľov, ktorú účtovala miestna spoločnosť v meste Pisco (spoločnosť Emapisco), je založená na referenčných cenách stanovených agentúrou Sunass v jej správe za obdobie rokov 2018 – 2023, ktorá je dostupná online (61).

3.3.2.5. Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk a odpisovanie

(80) Na stanovenie nedeformovanej hodnoty režijných nákladov spojených s výrobou Komisia vzhľadom na neexistenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov použila dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Komisia preto na základe údajov výrobcov z Únie, ktoré poskytol žiadateľ, stanovila pomer režijných nákladov spojených s výrobou k priamym výrobným nákladom. Tento percentuálny podiel potom uplatnila na nedeformovanú hodnotu priamych výrobných nákladov, aby získala nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou.

(81) Pri stanovení nedeformovanej a primeranej hodnoty predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku sa Komisia opierala o finančné údaje spoločnosti Aceros Arequipa za rok 2019 uvedené v auditovaných účtovných závierkach spoločnosti (62).

3.3.2.6. Výpočet normálnej hodnoty

(82) Komisia na základe uvedeného vytvorila normálnu hodnotu na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

(83) Najprv stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Vzhľadom na neexistenciu spolupráce zo strany vyvážajúcich výrobcov sa opierala o informácie o spotrebe jednotlivých výrobných faktorov (materiálov, energie a práce) na výrobu valcovaného drôtu, ktoré žiadateľ poskytol v žiadosti o revízne prešetrovanie. Komisia vynásobila jednotkové spotreby výrobných faktorov nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v Peru ako reprezentatívnej krajine.

(84) Po stanovení nedeformovaných priamych výrobných nákladov prirátala režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, ako sa uvádza v oddiele 3.3.2.5. Režijné náklady spojené s výrobou sa stanovili na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ. Predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk sa stanovili podľa účtovnej závierky spoločnosti Aceros Arequipa. Komisia do nedeformovaných výrobných nákladov zarátala tieto položky: — režijné náklady spojené s výrobou, ktoré spolu tvorili 12 – 18 % priamych výrobných nákladov (63), — predajné, všeobecné a administratívne náklady a iné náklady, ktoré v prípade spoločnosti Aceros Arequipa tvorili 11,03 % predajných nákladov, a — zisk, ktorý tvoril 11,14 % dosiahnutých predajných nákladov spoločnosti Aceros Arequipa, sa uplatnil na celkové nedeformované výrobné náklady.

(85) Komisia na tomto základe vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia normálnu hodnotu na základe ceny zo závodu.

3.3.3. Pokračovanie dumpingu

(86) Vzhľadom na neexistenciu spolupráce zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností. Na stanovenie vývozných cien sa Komisia pokúšala použiť štatistické údaje z Eurostatu.

(87) Podľa Eurostatu sa však počas obdobia revízneho prešetrovania doviezlo z ČĽR iba 75 ton valcovaného drôtu, čo bolo menej ako 1 % z celkového dovozu. Toto množstvo je vzhľadom na celkovú spotrebu v Únii (18 826 155 ton) zanedbateľné. Z tohto dôvodu Komisia dospela k záveru, že tieto nízke objemy neposkytujú dostatočný základ na analýzu pokračovania dumpingu. Komisia preto zamerala svoje prešetrovanie na pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.

3.4. Pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu

(88) Komisia vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 86 a 87 ďalej analyzovala, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení. Pri tom sa analyzovali tieto prvky: vývozná cena čínskeho valcovaného drôtu pre ostatné krajiny sveta, čínsku výrobnú kapacitu a voľnú kapacitu, správanie sa čínskych vývozcov na iných trhoch a atraktívnosť trhu Únie,

3.5. Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenu do ostatných krajín sveta

(89) Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia sa musela pri stanovení vývozných cien z ČĽR na trhy iných tretích krajín opierať podľa článku 18 základného nariadenia o dostupné skutočnosti. Keďže neexistujú žiadne ďalšie spoľahlivé informácie, Komisia použila údaje o vývoze z databázy GTA.

(90) Podľa databázy GTA vyviezla ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania do celého sveta vyše 3 699 934 ton valcovaného drôtu. To zodpovedá takmer 20 % celkovej spotreby v Únii v tom istom období. V tabuľke 2 sa uvádza zhrnutie údajov piatich najväčších krajín z hľadiska objemu čínskeho vývozu, ktoré predstavujú takmer 65 % z celkového čínskeho vývozu počas obdobia revízneho prešetrovania. Tabuľka 2 Čínsky vývoz valcovaného drôtu do sveta (objem v tonách a ceny vyjadrené ako EUR/t) Krajina objem v roku 2018 priemerná cena v roku 2018 objem v roku 2019 priemerná cena v roku 2019 objem počas ORP priemerná cena počas ORP Južná Kórea 816 301 498 902 953 461 849 193 446 Thajsko 724 536 496 643 022 466 633 517 455 Indonézia 470 161 523 407 158 498 411 668 470 Vietnam 472 460 500 393 555 482 301 005 471 Filipíny 714 053 471 373 321 447 187 523 449 Zdroj: Databáza GTA.

(91) Priemerná vývozná cena zistená počas obdobia revízneho prešetrovania pre každú z uvedených krajín bola o vyše 40 % nižšia ako normálna hodnota stanovená v odôvodnení 85. Naznačovalo to, že ak by sa dovoz z ČĽR dostal do Únie na uvedenej úrovni, takýto predaj by sa uskutočňoval za ceny, ktoré by boli na výrazne dumpingových cenových úrovniach.

(92) Z čísel takisto vidieť, že objem čínskeho vývozu sa za posledné roky znížil v súlade s globálnym objemom vývozu a globálnym dopytom. Ako sa však vysvetľuje v oddiele 3.5.1 ďalej, voľná kapacita vysoko prevažuje miestny dopyt v ČĽR, zatiaľ čo v nedávnych tlačových správach sa uvádza, že globálny dopyt po prešetrovanom výrobku narastá a v nasledujúcom roku sa bude ešte zvyšovať (64). ČĽR je okrem toho stále medzi desiatimi krajinami s najnižšími vývoznými cenami valcovaného drôtu.

(93) A napokon, v tlačových správach z roku 2021 sa píše, že čínsky domáci trh a vývozný trh sa navzájom čoraz viac vzďaľujú. Zatiaľ čo miestny dopyt sa spomaľuje, čo stláča miestne ceny nadol, vývozný trh sa pre čínskych výrobcov stáva čoraz atraktívnejším (65).

3.5.1. Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

(94) Na základe informácií poskytnutých žiadateľom, medzi ktorými sú aj údaje od spoločnosti Mysteel (66), je čínska výroba valcovaného drôtu v súčasnosti na vyššej úrovni ako v čase posledného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Výroba sa od roku 2016 zvýšila na úroveň výroby pohybujúcej sa v rozmedzí od 155 do 165 miliónov ton v roku 2019, čo je vyše osemnásobok celkovej výroby v Únii.

(95) Podľa žiadosti o revízne prešetrovanie majú čínski výrobcovia odhadovanú voľnú kapacitu vo výške asi 90 miliónov ton. Žiadateľ poukazuje na to, že veľká časť kapacity súvisí s novými účastníkmi na čínskom trhu s valcovaným drôtom. Vzhľadom na veľkú nadmernú kapacitu budú takíto noví účastníci stále viac smerovať na vývozný trh, a to najmä vzhľadom na spomaľujúci sa miestny dopyt, ako sa uvádza v odôvodnení 93. V tejto súvislosti bolo vzhľadom na nespoluprácu čínskych výrobcov zložité získať ďalšie informácie. So zreteľom na vysoké úrovne výroby, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom odôvodnení, v porovnaní s európskymi a celosvetovými údajmi by však ČĽR mohla ľahko ovplyvňovať medzinárodné trhy, a to aj bez využitia svojej voľnej kapacity.

3.5.2. Atraktívnosť trhu Únie

(96) Vzhľadom na vyššie cenové hladiny na trhu Únie v porovnaní s čínskymi predajnými cenami zaznamenanými v iných tretích krajinách, ako je vidieť z tabuľky 2, sa trh Únie považuje za atraktívny pre čínskych výrobcov. Existencia ochranných opatrení na mnohých vývozných trhoch ešte viac zvyšuje atraktívnosť trhu Únie (67). Dá sa teda odôvodnene očakávať, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, čínsky vývoz by sa na trhu Únie obnovil v značnom objeme. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že pred uložením pôvodných opatrení v roku 2008 dosiahol objem čínskeho predaja na trhu Únie 1,1 milióna ton v porovnaní so 75 tonami v období revízneho prešetrovania.

3.6. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu

(97) Komisia vzhľadom na uvedené dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti súčasných opatrení, došlo by k opätovnému výskytu dumpingu. Najmä úroveň normálnej hodnoty stanovenej v ČĽR, hladina čínskych vývozných cien pre trhy tretích krajín, atraktívnosť trhu Únie a dostupnosť značnej výrobnej kapacity v ČĽR poukazujú na veľkú pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti súčasných opatrení.

4. UJMA

4.1. Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

(98) Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas posudzovaného obdobia 62 výrobcov. Títo výrobcovia tvoria „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

(99) Celková výroba v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania bola stanovená približne na 18,3 milióna ton. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú údaje, ktoré poskytol žiadateľ (68). Ako sa uvádza v odôvodnení 11, do vzorky sa vybrali štyria výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali takmer 25 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

(100) Komisia zistila, že časť celkovej výroby výrobcov z Únie bola určená pre trh vlastnej spotreby, ako sa uvádza v tabuľke 3 ďalej. Trh vlastnej spotreby sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 5 percentuálnych bodov, pričom v období revízneho prešetrovania predstavoval 13,5 % spotreby v Únii. Komisia preskúmala určité hospodárske ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie iba na základe údajov týkajúcich sa voľného trhu. Týmito ukazovateľmi sú: objem predaja a predajné ceny na trhu Únie, podiel na trhu, objem vývozu, vývozné ceny a ziskovosť. Pokiaľ ide o ďalšie ukazovatele, ako sú výroba, kapacita, produktivita, zamestnanosť a mzdy, číselné údaje, ktoré sa posudzujú ďalej, sa týkajú celej činnosti, a preto sa nevyžadovalo ich rozdelenie.

4.2. Spotreba v Únii

(101) Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe a) údajov združenia EUROFER o predaji podobného výrobku v Únii zo strany výrobného odvetvia Únie, ktoré sa podrobili krížovej kontrole s výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, a b) dovozu prešetrovaného výrobku zo všetkých tretích krajín podľa údajov Eurostatu.

(102) Spotreba v Únii sa vyvíjala takto: Tabuľka 3 Spotreba v Únii (v tonách) (69) 2017 2018 2019 ORP Celková spotreba v Únii 20 365 727 21 318 592 20 219 432 18 821 504 Index (2017 = 100) 100 105 99 92 Trh vlastnej spotreby 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Index (2017 = 100) 100 112 105 105 Voľný trh 17 939 352 18 594 360 17 683 536 16 275 927 Index (2017 = 100) 100 104 99 91 Zdroj: Združenie Eurofer a Eurostat.

(103) Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii na voľnom trhu znížila o 9 %. Z podrobnej analýzy vyplýva, že v období od roku 2017 do roku 2018 narástla spotreba na voľnom trhu v Únii o 4 %, a to približne zo 17,9 na 18,6 milióna ton, potom sa v roku 2019 znížila o 5 % a v období revízneho prešetrovania sa znížila ešte o 8 percentuálnych bodov na 16,3 milióna ton. Celková spotreba v Únii mala podobný trend, pričom zaznamenala nárast v roku 2018 nasledovaný poklesom v roku 2019, ktorý v období revízneho prešetrovania pokračoval v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, ktorá spôsobila zníženie celkovej spotreby valcovaného drôtu, a to najmä v automobilovom a stavebnom priemysle.

4.3. Dovoz z dotknutej krajiny

4.3.1. Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

(104) Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Podiel dovozu na trhu bol stanovený na základe spotreby v Únii uvedenej v odôvodnení 102.

(105) Dovoz z dotknutej krajiny sa vyvíjal takto: Tabuľka 4 Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu (70) 2017 2018 2019 ORP Objem dovozu z dotknutej krajiny (v tonách) 556 44 47 75 Index (2017 = 100) 100 8 8 14 Podiel na trhu (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 Zdroj: Eurostat.

(106) Hoci v pôvodnom období prešetrovania predstavoval čínsky dovoz 5 % podiel na trhu a 1,1 milióna ton, na základe informácií od Eurostatu v podstate zmizol z trhu Únie. Dovoz z ČĽR počas posudzovaného obdobia v skutočnosti klesol z 556 na 75 ton.

(107) Spoločnosť s colnou sadzbou 7,9 % je prepojená so skupinou Arcelor Mittal a podľa navrhovateľov už valcovaný drôt nevyrába vo významných množstvách. Ostatní čínski vyvážajúci výrobcovia však tiež prestali predávať do Únie. Zdá sa, že trh s valcovaným drôtom je veľmi citlivý na ceny a v dôsledku 24 % zvýšenia cien spôsobeného platným antidumpingovým clom čínski vývozcovia stratili záujem o trh Únie.

4.3.2. Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

(108) Vzhľadom na veľmi malý objem dovozu z ČĽR sa ceny tohto dovozu nedali zmysluplne analyzovať.

(109) Keďže vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nespolupracovali, a vzhľadom na veľmi malé množstvo dovážané do Únie z ČĽR, nebolo možné stanoviť spoľahlivé dovozné ceny počas obdobia revízneho prešetrovania, a preto sa nemohol vykonať zmysluplný výpočet cenového podhodnotenia. Komisia za týchto okolností určila cenové podhodnotenie dovozu z ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala: 1. vážené priemerné predajné ceny prešetrovaného výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, a 2. zodpovedajúce vážené priemerné ceny prešetrovaného výrobku vyrábaného v ČĽR a predávaného ostatným krajinám sveta stanovené na základe cien CIF s príslušnými úpravami, ktoré zohľadňujú náklady po dovoze. Vzhľadom na neexistenciu akýchkoľvek ďalších informácií sa tieto náklady odhadli na 1 % ceny CIF (71).

(110) Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia revízneho prešetrovania. V prípade dotknutej krajiny sa ukázal vážený priemer rozpätia cenového podhodnotenia vo výške 4,5 %. Preto, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, očakáva sa podobná významná úroveň cenového podhodnotenia na trhu Únie.

4.4. Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR

(111) Dovoz prešetrovaného výrobku z tretích krajín iných ako ČĽR bol predovšetkým z Turecka, Ruska, Bieloruska a Švajčiarska.

(112) Objem dovozu (v súhrnnom vyjadrení), ako aj podiel na trhu a cenové trendy dovozu prešetrovaného výrobku z iných tretích krajín sa vyvíjali takto: Tabuľka 5 Dovoz z tretích krajín Krajina 2017 2018 2019 ORP Turecko Objem (v tonách) 441 408 921 060 458 996 329 613 Index (2017 = 100) 100 209 104 75 Podiel na voľnom trhu (%) 2,5 5,0 2,6 2,0 Index (2017 = 100) 100 201 105 82 Priemerná cena (v EUR/t) 468 513 475 473 Index (2017 = 100) 100 110 101 101 Rusko Objem (v tonách) 349 011 368 158 249 488 331 194 Index (2017 = 100) 100 105 71 95 Podiel na voľnom trhu (%) 1,9 2,0 1,4 2,0 Index (2017 = 100) 100 102 73 105 Priemerná cena (v EUR/t) 444 497 464 434 Index (2017 = 100) 100 112 104 98 Bielorusko Objem (v tonách) 282 422 195 380 243 772 257 688 Index (2017 = 100) 100 69 86 91 Podiel na voľnom trhu (%) 1,6 1,1 1,4 1,6 Index (2017 = 100) 100 67 88 101 Priemerná cena (v EUR/t) 425 519 478 459 Index (2017 = 100) 100 122 112 108 Ostatné tretie krajiny Objem (v tonách) 1 142 592 1 192 067 1 024 468 1 111 213 Index (2017 = 100) 100 104 90 97 Podiel na voľnom trhu (%) 6,4 6,4 5,8 6,8 Index (2017 = 100) 100 101 91 107 Priemerná cena (v EUR/t) 519 595 550 516 Index (2017 = 100) 100 115 106 99 Všetky tretie krajiny okrem ČĽR Objem (v tonách) 2 215 433 2 676 664 1 976 724 2 029 708 Index (2017 = 100) 100 121 89 92 Podiel na voľnom trhu (%) 12,3 14,4 11,2 12,5 Index (2017 = 100) 100 117 91 101 Priemerná cena (v EUR/t) 485 548 513 488 Index (2017 = 100) 100 113 106 101 Zdroj: Eurostat.

(113) Celkový dovoz prešetrovaného výrobku z tretích krajín iných ako dotknutá krajina sa počas posudzovaného obdobia znížil o 8 % (z 2,21 na 2,03 milióna ton), pričom sledoval rovnaký klesajúci trend spotreby na voľnom trhu v Únii, ako sa uvádza v tabuľke 3. Tretie krajiny si však počas posudzovaného obdobia do značnej miery zachovali svoj podiel na voľnom trhu, a to v dôsledku trvalo nižších cien ako ceny výrobného odvetvia Únie, ktoré v rovnakom období stratilo podiel na voľnom trhu, ako sa uvádza v tabuľke 7.

4.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.5.1. Všeobecné poznámky

(114) Posúdenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie zahŕňalo vyhodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

(115) Ako sa uvádza v odôvodnení 11, na posúdenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie sa použil výber vzorky.

(116) Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov obsiahnutých v odpovedi združenia Eurofer o predaji podobného výrobku v Únii zo strany výrobného odvetvia Únie, pričom ich podrobila krížovej kontrole s výrobcami z Únie zaradenými do vzorky. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré boli uvedené vo vyplnených dotazníkoch. O obidvoch súboroch údajov sa zistilo, že sú z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie reprezentatívne.

(117) Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu.

(118) Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

4.5.2. Makroekonomické ukazovatele (72)

4.5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(119) Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 6 Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2017 2018 2019 ORP Objem výroby (v tonách) 20 101 565 20 670 532 19 942 245 18 298 579 Index (2017 = 100) 100 103 99 91 Výrobná kapacita (v tonách) 25 860 247 25 875 427 26 941 347 27 300 050 Index (2017 = 100) 100 100 104 106 Využitie kapacity (%) 78 80 74 67 Index (2017 = 100) 100 103 95 86 Zdroj: Združenie EUROFER, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(120) Objem výroby sa najprv v roku 2018 zvýšil v dôsledku zvýšenia na trhu vlastnej spotreby. Klesol v roku 2019 a ešte viac v období prešetrovania, pričom sledoval trend podobný s poklesom spotreby v Únii v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, ktorá spôsobila zníženie celkovej spotreby valcovaného drôtu. Objem výroby sa počas obdobia revízneho prešetrovania znížil o 9 %.

(121) Výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia zvýšila. Keďže objem výroby sa celkovo znížil a kapacita mierne zvýšila, využitie kapacity vykazuje počas posudzovaného obdobia klesajúci trend (–14 %).

4.5.2.2. Objem predaja a podiel na trhu

(122) Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 7 Objem predaja a podiel na trhu 2017 2018 2019 ORP Celkový objem predaja na trhu Únie – voľný trh aj trh vlastnej spotreby (v tonách) 18 149 739 18 641 884 18 242 661 16 791 721 Index (2017 = 100) 100 103 101 93 Predaj na trhu vlastnej spotreby a použitie na vlastnú spotrebu 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Index (2017 = 100) 100 112 105 105 Predaj na trhu vlastnej spotreby a použitie na vlastnú spotrebu vyjadrené v % z celkového predaja na trhu 13,4 14,6 13,9 15,2 Index (2017 = 100) 100 109 104 113 Predaj na voľnom trhu 15 723 364 15 917 652 15 706 766 14 246 144 Index (2017 = 100) 100 101 100 91 Podiel predaja na voľnom trhu (v %) 87,6 85,6 88,8 87,5 Index (2017 = 100) 100 98 101 100 Zdroj: Združenie EUROFER, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky .

(123) Celkový predaj v EÚ sledoval počas posudzovaného obdobia klesajúci trend (–7 %), a to napriek tomu, že sa v období rokov 2017 – 2018 zvýšil o 3 %.

(124) Celkový predaj výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil takmer o 1,5 milióna ton. Hoci sa spotreba v roku 2018 zvýšila na svoju najvyššiu úroveň (+ 3 %), už vykazovala klesajúci trend (–2 %), ktorý pokračoval v roku 2019 a v období revízneho prešetrovania. Celkový predaj na voľnom trhu EÚ klesol o 9 %.

(125) Podiel predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu bol počas posudzovaného obdobia stále pomerne stabilný. Po tom, čo sa podiel predaja na voľnom trhu v období rokov 2017 – 2019 zvýšil o 1 %, v období revízneho prešetrovania klesol o 1,3 percentuálneho bodu.

4.5.2.3. Rast

(126) V súvislosti so znižujúcou sa spotrebou nestratilo výrobné odvetvie Únie len objem predaja v EÚ, ale aj podiel na voľnom trhu. Počas posudzovaného obdobia preto v prípade výrobného odvetvia Únie nedošlo k žiadnemu rastu.

4.5.2.4. Zamestnanosť a produktivita

(127) Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 8 Zamestnanosť a produktivita 2017 2018 2019 ORP Počet zamestnancov 10 271 10 530 11 125 10 853 Index (2017 = 100) 100 103 108 106 Produktivita (jednotka/zamestnanec) 1 957 1 963 1 793 1 686 Index (2017 = 100) 100 100 92 86 Zdroj: Združenie EUROFER, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(128) Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo udržať a dokonca zvýšiť počet zamestnancov zapojených do výroby prešetrovaného výrobku, ktorý sa medzi rokom 2017 a obdobím revízneho prešetrovania zvýšil o 6 %.

(129) Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako výstup (v tonách) na jedného zamestnanca mala počas posudzovaného obdobia klesajúci trend (–14 %) v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, ktorá spôsobila zníženie celkového objemu výroby valcovaného drôtu. Značný pokles produktivity sa vysvetľuje väčším poklesom objemu výroby, ktorý je takisto spojený s poklesom predaja a dopytu po výrobkoch výrobného odvetvia Únie, v porovnaní so zvýšením počtu zamestnancov.

4.5.2.5. Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

(130) Dumpingové rozpätie stanovené pre dotknutú krajinu v rámci pôvodného prešetrovania bolo výrazne nad úrovňou de minimis. Ako sa vysvetľuje v predchádzajúcom texte, počas posudzovaného obdobia neexistoval žiadny dumpingový dovoz z dotknutej krajiny, preto nebolo možné posúdiť veľkosť dumpingového rozpätia.

(131) V predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo stále v značne neistej situácii a vykazovalo znaky ujmy. Počas posudzovaného obdobia tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti vykazovalo výrobné odvetvie Únie znaky zotavenia z minulého dumpingu, ale všetky hlavné ukazovatele ujmy po tom, ako boli v období rokov 2017 – 2019 stále pomerne stabilné, sa v období revízneho prešetrovania znížili, pričom sledovali trend podobný s poklesom spotreby v Únii v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19. Výrobné odvetvie Únie je teda stále veľmi zraniteľné voči škodlivým účinkom akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie a v prípade zrušenia opatrení by bol vplyv očakávaného dumpingu na výrobné odvetvie Únie závažný, a to na základe klesajúcich cien vývozu z ČĽR do tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodneniach 90 a 91.

4.5.3. Mikroekonomické ukazovatele (73)

4.5.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

(132) Priemerné jednotkové predajné ceny účtované neprepojeným zákazníkom v Únii a priemerné jednotkové výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 9 Predajné ceny v Únii 2017 2018 2019 ORP Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu (v EUR/t) 529 604 560 521 Index (2017 = 100) 100 114 106 98 Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t) 523 564 591 575 Index (2017 = 100) 100 108 113 110 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(133) Počas celého posudzovaného obdobia sa predajné ceny na trhu Únie účtované neprepojeným stranám (voľný trh) znížili o 2 %. Z podrobnej analýzy vidieť, že od roku 2017 do roku 2018 sa predajné ceny zvýšili o 14 %, potom sa v roku 2019 znížili o 8 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania sa znížili ešte o 8 percentuálnych bodov. Rast predajných cien do roku 2019 do určitej miery sledoval vývoj výrobných nákladov, ktoré sa v období rokov 2017 – 2019 zvýšili o 13 %, pričom boli stále vyššie ako priemerné predajné ceny. V období revízneho prešetrovania sa výrobné náklady znížili o 3 percentuálne body. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia priemerná predajná cena znížila o 2 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa zvýšili o 10 %, teda výrobné odvetvie Únie nebolo schopné zvýšiť predajnú cenu, aby sa pokrylo zvýšenie výrobných nákladov.

4.5.3.2. Náklady práce

(134) Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 10 Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca 2017 2018 2019 ORP Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca (v EUR) 56 548 59 747 58 983 56 665 Index (2017 = 100) 100 106 104 100 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(135) Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa najprv od roku 2017 do roku 2018 zvyšovali a potom v roku 2019 a v období revízneho prešetrovania postupne klesali. Celkovo boli priemerné náklady práce na jedného zamestnanca medzi rokom 2017 a obdobím revízneho prešetrovania stabilné.

4.5.3.3. Zásoby

(136) Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto: Tabuľka 11 Zásoby 2017 2018 2019 ORP Konečný stav zásob (v tonách) 363 501 444 814 417 212 420 511 Index (2017 = 100) 100 122 115 116 Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby 6,8 8,2 8,3 9,5 Index (2017 = 100) 100 122 123 140 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(137) Zásoby výrobného odvetvia Únie sa medzi rokom 2017 a obdobím revízneho prešetrovania zvýšili, pričom však počas celého posudzovaného obdobia boli stále nižšie ako 10 % ročného objemu výroby. Značný nárast zásob ako percentuálny podiel výroby (o 40 %) zaznamenaný od roku 2017 do obdobia revízneho prešetrovania sleduje do určitej miery pokles objemu výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 120, pričom výrobcovia z EÚ nemohli odpredať svoju produkciu vzhľadom na podobný klesajúci trend celkovej spotreby v Únii, ako sa uvádza v odôvodnení 103.

4.5.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

(138) Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 12 Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií 2017 2018 2019 ORP Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) 1,2 6,5 –5,4 –10,4 Index (2017 = 100) 100 530 , , Peňažný tok (v EUR) 62 999 177 158 497 581 –32 609 909 –73 869 927 Index (2017 = 100) 100 252 , , Investície (v EUR) 57 591 654 50 424 514 76 852 470 65 369 090 Index (2017 = 100) 100 88 133 114 Návratnosť investícií (%) 1,4 8,1 –5,5 –8,5 Index (2017 = 100) 100 576 , , Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

(139) Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja.

(140) Ziskovosť sa najprv zvýšila v roku 2018 v dôsledku zvýšených predajných cien neprepojeným stranám (voľný trh) na hladinu prevyšujúcu zvýšenie výrobných nákladov. V roku 2019 a ďalej v období revízneho prešetrovania sa znížila, pričom sledovala trend podobný s poklesom predajných cien, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 133. Záporné ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v roku 2019 a v posudzovanom období je spôsobené skutočnosťou, že jednotkové výrobné náklady boli stále vyššie ako priemerná predajná cena. Ako možno vidieť v tabuľke 9, rozdiel medzi jednotkovými výrobnými nákladmi a priemernou predajnou cenou sa v období revízneho prešetrovania ešte zväčšil. Celkovo zníženie spotreby valcovaného drôtu v Únii v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a do určitej miery v dôsledku hospodárskej súťaže na trhu vyplývajúcej z dovozu z iných tretích krajín nepretržite za ceny nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie nedovolilo výrobnému odvetviu Únie stanoviť predajné ceny na úrovni, ktorá by umožnila pokryť aspoň výrobné náklady.

(141) Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Čistý peňažný tok sa vyvíjal do značnej miery v súlade so ziskovosťou, keď sa najprv v roku 2018 zlepšil, a potom sa v roku 2019 a v období revízneho prešetrovania výrazne zhoršil, keď bola ziskovosť na najnižšom bode za posudzované obdobie.

(142) Investície sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili o 14 %, čo ešte viac dokazuje zložitú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie.

(143) Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas posudzovaného obdobia sa vyvíjala negatívne od 1,4 % v roku 2017 do –8,5 % v období revízneho prešetrovania. Tento vývoj sleduje klesajúcu ziskovosť výrobného odvetvia Únie.

4.6. Záver o ujme

(144) Väčšina makroekonomických ukazovateľov vykazovala počas posudzovaného obdobia negatívny trend, napríklad výroba, využitie kapacity, objem predaja na trhu EÚ, podiel na trhu a produktivita. Len kapacita a zamestnanosť vykazovali mierne pozitívny trend. Podobne vykazovala počas posudzovaného obdobia negatívny trend aj väčšina mikroekonomických ukazovateľov, ako sú predajné ceny na voľnom trhu EÚ, výrobné náklady, ziskovosť, konečný stav zásob, peňažný tok a návratnosť investícií. Len investície vykazovali pozitívny trend po tom, ako výrobcovia zaradení do vzorky investovali s cieľom udržať si konkurencieschopnosť a držať krok s najnovším vývojom výrobkov. Tie isté ukazovatele ujmy sa vyvíjali negatívne aj pri pohľade na obdobie rokov 2017 – 2019, teda pred začatím pandémie ochorenia COVID-19.

(145) Konkurencia vyplývajúca z dovozu z tretích krajín iných ako dotknutá krajina a cenový tlak okrem toho ešte viac zhoršovali ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktoré malo v období revízneho prešetrovania záporné ziskové rozpätie –10,4 %. Zhoršili sa aj peňažný tok a návratnosť investícií, čo spôsobilo, že výrobné odvetvie Únie malo problém získavať kapitál a rásť.

(146) Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

(147) Komisia posúdila, či existuje príčinná súvislosť medzi dovozom z dotknutej krajiny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

(148) Objem dovozu z dotknutej krajiny bol počas celého posudzovaného obdobia stále na zanedbateľnej úrovni.

(149) Zároveň dovoz za nízke ceny z tretích krajín iných ako dotknutá krajina, ako sú Turecko, Rusko a Bielorusko, vyvíjal silný cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. Na ilustráciu, priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie účtovaná neprepojeným zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania bola 521 EUR/t, zatiaľ čo priemerná predajná cena výrobkov dovážaných z Turecka bola 473 EUR/t a výrobkov dovážaných z Ruska 434 EUR/t.

(150) Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol spôsobiť dovoz z ČĽR vzhľadom na jeho veľmi obmedzený objem.

(151) Komisia preto ďalej skúmala pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, ktorú pôvodne spôsobil dumpingový dovoz z ČĽR, ak by sa opatrenia zrušili.

5. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY, KTORÚ PÔVODNE SPÔSOBIL DUMPINGOVÝ DOVOZ Z ČĽR, AK BY SA OPATRENIA ZRUŠILI

(152) V odôvodnení 146 dospela Komisia k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu. Komisia takisto v odôvodnení 150 dospela k záveru, že ujmu, ktorú výrobné odvetvie Únie zaznamenalo počas obdobia revízneho prešetrovania, nemohol spôsobiť dumpingový dovoz z ČĽR vzhľadom na jeho veľmi obmedzený objem. Komisia preto v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia posúdila, či v prípade, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení zameraných proti tomuto dovozu, existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, ktorú pôvodne spôsobil dumpingový dovoz z ČĽR.

(153) Komisia v tejto súvislosti preskúmala výrobnú kapacitu a voľnú kapacitu v dotknutej krajine, vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a cenovou hladinou v Únii a vplyv možného dovozu a cenových hladín takéhoto dovozu z týchto krajín na situáciu výrobného odvetvia Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.

5.1. Voľná kapacita v ČĽR a atraktívnosť trhu Únie

(154) Ako sa už uvádza v odôvodneniach 94 a 95, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR majú značnú voľnú kapacitu, ktorá spolu výrazne presahuje súčasné objemy výroby a vnútorný dopyt v tejto krajine (74), a túto voľnú kapacitu by bolo možné použiť na výrobu prešetrovaného výrobku na vývoz do Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. Množstvá, ktoré by čínski vyvážajúci výrobcovia mohli vyvážať, sú v porovnaní s veľkosťou trhu EÚ značné. Voľné kapacity totiž predstavujú približne 5-násobok celkovej spotreby v Únii v období revízneho prešetrovania.

(155) Ako sa uvádza v odôvodnení 91 a v tabuľke 2, čínski vyvážajúci výrobcovia vyvážali na svoje hlavné trhy tretích krajín za dumpingové ceny, ktoré sú v priemere o 10 % až 15 % nižšie ako priemerné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie. Ak sa teda vezme do úvahy cenová hladina vývozu z ČĽR na trhy iných tretích krajín, vývoz do Únie je pre čínskych vývozcov potenciálne oveľa atraktívnejší. V dôsledku toho možno odôvodnene očakávať, že v prípade zrušenia opatrení by čínski vyvážajúci výrobcovia začali opäť vyvážať veľké objemy prešetrovaného výrobku do Únie. Toto očakávanie je ešte posilnené dostupnosťou značnej voľnej kapacity v ČĽR.

5.2. Vplyv možného dovozu z ČĽR na situáciu výrobného odvetvia Únie, ak by uplynula platnosť opatrení

(156) Ako sa vysvetľuje v oddiele 4.3.2, Komisia vykonala analýzu cenového podhodnotenia bez antidumpingových opatrení s cieľom zistiť, ako by dovoz z ČĽR ovplyvnil výrobné odvetvie Únie, ak by sa ukončila platnosť opatrení.

(157) Komisia v odôvodnení 110 poznamenala, že výpočet cenového podhodnotenia ukázal vážený priemer rozpätia podhodnotenia ceny vo výške 4,5 %.

(158) Komisia okrem toho vykonala simuláciu s cieľom lepšie posúdiť pravdepodobný vplyv dovozu z ČĽR na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Modelovali sa dva scenáre, a to prudký nárast dovozu z ČĽR i) bez ovplyvnenia predajných cien výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov a ii) pokles predajných cien v Únii v dôsledku zvýšenej hospodárskej súťaže. Komisia okrem toho pri určovaní hypotetických výrobných nákladov vzala do úvahy podiel fixných nákladov na celkových výrobných nákladoch výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

(159) V tejto súvislosti Komisia predpokladala, že spotreba v Únii zostane rovnaká ako počas obdobia revízneho prešetrovania, t. j. 18,8 milióna ton, a že vyvážajúci výrobcovia z ČĽR do Únie vyvezú množstvo zodpovedajúce podielu ČĽR na trhu vo výške 5 % ako počas počiatočného obdobia prešetrovania, čiže 0,94 milióna ton.

(160) Komisia takisto predpokladala, že 20 % celkového dovozu z ČĽR ovplyvní výrobné odvetvie Únie a zvyšných 80 % ovplyvní dovoz z iných tretích krajín. Simulácia bola založená na údajoch, ktoré predložili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, a predstavovala veľmi konzervatívny prístup, ktorým sa zohľadnilo, že priemerné predajné ceny dovozu z iných tretích krajín sú nižšie ako priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie. Znamená to, že dumpingový dovoz prešetrovaného výrobku z ČĽR by s najväčšou pravdepodobnosťou najprv získal podiel na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie a potom by prevzal aj podiel na trhu vývozu z iných tretích krajín do Únie. Aj za tohto konzervatívneho predpokladu by výrobné odvetvie Únie utrpelo stratu až vo výške 23 %, ako je znázornené ďalej. V prípade akéhokoľvek iného predpokladu (napr. 50 % – 50 %) by boli straty oveľa vyššie, čo by viedlo k ešte ďalšiemu zhoršeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie.

(161) V prvom scenári, t. j. pri zachovaní rovnakých predajných cien ako počas obdobia revízneho prešetrovania, by ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla o 72 % alebo o 7,5 percentuálneho bodu, t. j. z –10,4 % na –17,9 %.

(162) Z druhého scenára vyplýva, že vplyv poklesu cien by mohol byť potenciálne veľmi nepriaznivý. V prípade zníženia cien Únie na úroveň čínskych vývozných cien do tretích krajín (cena CIF na hranicu EÚ vypočítaná na 499 EUR/t) by zisk klesol z –10,4 % na –23,2 %.

(163) V oboch scenároch by vplyv prudkého nárastu čínskeho dovozu za nízke ceny výrazne zhoršil ujmu, ktorú už výrobné odvetvie Únie utrpelo.

(164) Komisia na základe toho a so zreteľom na súčasnú neistú situáciu výrobného odvetvia Únie dospela k záveru, že neexistencia opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou viedla k výraznému zvýšeniu dumpingového dovozu z ČĽR za ceny spôsobujúce ujmu a už aj tak neistá situácia výrobného odvetvia Únie by sa v dôsledku toho dramaticky zhoršila, čo by ohrozilo jeho samotné prežitie.

(165) Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy pôvodne spôsobenej dovozom z ČĽR.

6. ZÁUJEM ÚNIE

(166) Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, distribútorov a používateľov.

(167) V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia dostali všetky zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie

(168) Hoci platné antidumpingové opatrenia do veľkej miery zabránili tomu, aby dumpingový dovoz z ČĽR vstúpil na trh Únie, výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu a naďalej sa nachádza v neistej situácii, čo potvrdzujú negatívne trendy ukazovateľov ujmy.

(169) Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že v prípade uplynutia platnosti opatrení existuje veľká pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy pôvodne spôsobenej dovozom z tejto krajiny. Príliv značného objemu dumpingového dovozu z ČĽR by výrobnému odvetviu Únie spôsobil ďalšiu ujmu. Tým by sa zhoršila už aj tak neistá hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie a došlo by k ohrozeniu jeho životaschopnosti.

(170) Komisia preto dospela záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení proti ČĽR je v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2. Záujem neprepojených dovozcov, obchodníkov a používateľov

(171) Komisia kontaktovala všetkých známych neprepojených dovozcov, obchodníkov a používateľov. Ako sa uvádza v odôvodnení 19, Komisia dostala jeden vyplnený dotazník od jedného používateľa. Tento používateľ vysvetlil, že trh potrebuje určitú cenovú stabilitu, a preto si nemôže dovoliť destabilizačný vplyv dumpingového dovozu.

(172) Okrem toho ani v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti a v pôvodnom prešetrovaní z analýzy záujmu Únie nevyplynul negatívny účinok opatrení na dovozcov, obchodníkov a používateľov a dospelo sa k záveru, že celkový možný vplyv uloženia opatrení na činnosť používateľov bude veľmi obmedzený. Po prvé, prevažná väčšina používateľov nakupuje valcovaný drôt z iných ako čínskych zdrojov, ktoré sú dostatočné. Po druhé, možný vplyv uloženia opatrení treba vnímať z hľadiska výrobkov v ďalšom článku výrobného reťazca, ktoré majú vysokú pridanú hodnotu. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení by nemalo negatívne ovplyvňovať súčasnú situáciu používateľov.

(173) Na tomto základe nič nenasvedčovalo tomu, že zachovanie opatrení by malo významný negatívny vplyv na dovozcov a používateľov, ktorý by prevažoval nad pozitívnym vplyvom opatrení na výrobné odvetvie Únie.

6.3. Záver o záujme Únie

(174) Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody týkajúce sa záujmu Únie, ktoré by svedčili proti zachovaniu existujúcich opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v ČĽR.

7. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

(175) Na základe záverov, ku ktorým dospela Komisia v súvislosti s pokračovaním dumpingu, s opätovným výskytom ujmy pôvodne spôsobenej dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny a so záujmom Únie, Komisia konštatovala, že antidumpingové opatrenia na dovoz valcovaného drôtu z ČĽR by sa mali zachovať.

(176) Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sú uplatniteľné výlučne na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v ČĽR, ktorý vyrábajú vymenované právnické osoby. Na dovoz prešetrovaného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z individuálnych antidumpingových colných sadzieb.

(177) Ak spoločnosť následne zmení svoj názov, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť sa musí adresovať Komisii (75). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje.

(178) Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z ČĽR. Po tomto poskytnutí informácií dostali lehotu na predloženie vyjadrení. Komisia zvážila všetky doručené pripomienky.

(179) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036.

(180) So zreteľom na článok 109 nariadenia 2018/1046 (76), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorá sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1 1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz tyčí a prútov, valcovaných za tepla, v nepravidelne navinutých zvitkoch, zo železa, z nelegovanej ocele alebo z legovanej ocele inej ako nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95. 2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami takáto: Spoločnosť Antidumpingové clo Doplnkový kód TARIC Valin Group 7,9 % A930 Všetky ostatné spoločnosti 24,0 % A999 3. Uplatňovanie individuálnej colnej sadzby stanovenej pre spoločnosť uvedenú v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) valcovaného drôtu predaného na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Čínskej ľudovej republike. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa sadzba cla uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. 4. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 12. októbra 2021 Za Komisiu predsedníčka Ursula VON DER LEYEN

(1) Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Nariadenie Rady (ES) č. 703/2009 z 27. júla 2009 , ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozu valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku (Ú. v. EÚ L 203, 5.8.2009, s. 1.)

(3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1846 zo 14. októbra 2015, ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 268, 15.10.2015, s. 9).

(4) Oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti určitých antidumpingových opatrení (Ú. v. EÚ C 35, 3.2.2020, s. 3).

(5) Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 342, 14.10.2020, s. 23).

(6) Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

(7) Tento záznam bol revidovanou verziou druhého záznamu z 22. decembra 2020, pretože z dôvodu administratívnej chyby sa v prvej verzii nedopatrením nezohľadnili pripomienky žiadateľa.

(8) Pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigation (Výrazné deformácie v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu) z 20. 12. 2017 [SWD (2017) 483 final].

(9) https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

(10) https://www.dnb.com/.

(11) https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

(12) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/635 zo 16. apríla 2021, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (Ú. v. EÚ L 132, 19.4.2021, s. 145) ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúrok a rúr zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku, a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/508 zo 7. apríla 2020, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých plechov a zvitkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Indonézii, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 3) .

(13) Pozri odôvodnenia 149 a 150 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 158 a 159 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(14) Pozri odôvodnenia 115 až 118 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 122 až 127 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(15) Pozri odôvodnenia 119 až 122 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 128 až 132 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508: Hoci právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv, bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, štátnych aj súkromných, sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách strany), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli „patriotizmus“ na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu. Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % približne z 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíjal čoraz väčší tlak na to, aby organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo. Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve, vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov valcovaného drôtu a dodávateľov ich vstupov.

(16) Pozri odôvodnenia 123 až 129 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 133 až 138 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(17) Pozri odôvodnenia 130 až 133 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 139 až 142 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(18) Pozri odôvodnenia 134 a 135 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 143 a 144 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(19) Pozri odôvodnenia 136 až 145 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 145 až 154 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/508.

(20) V žiadosti sa citoval dokument Ministerstva obchodu USA China’s Status as a non-market economy (Postavenie Číny ako netrhového hospodárstva) (A-570-053, 26. októbra 2017, s. 57).

(21) V podnete sa citovali noviny Financial Times: China’s Communist Party writes itself into company law (Komunistická strana Číny zapisuje stranu do práva obchodných spoločností), 14. augusta 2017.

(22) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

(23) Správa spoločnosti ThinkDesk Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry (Analýza vzťahov medzi štátom a podnikateľským odvetvím a subvencovania v segmente plochých výrobkov valcovaných za tepla čínskeho oceliarskeho priemyslu), 28. februára 2016.

(24) Spoločnosť TISCO, „Profil spoločnosti“, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (online stav k 2. marcu 2020).

(25) Spoločnosť Baowu, „Profil spoločnosti“, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (online stav k 6. máju 2021).

(26) Správa – kapitola 14, s. 358: z hľadiska výroby 51 % zodpovedá súkromným spoločnostiam a 49 % štátom vlastneným podnikom a z hľadiska kapacity 44 % zodpovedá štátom vlastneným podnikom a 56 % súkromným spoločnostiam.

(27) Dostupné na:www.gov.cn/zhengce/2016-02/04/content_5039353.htm (online stav k 6. máju 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (online stav k 6. máju 2021) awww.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (online stav k 6. máju 2021).

(28) Dostupné na: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (online stav k 6. máju 2021) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (online stav k 6. máju 2021).

(29) Tak to bolo aj v prípade fúzie súkromnej spoločnosti Rizhao a štátom vlastneného podniku Shandong Iron and Steel v roku 2009, pozri Beijing steel report (správu o oceliarskom odvetví), s. 58, a v prípade získania väčšinového podielu spoločnosťou China Baowu Steel Group v spoločnosti Magang Steel v júni 2019, pozri https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (online stav k 6. máju 2021).

(30) Pozri tlačovú správu agentúry Xinhua Network: „Spoločnosť Shagang Group: Budovanie strany vedie k vysokokvalitnému rozvoju a vytvára model pre budovanie strany v neverejných podnikoch“, 25. decembra 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (online stav k 6. máju 2021).

(31) Pozri článok na webovom sídle spoločnosti Anshan: „Spoločnosť Anshan Iron and Steel vytvára a upevňuje model práce pri budovaní strany“, 13. júna 2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53(online stav k 6. máju 2021).

(32) Pozri článok uverejnený na webovom sídle spoločnosti Anshan: „Zachovajte nadšenie zamestnancov pre podnikanie“, 14. januára 2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (online stav k 6. máju 2021).

(33) Pozri stanovy spoločnosti Baoshan, článok 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (online stav k 6. máju 2021).

(34) Pozri webové sídlo spoločnosti Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/(online stav k 6. máju 2021).

(35) Správa, časť III, kapitola 14, s. 346 a nasl.

(36) Úvod k Plánu na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu.

(37) Správa, kapitola 14, s. 347.

(38) 13. päťročný plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky (na roky 2016 – 2020), dostupný nahttps://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (online stav k 6. máju 2021).

(39) Správa – kapitola 14, s. 349.

(40) Správa – kapitola 14, s. 352.

(41) Katalóg pre usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) vydaný nariadením č. 9 Národnej komisie pre rozvoj a reformy z 27. marca 2011, zmenený v súlade s rozhodnutím Národnej komisie pre rozvoj a reformy o zmene príslušných ustanovení Katalógu pre usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) vydaného nariadením č. 21 Národnej komisie pre rozvoj a reformy zo 16. februára 2013.

(42) Pozri výročnú správu za rok 2018, s. 66: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf.

(43) Pozri výročnú správu za rok 2019, s. 62 a 67: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html.

(44) Pozri výročnú správu za rok 2019, s. 93: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html a výročnú správu za rok 2018, s. 104: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf.

(45) Pozri výročnú správu za rok 2019, s. 181 a 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

(46) Pozri výročnú správu za rok 2019, s. 121 a 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf.

(47) Pozri odôvodnenia 134 – 135 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 143 – 144 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

(48) Verejne prístupné údaje Svetovej banky – krajiny s vyšším stredným dôchodkom, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, online stav k 13. októbru 2020.

(49) Pozri odôvodnenie 38.

(50) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, online stav k 20. januáru 2021, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, online stav k 20. januáru 2021.

(51) https://www.sunass.gob.pe/prestadores