ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2019/421

z 20. júna 2018

o štátnej pomoci SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Engie

[oznámené pod číslom C(2018) 3839]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Listom z 23. marca 2015 Komisia zaslala Luxemburskému veľkovojvodstvu (ďalej len „Luxembursko“) (2) žiadosť o poskytnutie informácií o jeho postupoch pri vydávaní záväzných stanovísk týkajúcich sa skupiny Engie (bývalá skupina GDF Suez) (3). V tomto liste Komisia žiadala, aby jej Luxembursko predložilo všetky záväzné stanoviská, ktoré sa od roku 2004 do zaslania tohto listu poskytli subjektom skupiny, ktoré sa tejto skupine alebo akémukoľvek subjektu tejto skupiny zaslali, ktoré v tom čase platili alebo ktoré platili počas predchádzajúcich desiatich rokov, ako aj účtovné závierky skupiny a právnych subjektov tejto skupiny za roky 2011, 2012 a 2013 a kópiu ich daňových priznaní.

(2) Luxembursko odpovedalo na túto žiadosť 25. júna 2015 a predložilo informácie o záväzných stanoviskách, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech viacerých spoločností skupiny Engie so sídlom v Luxembursku, ku ktorým patrí aj spoločnosť GDF Suez LNG Supply S.A. (ďalej len „LNG Supply“) (4) a spoločnosť GDF Suez Treasury Management S.à.r.l. (ďalej len „GSTM“) (5). Luxembursko poskytlo hlavne dve žiadosti o záväzné stanovisko a ich príslušné schválenia, ktoré sa týkali dvoch takmer totožných vnútroskupinových transakcií spočívajúcich v prevode majetku spoločnosťami skupiny Engie na spoločnosť LNG Supply na jednej strane a na spoločnosť GSTM na strane druhej. V obidvoch prípadoch sa tento prevod financoval prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru s označením „ZORA“ (6) (ďalej len „ZORA LNG“ a „ZORA GSTM“, spoločne „ZORA“) a prostredníctvom forwardovej kúpnej zmluvy („forwardová zmluva LNG“ a „forwardová zmluva GSTM“, spoločne „forwardové zmluvy“).

(3) Listom z 1. apríla 2016 Komisia uviedla, že na základe informácií, ktoré poskytlo Luxembursko, nemôže vylúčiť možnosť, že záväzné stanoviská vydané v prospech týchto spoločností skupiny Engie obsahujú prvok štátnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom. Komisia preto požiadala Luxembursko, aby poskytlo informácie a dodatočné vysvetlenia a uviedlo dôvody, pre ktoré tieto opatrenia nie sú selektívne, alebo ak sú, ako je možné ich odôvodniť z hľadiska práva Únie v oblasti štátnej pomoci.

(4) Listom z 3. mája 2016 Komisia pripomenula Luxembursku, aby poskytlo informácie uvedené v odôvodnení 3.

(5) Listom z 23. mája 2016 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o poskytnutie informácií z 1. apríla 2016.

(6) Komisia 19. septembra 2016 rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy vo veci zdaňovania spoločnosti Engie prostredníctvom záväzných stanovísk vydaných Luxemburskom s odôvodnením, že by mohlo predstavovať štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (7).

(7) Dňa 21. novembra 2016 Luxembursko v liste predložilo požadované informácie, ako aj svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

(8) Dňa 3. februára 2017 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie (8) zverejnené rozhodnutie o začatí konania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

(9) Komisii boli 27. februára 2017 doručené pripomienky spoločnosti Engie k rozhodnutiu o začatí konania. Listom z 10. marca 2017 Komisia poskytla tieto pripomienky luxemburským orgánom, ktoré dostali možnosť sa k nim vyjadriť.

(10) Po preskúmaní pripomienok, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie, Komisia listom z 22. marca 2017 požiadala Luxembursko, aby poskytlo dodatočné informácie.

(11) Dňa 10. apríla 2017 Luxembursko v liste uviedlo, že pripomienky, ktoré oznámila spoločnosť Engie, zodpovedajú jeho vlastným pripomienkam.

(12) Dňa 12. mája 2017 Luxembursko predložilo informácie požadované 22. marca 2017.

(13) Útvary Komisie 1. júna 2017 usporiadali zasadnutie s luxemburskými orgánmi a spoločnosťou Engie. O obsahu tohto zasadnutia sa spísala zápisnica dohodnutá medzi Komisiou a Luxemburskom. Na základe tohto zasadnutia Luxembursko predložilo 16. júna 2017 dodatočné informácie.

(14) Listom z 11. decembra 2017 zaslaným v nadväznosti na pripomienky, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie počas zasadnutia 1. júna 2017, Komisia požiadala o dodatočné informácie a vysvetlenie istých skutočností vyšetrovania (ďalej len „list z 11. decembra 2017“). Komisia vyzvala Luxembursko, aby predložilo kópiu tohto listu spoločnosti Engie.

(15) Dňa 31. januára 2018 luxemburské orgány a spoločnosť Engie predložili svoje pripomienky v odpovedi na list z 11. decembra 2017. V ten istý deň Luxembursko tiež predložilo informácie požadované v liste z 11. decembra 2017.

2. SÚVISLOSTI

2.1. SKUPINA ENGIE

(16) Skupina Engie sa skladá zo spoločnosti Engie S.A so sídlom vo Francúzsku a zo všetkých spoločností priamo alebo nepriamo kontrolovaných spoločnosťou Engie S.A. (spoločne nazývanými „Engie“). Engie je výsledkom fúzie francúzskych skupín GDF a Suez v roku 2008 (bývalá Lyonnaise des Eaux) (9). Sídlo spoločnosti Engie sa nachádza vo Francúzsku. Engie S.A. je kótovaná na burze v Paríži, Bruseli a Luxemburgu (10).

(17) Spoločnosť Engie pôsobí v troch veľkých odvetviach: výroba elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu a v službách týkajúcich sa energetickej účinnosti. Engie vykonáva činnosti hlavne v oblasti výroby a dodávok elektrickej energie (11), obchodovania s energiou, prieskumu a výroby, dodávok, prepravy a distribúcie zemného plynu, poskytovania služieb v oblasti energetickej účinnosti a energetických zariadení.

(18) Engie zamestnáva 153 090 osôb v 70 krajinách na celom svete (12). V roku 2016 dosiahol obrat tejto spoločnosti 66,6 miliardy EUR (13). Z celkového obratu skupiny sa 52,2 miliardy EUR zrealizovalo v Európe (14). V roku 2016 sa 67,3 % hospodárskeho výsledku pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA) dosiahlo v Európe (15).

(19) V Luxembursku pôsobí Engie prostredníctvom rôznych právnych subjektov, z ktorých niektoré sú dotknuté transakciami uvedenými v predmetných záväzných stanoviskách. Akciová spoločnosť Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A. (ďalej len „CEF“) (16) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 1933 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie, prevádzkovanie a kontrola týchto účastí (17). Zodpovedá hlavne za poskytovanie záruk a úverov dcérskym spoločnostiam v rámci skupiny. Príjmy spoločnosti CEF pochádzajú z úrokov a vybratých poplatkov za poskytnutie týchto úverov a záruk (18).

(20) GSTM je spoločnosť podľa luxemburského práva, ktorej 100 % vlastníkom je spoločnosť CEF. Vykonáva činnosti súvisiace so správou pokladnice a zabezpečovaním financovania pre Engie z Luxemburska. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z 15. júna 2012„vo všeobecnosti spoločnosť GSTM poskytuje prepojeným spoločnostiam úvery v rôznych devízach (zvyčajne v EUR a USD) a vykonáva činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov […]. Činnosť spoločnosti GSTM súvisiaca s konsolidáciou zostatkov predstavuje od [2 – 7] do [7 – 12] miliardy EUR“ (19).

(21) Spoločnosť s ručením obmedzeným GDF Suez LNG Holding S.à.r.l. (ďalej len „LNG Holding“) (20) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 2009 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie týchto účastí (21). 100 % vlastníkom spoločnosti LNG Holding je spoločnosť CEF.

(22) 100 % vlastníkom spoločnosti LNG Supply je spoločnosť LNG Holding. Spoločnosť LNG Supply vykonáva nákup, predaj a obchodovanie so skvapalneným zemným plynom, plynom a plynovými derivátmi, ako aj prepravu skvapalneného zemného plynu, a uzatvorila veľa zmlúv s medzinárodnými energetickými podnikmi (22). V roku 2018 spoločnosť Engie oznámila svoj zámer predať niektoré časti svojich činností súvisiacich so skvapalneným zemným plynom, a teda aj LNG Supply, akciovej spoločnosti Total S.A (23).

2.2. DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ

2.2.1. ÚVOD

(23) Toto rozhodnutie sa týka dvoch sérií záväzných stanovísk, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech spoločností skupiny Engie (ďalej len „dotknuté záväzné stanoviská“). Dotknuté záväzné stanoviská sa týkajú dvoch analogických vnútroskupinových transakcií, ktoré vykonala Engie medzi rôznymi spoločnosťami skupiny. V obidvoch prípadoch Engie prevádza všetky aktíva, ktoré tvoria plne funkčnú obchodnú činnosť, dcérskej spoločnosti v Luxembursku, ktorá následne vykonáva túto obchodnú činnosť.

(24) Platba realizovaná touto dcérskou spoločnosťou sa financuje prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru poskytnutého na 15 rokov (úver ZORA) sprostredkovateľskou spoločnosťou skupiny so sídlom v Luxembursku. Úver ZORA sa neúročí pravidelne, ale pri jeho konverzii dcérska spoločnosť uhradí záväzok veriteľovi prostredníctvom akcií vo výške predstavujúcej nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenej o „príplatok“, ktorý sa skladá z celého zisku dosiahnutého dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA po odpočítaní pevne stanoveného rozpätia (24) dohodnutého s luxemburskými daňovými úradmi (výška tohto „príplatku“ sa v dotknutých záväzných stanoviskách a v daňových priznaniach spoločností nazýva „prirážky z úveru ZORA“) (25).

(25) Sprostredkovateľský subjekt financuje súčasne tento úver prostredníctvom predplatenej forwardovej kúpnej zmluvy (ďalej len „forwardová zmluva“) uzatvorenej s holdingovou spoločnosťou, ktorej sídlo je tiež v Luxembursku a ktorá je jediným akcionárom dcérskej spoločnosti, a zároveň sprostredkovateľského subjektu. Podľa forwardovej zmluvy holdingová spoločnosť zaplatí sprostredkovateľskej spoločnosti sumu rovnajúcu sa nominálnej výške úveru ZORA výmenou za nadobudnutie práv na akcie, ktoré dcérska spoločnosť vydá pri konverzii úveru ZORA. Ak dcérska spoločnosť takto dosiahne zisk počas trvania úveru ZORA, holdingová spoločnosť dostane pri konverzii úveru ZORA akcie zahrňujúce hodnotu prirážok z úveru ZORA. Holdingová spoločnosť preto poskytuje dcérskej spoločnosti potrebné financovanie na nadobudnutie aktív prostredníctvom forwardovej zmluvy a úveru ZORA.

(26) V dotknutých záväzných stanoviskách sa potvrdzuje nasledujúce zdaňovanie dotknutých spoločností: dcérska spoločnosť odpočíta každý rok rezervy na prirážky z úveru ZORA splatné pri konverzii. Dcérska spoločnosť nie je preto zdaňovaná, zdanenie sa týka len pevne stanoveného rozpätia dohodnutého s daňovými úradmi. Ak holdingová spoločnosť zrealizuje prirážky z úveru ZORA (26), tento zisk sa bude oslobodzovať podľa uplatnenia schémy materských spoločnosti a dcérskych spoločností v Luxembursku, ktorá za určitých podmienok umožňuje oslobodiť príjmy vytvárané účasťami na základnom imaní iných spoločností. Sprostredkovateľský subjekt sa takisto nezdaňuje, keďže zisky dosiahnuté pri konverzii úveru ZORA (prirážky z úveru ZORA) sa kompenzujú stratou v rovnakej výške vyplývajúcej z forwardovej zmluvy (27). Z uvedeného nakoniec vyplýva, že prirážky z úveru ZORA sa odpočítavajú na úrovni dcérskej spoločnosti a že zodpovedajúca suma sa už nezdaňuje na úrovni holdingovej spoločnosti, keďže sa považuje za príjem oslobodený od dane. Prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú prakticky celé zisky dosiahnuté dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA, preto unikajú zdaneniu v Luxembursku (28).

(27) Štruktúra uvedená v odôvodnení 23 až 26 je znázornená na obrázku Figure 1. Obrázok 1 Ilustrácia štruktúr vytvorených na základe dotknutých záväzných stanovísk Sprostredkovatel’skáspoločnost’ Forwardová zmluva Zisky Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA) Úvery ZORA Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA) Aktíva Dcérskaspoločnost’ Holdingováspoločnost’

2.2.2. PREDSTAVENIE DOTKNUTÝCH ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK

(28) Toto zdaňovanie bolo schválené v prípade dvoch súborov záväzných stanovísk týkajúcich sa dvoch rozličných štruktúr vytvorených spoločnosťou Engie.

(29) Prvý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich s nákupom, predajom a obchodovaním so skvapalneným zemným plynom a plynovými derivátmi (ďalej len „činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom“) (29) luxemburskej spoločnosti Suez LNG Trading S.A. (ďalej len „LNG Trading“) na spoločnosť LNG Supply. Obsahuje päť záväzných stanovísk vydaných luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca spoločnosti Engie (ďalej len „daňový poradca“) v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská LNG“). 1. Prvé záväzné stanovisko bolo vydané 9. septembra 2008 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG z roka 2008“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej so skvapalneným zemným plynom zo spoločnosti LNG Trading na spoločnosť LNG Supply (úver ZORA LNG a forwardová zmluva LNG). Záväzné stanovisko z roka 2008 čiastočne zmenili a/alebo doplnili ďalšie záväzné stanoviská, ktoré vydala luxemburská daňová správa. 2. Žiadosť o záväzné stanovisko z 30. septembra 2008 týkajúca sa prevodu skutočného riadenia zo spoločnosti LNG Trading do Holandska. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. 3. Žiadosť o záväzné stanovisko z 3. marca 2009 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2009“), ktorou sa čiastočne zmenila štruktúra vytvorená žiadosťou o záväzné stanovisko LNG z roka 2008. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. 4. Žiadosť o záväzné stanovisko z 9. marca 2012 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2012“), ktorou sa vysvetľujú určité účtovné pravidlá použité pri výpočte rozpätia, z ktorého sa zdaňuje spoločnosť LNG Supply. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. 5. Nakoniec žiadosť o záväzné stanovisko z 20. septembra 2013 s cieľom vysvetliť zdaňovanie čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko potvrdila luxemburská daňová správa prostredníctvom listu z 13. marca 2014 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“).

(30) Druhý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich so správou pokladnice a financovaním (ďalej len „činnosti súvisiace s financovaním a správou pokladnice“) (30) zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM. Obsahuje dve záväzné stanoviská vydané luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská GSTM“). 1. Prvé záväzné stanovisko bolo vydané luxemburskou daňovou správou 9. februára 2010 (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej s financovaním a správou pokladnice zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM (úver ZORA GSTM a forwardová zmluva GSTM). 2. Záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 doplnila žiadosť o záväzné stanovisko z 15. júna 2012 týkajúca sa, okrem iného, potenciálneho zvýšenia výšky úveru ZORA GSTM (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“).

(31) Holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku LNG je LNG Holding a holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku GSTM je CEF (spoločne označené ako „holdingové spoločnosti“). Sprostredkovateľskými subjektmi, ktoré poskytujú úvery ZORA, sú GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l. (ďalej len „LNG Luxembourg“) a Electrabel Invest Luxembourg SA (ďalej len „EIL“, spoločne s LNG Luxembourg označované ako „veritelia“). Nakoniec dcérske spoločnosti, ktoré nadobúdajú a prevádzkujú činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom a činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, sú LNG Supply a GSTM (spoločne označované ako „dcérske spoločnosti“).

2.2.3. PODROBNÝ OPIS ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK LNG

2.2.3.1. Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG

(32) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 budú do spoločnosti LNG Trading začlenené dve nové zdaniteľné luxemburské spoločnosti: LNG Luxembourg a LNG Supply. V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádzalo, že činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom sa odpredá spoločnosti LNG Luxembourg, ktorá ju následne predá spoločnosti LNG Supply (31). Táto štruktúra však bola neskôr zmenená: podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2009 spoločnosť CEF najprv nadobudla akcie spoločnosti LNG Trading a až potom začlenila LNG Luxembourg, LNG Supply a LNG Holding. LNG Holding tak v štruktúre (32) prevzala úlohu spoločnosti LNG Trading (33).

(33) Štruktúra bola implementovaná nasledujúcim spôsobom: 1. LNG Supply nadobúda obchodnú činnosť spoločnosti LNG Trading (činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom) za odhadovanú cenu približne 750 miliónov USD; 2. LNG Supply financuje kúpnu cenu prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru na obdobie 15 rokov denominovaného v USD (úver ZORA LNG), ktorý poskytla spoločnosť LNG Luxembourg. Pri jeho konverzii (34) spoločnosť LNG Supply vydá akcie (ďalej len „akcie LNG Supply“), ktoré obsahujú nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážku z úveru ZORA; 3. Tak LNG Luxembourg financuje investíciu do úveru ZORA LNG prostredníctvom forwardovej zmluvy LNG uzatvorenej so spoločnosťou LNG Holding. Podľa tejto zmluvy sa LNG Luxembourg zaväzuje postúpiť spoločnosti LNG Holding akcie spoločnosti LNG Supply. Cena akcií LNG Supply zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA LNG (35).

2.2.3.2. Zmluvy podpísané medzi stranami

(34) Luxembursko predložilo kópiu zmlúv, v ktorých sa vysvetľuje uskutočnenie transakcií opísaných v záväznom stanovisku LNG uskutočnených spoločnosťou Engie: 1. zmluvu o prevode činnosti uzatvorenú medzi LNG Trading a LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva o prevode LNG“) (36), podľa ktorej sa prvá spoločnosť zaväzuje previesť druhej spoločnosti činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom za cenu 657 miliónov USD (37) výmenou za dve zmenky vydané spoločnosťou LNG Supply (ako dlžník) v prospech spoločnosti LNG Trading (ako veriteľ), ktorých sumy sú 11 000 000 USD a 646 000 000 USD (38); 2. zmluvu o bezúročnom, povinne konvertibilnom úvere uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Luxembourg a spoločnosťou LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva ZORA LNG“) (39). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Luxembourg poskytuje spoločnosti LNG Supply (40) úver splatný v akciách LNG Supply (41). Maximálna dĺžka trvania úveru je 15 rokov. Úver bude splatný 30. októbra 2024 (42). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana s písomným súhlasom druhej strany (43). „Emisná cena“ úveru je 646 miliónov USD (44). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ zvýšenej o prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (45). Ako sa uvádza v bode 2.2.3.6, úver ZORA LNG sa čiastočne konvertoval v roku 2014; 3. predplatenú termínovanú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou LNG Luxembourg k tomu istému dátumu (46). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Holding kupuje všetky práva spoločnosti LNG Luxembourg na akcie LNG Supply za cenu 646 miliónov USD (47), teda za rovnakú sumu, ako je „emisná cena“ úveru ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa postúpia spoločnosti LNG Holding k dátumu ich emisie (48).

2.2.3.3. Zdaňovanie spoločnosti LNG Supply

(35) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, ročné zisky dosahované spoločnosťou LNG Supply sa budú rovnať rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie LNG“). Spoločnosť LNG Supply sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi ziskom, ktorý spoločnosť LNG Supply skutočne dosiahne každý rok, a rozpätím LNG (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA LNG (49).

(36) V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa rozpätie LNG stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív uvedenej v súvahe spoločnosti [LNG Supply], pričom však toto čisté obchodné rozpätie nie je nižšie ako [0,0 – 0,50] % hrubého ročného obratu spoločnosti“ (50). Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 „rozpätie [LNG] sa bude považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu“, lebo spoločnosť LNG Supply „pri svojej činnosti neznáša devízové riziko ani riziko spojené s nedobytnými pohľadávkami“ (51). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež uvádza, že „hrubý príjem [spoločnosti LNG Supply] po odpočítaní všetkých znášaných prevádzkových výdavkov a nákladov na úver ZORA sa približne rovná rozpätiu [spoločnosti LNG]“ (52).

(37) Inými slovami, pred konverziou úveru ZORA sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply obmedzuje na rozpätie LNG. Konverzia nemá vplyv na ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply, keďže spoločnosť LNG Supply každý rok pred konverziou odpočítala sumu prirážok z úveru ZORA.

2.2.3.4. Zdaňovanie spoločnosti LNG Luxembourg

(38) V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, sa počas trvania úveru ZORA umožňuje spoločnosti LNG Luxembourg buď zachovať v účtovnej závierke hodnotu úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote (53), alebo zvýšiť (či znížiť) jeho hodnotu z jeho nadobúdacej ceny až na cenu pri predčasnom splatení (54). Počas trvania úveru ZORA LNG sa preto spoločnosť LNG Luxembourg môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad, ktorý súvisí s úverom ZORA. Ako sa uvádza v odôvodnení 52 nižšie, spoločnosť LNG Luxembourg sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote.

(39) Pri konverzii spoločnosť LNG Luxembourg dostane akcie LNG Supply, ktorých hodnota bude zahŕňať emisnú cenu úveru ZORA plus súčet prirážok z úveru ZORA ku dňu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z roka 2008 sa konverzia riadi odchylným režimom stanoveným v článku 22a zákona o dani z príjmu (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, ďalej len „zákon LIR“), okrem prípadu, keď sa LNG Supply rozhodne ho neuplatňovať (55). Podľa tohto ustanovenia konverzia úveru na akcie nevedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom (56). Preto prirážky z úveru ZORA, ktoré dostala spoločnosť LNG Luxembourg pri konverzii, nebudú pri konverzii zdaňované (57).

2.2.3.5. Zdaňovanie spoločnosti LNG Holding

(40) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, spoločnosť LNG Holding zaúčtuje prijatú platbu podľa forwardovej zmluvy v položke „finančný investičný majetok“ (58). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádza, že tieto aktíva „sa ohodnocujú a budú sa ohodnocovať na základe ceny nákladov“ (59). Spoločnosť LNG Holding preto nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad pred konverziou úveru ZORA a prevodom nových akcií vydaných LNG Supply, ktorý uskutočnila spoločnosť LNG Luxembourg.

(41) V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež žiada o potvrdenie skutočnosti, že „na účely článku 166 zákona LIR […] účasť, ktorú zakúpila [spoločnosť LNG Holding] podľa forwardovej zmluvy [LNG], sa bude posudzovať ako taká od okamihu uzatvorenia forwardovej zmluvy [LNG] “ (60) a že „akýkoľvek príjem (dividendy a kapitálové zisky), ktorý dosahujú luxemburské spoločnosti alebo ktorý od nich pochádza, bude na základe článku 166 zákona LIR oslobodený od dane“ (61). Ako sa uvádza v oddiele 2.3.2, článok 166 zákona LIR je ustanovením zákona o dani z príjmu, ktorým sa v Luxembursku upravuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti. Podľa tohto systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti sa oslobodzujú od dane príjmy, ktoré pochádzajú z účasti v iných subjektoch, ako sú akcie, ak sú splnené isté podmienky.

(42) Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií LNG Supply vydaných v rámci konverzie úveru ZORA LNG preto budú oslobodené od dane na úrovni spoločnosti LNG Holding, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR.

2.2.3.6. Záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie

(43) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG týkajúcej sa konverzie a schválenej luxemburskou daňovou správou mala spoločnosť Engie vykonať prvú čiastočnú konverziu úveru ZORA LNG za akcie k tomuto dňu v odhadovanej výške [300 – 400] miliónov USD. V deň konverzie sa malo prijať rozhodnutie o znížení nominálnej hodnoty kapitálu spoločnosti LNG Supply o sumu rovnajúcu sa sume v okamihu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko „pokiaľ ide o [spoločnosť LNG Luxembourg], čiastočná konverzia úveru ZORA nemá žiadny vplyv na zdaňovanie“ (62). „Z dôvodu zníženia kapitálu [spoločnosti LNG Supply] [spoločnosť LNG Holding] zaúčtuje zisk zodpovedajúci rozdielu medzi nominálnou hodnotou vymenených akcií a výškou konverzie. Tento zisk bude viditeľný v účtovných knihách [spoločnosti LNG Holding] a vzťahuje sa naň oslobodenie od dane z príjmu z účasti“ (63). Preto bude zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding v okamihu zrušenia akcií z dôvodu zníženia kapitálu oslobodený od dane. Tento zisk zodpovedá výške prirážok z úveru ZORA zahrnutých do akcií LNG Supply, ktoré pri konverzii dostala spoločnosť LNG Holding.

2.2.3.7. Realizácia záväzných stanovísk LNG

(44) Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odzrkadľujú systém zdaňovania, ktorému podliehali spoločnosti, ktorých sa týkajú transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG.

2.2.3.7.1. Spoločnosť LNG Supply

(45) V riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Supply za rok 2010 sa uvádza, že „zmluva o úvere povinne konvertibilnom na akcie medzi LNG Luxembourg a LNG Supply“ sa uzatvorila v roku 2009 na sumu 646 miliónov USD a na obdobie 15 rokov od 30. októbra 2009 (64).

(46) Úver ZORA LNG sa v súvahe uvádza na strane pasív a zahŕňa sa do daňového priznania spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (646 miliónov USD) od roku 2009 do roku 2013 (65). V roku 2014 sa suma znížila o 193,8 milióna USD na [300 – 600] milióna USD po čiastočnej konverzii vykonanej počas roka (66).

(47) Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenáva v súvahe spoločnosti LNG Supply (67) na strane pasív ako finančný dlh LNG Supply (68) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku uvedenému vo výkaze ziskov a strát. V dôsledku toho sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply. V tabuľke Tableau 1 sa uvádza súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply. Zníženie súčtu prirážok z úveru ZORA o 193,8 milióna USD v roku 2014 nastalo v dôsledku vplyvu čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG, ktorá bola navyše čiastočne kompenzovaná dodatočnými prirážkami z úveru ZORA za rok (69). Tabuľka 1 Súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Súčet prirážok z úveru ZORA (v miliónoch USD) 10,9 46,8 165,6 [350 – 400] [650 – 700] [450 – 550] 0 0

(48) LNG Supply sa zdaňuje z rozpätia LNG. Ako sa uvádza na obrázku Figure 2, rozpätie LNG za rok 2011 (70) sa stanovilo na [1/(50 – 100) %] celkovej priemernej výšky aktív spoločnosti s minimálnym ročným hrubým obratom [0,0 – 0,50] % v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008. Priemerná výška aktív, ktorými sa financuje úver ZORA, sa v roku 2011 zvýšila na 752 703 699 USD. Preto sa rozpätie [1/(50 – 100) %] zvýšilo na [100 000 – 150 000] USD. Obrat dosiahol 1 573 579 569 USD. Preto sa rozpätie [0,0 – 0,50] %ov tejto sumy zvýšilo na [3 500 000 – 4 000 000] USD. V dôsledku uvedeného sa táto suma považovala za zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply za obdobie 2011 (71). Spoločnosť LNG Supply takto zaplatila daň z príjmu právnických osôb za účtovný rok 2011 [500 000 – 1 500 000] EUR (72). Obrázok 2 Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu za rok 2011 Prirážka z úveru Zora Výška prirážky z úveru Zora uvedená účtovných závierkach nie je v súlade s predchádzajúcimi dohodami podpísanými daňovými úradmi 9. septembra 2008 a v marci 2012. S cieľom zohľadniť správnu sumu sa následne vystavila daňová bilancia. V skutočnosti sa podľa tejto predbežnej dohody nezdaňuje rozpätie tejto spoločnosti (pozri nižšie). Výpočet rozpätia Čisté rozpätie [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív (t. z. priemerná hodnota aktív financujúcich úver Zora) s minimálnou hodnotou [0,0 – 0,5 %] hrubého obratu vyplývajúceho z aktív, ktoré sa previedli na Spoločnosť (t. z. celkový príjem Spoločnosti) Minimálne rozpätie Celkový výnos Miera Začiatok Ukončenie Minimálne rozpätie (USD) 1 573 579 569 [0,0 – 0,5 %] 1/1/11 31/12/11 [3 500 000 – 4 000 000 ] Čisté obchodné rozpätie [1/(50 – 100) %] priemernej hodnoty aktív financujúcich úver Zora. Dátum Úver Zora 1/1/11 692 817 329 (pozri daňové priznanie za rok 2010) 31/12/2011 812 590 069 Spolu 1 505 407 398 Priemer 752 703 699

Úver Zora Miera Začiatok Ukončenie Rozpätie (USD) 752 703 699 [1/(50 – 100) %] 1/1/11 31/12/11 [100 000 – 150 000 ]

(49) Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Supply za rok 2014 sa čiastočná konverzia úveru ZORA LNG rozdelila „medzi časť nominálnej hodnoty a časť prirážok“ (73). Preto sa v roku 2014 nominálna hodnota úveru ZORA aj súčet prirážok z úveru ZORA znížili o 193,8 milióna USD (74). V septembri 2014 spoločnosť LNG Supply zvýšila svoj kapitál o 699,9 milióna USD (75) s cieľom čiastočne splatiť úver ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa vydali v nominálnej hodnote a následne sa zrušili na základe zníženia kapitálu do výšky ich nominálnej hodnoty (76). Táto konverzia nemala vplyv na zdaňovanie spoločnosti LNG Supply.

(50) V roku 2015, keď sa spoločnosť LNG Supply nachádzala v strate, prirážky z úveru ZORA zaznamenali záporné hodnoty do výšky [650 – 850] miliónov USD, čo v prvom rade viedlo k zníženiu zostávajúceho súčtu prirážok z úveru ZORA (o [450 – 550] USD) až na 0 USD a v druhom rade k zníženiu nominálnej hodnoty nesplateného úveru ZORA LNG až na [200 – 250] miliónov USD (77).

(51) V roku 2016 prirážky z úveru ZORA opäť zaznamenali negatívne hodnoty do výšky [100 – 200] miliónov USD, čo ešte viac znížilo nesplatený úver ZORA LNG na [100 – 200] miliónov USD (78).

2.2.3.7.2. Spoločnosť LNG Luxembourg

(52) Podľa daňových priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa hodnota úveru ZORA LNG zachovala na jeho nominálnej úrovni (646 miliónov USD) až do jeho čiastočnej konverzie v roku 2014 (79) v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008 (80). V daňovom priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa forwardová zmluva LNG tiež objavuje ako položka pasív v rovnakej hodnote (81).

(53) V roku 2014 sa v dôsledku čiastočnej konverzie hodnota úveru ZORA LNG (aktívum) a forwardovej zmluvy LNG (pasívum) znížila o 193,8 milióna USD a dosiahla úroveň 452,2 milióna USD, bez vplyvu na výkaz ziskov a strát (82). Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť článok 22a zákona LIR.

(54) Ako sa uvádza v odôvodnení 50, v roku 2015 z dôvodu záporných hodnôt prirážok z úveru ZORA hodnota úveru ZORA LNG klesla na [300 – 600] miliónov USD. Spoločnosť LNG Luxembourg preto znížila hodnotu ZORA LNG o túto sumu a zároveň znížila hodnotu forwardovej zmluvy LNG na rovnakú úroveň (83).

(55) V roku 2016 sa uskutočnili podobné opravy úveru ZORA LNG a forwardovej zmluvy LNG, čím sa znížila ich hodnota na [100 – 200] miliónov USD (84).

2.2.3.7.3. Spoločnosť LNG Holding

(56) Úver ZORA sa vykazuje v riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Holding ako finančné aktívum (85). Od roku 2012 sa tiež účasť v spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA LNG uvádza v daňovom priznaní spoločnosti LNG Holding v kategórii účastí, ktoré možno oslobodiť od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (86).

(57) Podľa daňového priznania a riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Holding za rok 2014 zrušením akcií LNG Supply prijatých na základe čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG v roku 2014 sa vytvorili kapitálové zisky v hodnote 506,2 milióna USD (87), ktoré úplne unikli zdaneniu vďaka systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti (článok 166 zákona LIR).

(58) V roku 2015 a v roku 2016 spoločnosť LNG Holding zaúčtovala opravnú položku zo straty hodnoty z forwardovej zmluvy LNG, ktorá odrážala pokles hodnoty úveru ZORA LNG vyplývajúci zo záporných hodnôt prirážok z úveru, ako sa uvádza v odôvodneniach 50 a 51 (88). Tento náklad zo straty hodnoty sa preniesol do výkazu ziskov a strát spoločnosti LNG Holding.

2.2.4. PODROBNÝ OPIS ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK SPOLOČNOSTI GSTM

2.2.4.1. Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM

(59) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 spoločnosť Engie má v úmysle zaviesť štruktúru, ktorá je analogická so štruktúrou uvedenou v záväznom stanovisku LNG: Spoločnosť GSTM nadobúda činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, pričom ich nadobudnutie financuje prostredníctvom úveru ZORA GSTM poskytnutého spoločnosťou EIL. Pri konverzii (89) spoločnosť GSTM vydá akcie (ďalej len „akcie GSTM“), ktoré obsahujú nominálnu hodnotu úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážky z úveru ZORA. Tak spoločnosť EIL financuje investíciu do úveru ZORA GSTM prostredníctvom forwardovej zmluvy GSTM uzatvorenej so spoločnosťou CEF. Podľa tejto zmluvy sa spoločnosť EIL zaväzuje postúpiť akcie GSTM spoločnosti CEF. Predajná cena akcií GSTM zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM (90)

(60) Žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 obsahuje daňovú analýzu týkajúcu sa rovnakého úveru ZORA, ktorá sa podobá analýze v žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, až na skutočnosť, že sa v tomto záväznom stanovisku okrem iného plánuje potenciálne budúce navýšenie úveru ZORA GSTM (91).

2.2.4.2. Podpísané zmluvy medzi stranami

(61) Luxembursko predložilo kópie dokumentov a zmlúv, v ktorých sa opisuje, ako spoločnosť Engie uskutočnila transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM: 1. dokument s názvom „Proposition de cession d'une branche d'activités“ uložený v Obchodnom registri v Luxemburgu 13. mája 2011 (ďalej len „návrh na prevod v prospech GSTM“) (92). Podľa tohto dokumentu spoločnosť CEF navrhuje previesť činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice na spoločnosť GSTM za cenu 1 036 912 506,84 EUR. Podľa tohto návrhu na prevod činnosti na spoločnosť GSTM spoločnosť CEF prevedie odvetvie činností výmenou za zmenku GSTM (93); 2. dve zmluvy o povinne konvertibilnom úvere uzatvorené spoločnosťami EIL a GSTM, jedna zo 17. júna 2011 a druhá z 30. júna 2014 (ďalej len „zmluvy o úvere ZORA GSTM“, spoločne so zmluvou o úvere ZORA LNG len „zmluvy o úvere ZORA“) (94), jednoznačne s rovnakým obsahom (95). Podľa zmlúv o úvere ZORA GSTM spoločnosť EIL poskytuje spoločnosti GSTM úver (96) splatný v akciách GSTM (97). Splatnosť tohto úveru uplynie 17. júna 2026 (98). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana na základe písomného súhlasu druhej strany (99). „Emisná cena“ úveru je 1 036 912 507 EUR (100). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ plus prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (101); 3. forwardovú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou CEF a spoločnosťou EIL 17. júna 2011 (forwardová zmluva GSTM) (102). Podľa tejto zmluvy spoločnosť CEF kupuje všetky práva spoločnosti EIL na akcie spoločnosti GSTM za cenu rovnajúcu sa „emisnej cene“ úveru ZORA GSTM (103). Akcie GSTM sa postúpia spoločnosti CEF k dátumu ich vydania (104).

2.2.4.3. Zdaňovanie spoločnosti GSTM

(62) Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, ktorú schválila luxemburská daňová správa, zdaniteľný ročný príjem spoločnosti GSTM sa rovná rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie GSTM“). Spoločnosť GSTM sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi skutočne dosiahnutým ziskom spoločnosti GSTM a rozpätím GSTM (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA GSTM (105).

(63) V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa rozpätie stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100)] % hlavnej hodnoty jej aktív vrátane aktív financovaných prostredníctvom bežných úverov“ (106). V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 možno rozpätie považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu (107).

(64) V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 sa plánovala zmena rozpätia spoločnosti GSTM. Uvádza sa v nej, „že výška rozpätia sa určí neskôr v liste „APA letter“ a v správe „TP [transfer pricing] report [správa o transferových cenách]““ (108). Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti GSTM za rok 2011 (109) zmena rozpätia GSTM od 1. januára 2012 bola spôsobená nadobudnutím účinnosti Obežníka správneho orgánu z 28. januára 2011 o vnútroskupinových finančných transakciách do platnosti (ďalej len „obežník 164/2“) (110). V tomto obežníku sa uvádzala požiadavka na predloženie štúdie o transferovom oceňovaní v rámci akejkoľvek žiadosti s cieľom získať záväzné stanovisko, ktorým sa pre transakcie vnútroskupinového financovania schvaľujú transferové ceny (ako rozpätie GSTM) (111). Listom z 11. júla 2012 a listom z 11. novembra 2013 preto daňový poradca predložil dve žiadosti o záväzné stanovisko spolu so štúdiami o transferovom oceňovaní týkajúcimi sa stanovenia rozpätia spoločnosti GSTM (112). Podľa Luxemburska tieto žiadosti o záväzné stanovisko neschválila jeho daňová správa. Inými slovami, luxemburská daňová správa nevydala záväzné stanovisko potvrdzujúce výšku rozpätia spoločnosti GSTM, ktorú navrhol daňový poradca spoločnosti Engie v liste z 11. júla 2012 a v liste z 11. novembra 2013 (113).

(65) V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež uvádza, že „v málo pravdepodobnom prípade, keď by účtovné postupy úplne nezodpovedali povinnostiam vyplývajúcim so zmluvy ZORA, zisk alebo strata uvedená v ročnej účtovnej závierke by neovplyvnila vyššie uvedenú daňovú situáciu“ (114).

(66) V konečnom dôsledku pred konverziou úveru ZORA GSTM sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM obmedzuje na rozpätie GSTM. Konverzia úveru ZORA GSTM nemá žiadny vplyv na zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM.

2.2.4.4. Zdaňovanie spoločnosti EIL

(67) Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti EIL sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Luxembourg (115) a spočíva na rovnakých argumentoch (116). Počas trvania úveru ZORA GSTM sa preto spoločnosť EIL môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad. Ak sa spoločnosť EIL pri konverzii rozhodne, že uplatní odchylný režim uvedený v článku 22a zákona LIR, nezaúčtuje žiadny príjem (117), čím jej nevznikne žiadna daňová povinnosť vyplývajúca z príjmu právnických osôb (118). Ako sa uvádza v odôvodnení 76 nižšie, spoločnosť LNG sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA GSTM na jeho účtovnej hodnote.

2.2.4.5. Zdaňovanie spoločnosti CEF

(68) Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti CEF sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Holding (119). Spoločnosť CEF preto pred konverziou úveru ZORA (120) nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem, ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad.

(69) V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež vyžaduje potvrdenie, že „účasť, ktorú nadobudla spoločnosť CEF podľa forwardovej zmluvy, sa na účely článku 166 zákona LIR bude posudzovať ako priama účasť na kapitáli spoločnosti GSTM od okamihu, keď sa táto forwardová zmluva uzatvorila“ (121). Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií GSTM sa preto budú oslobodzovať od dane na úrovni spoločnosti CEF, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR.

2.2.4.6. Realizácia záväzných stanovísk GSTM

(70) Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odrážajú systém zdaňovania, ktorý Luxembursko poskytlo spoločnostiam dotknutým transakciami uvedenými v záväzných stanoviskách GSTM.

2.2.4.6.1. Spoločnosť GSTM

(71) V riadnej účtovnej závierke spoločnosti GSTM za rok 2012 sa uvádza, že spoločnosť EIL „poskytla povinne konvertibilný úver vo výške 1 036 912 506,84 EUR spoločnosti [GSTM] na obdobie 15 rokov od 17. júna 2011“ (122).

(72) Úver ZORA GSTM sa v súvahe zaznamenáva na strane pasív a zahŕňa do daňových priznaní spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (1 036 912 506,84 EUR). Táto suma sa časom nemení (123).

(73) Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenala v súvahe spoločnosti GSTM na strane pasív ako finančný dlh GSTM (124) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku zaznamenanému vo výkaze ziskov a strát (125). Následne sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM. Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM za rok 2011 až 2015 sa uvádzajú v tabuľke Tableau 2 nižšie. Tabuľka 2 Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Kumulované prirážky z úveru ZORA (v miliónoch EUR) 44,9 [100 – 150] [300 – 350] [450 – 500] [600 – 650] [600 – 900]

(74) V súlade so žiadosťou o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa spoločnosť GSTM zdaňuje z rozpätia GSTM. Na obrázku Figure 3 nižšie sa nachádza výpočet rozpätia spoločnosti GSTM za účtovné obdobie 2011 (126). „Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ sa zvýšil na 45 522 581,00 EUR. Zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM sa vypočítal na základe [1/(50 – 100)] % priemernej výšky celkových aktív spoločnosti za rok 2011, ktorá sa zvýšila na 3,7 miliardy EUR. Zdaniteľný príjem určený pre spoločnosť GSTM sa z tohto základu zvyšuje na [500 000 – 600 000] EUR (ku ktorému sa pripočítava suma označená ako „výnos z kapitálových investícií“ vo výške [6 000 – 11 000] EUR). Rozdiel medzi touto sumou a „čistým príjmom pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ je 44,9 milióna EUR a uvádza sa v daňovom priznaní na základe odpočítateľnej prirážky z úveru ZORA. Obrázok 3 Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM za rok 2011 podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2011 Aktíva spolu Od do Počet dní Priemer (*1) 8 691 871 776 2/5/2011 31/12/2011 244 3 729 884 433 Celkové dlhy financujúce aktíva 3 729 202 241 Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora [45 000 000 – 50 000 000 ] Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa kapitálu 8 326 Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa dlhu financujúceho aktíva [45 000 000 – 50 000 000 ] Spolu [45 000 000 – 50 000 000 ] Rozpätie [1/(50 – 100) %] [550 000 – 600 000 ] Výnos z kapitálu Výnos z dlhu financujúceho aktíva (rozpätie [1/(50 – 100) %]) [550 000 – 600 000 ] Celkové čisté obchodné rozpätie [550 000 – 600 000 ] Rozpätie sa už zaúčtovalo do účtovnej závierky, žiadna úprava nie je nutná Výpočet zdaniteľnej sumy EUR Výsledok za účtovné obdobie 420 802 Pridať: dane [150 000 – 200 000 ] Zdaniteľná suma [550 000 – 600 000 ] Daň z príjmu právnických osôb [100 000 – 150 000 ]

(75) Ako už bolo uvedené (127), daňové priznania spoločnosti GSTM dokazujú, že rozpätie GSTM sa po roku 2011 zmenilo. Ako sa zobrazuje na obrázku Figure 4, za rok 2012 a 2013 sa rozpätie spoločnosti GSTM nestanovilo na [1/((50 – 100) %] hodnoty aktív, ako sa to pôvodne zvažovalo v žiadosti o záväzné tie z finanstanovisko GSTM z roka 2010, ale na [0 – 1 %] hodnoty dlhov financujúcich aktíva (128). V roku 2014 sa rozpätie spoločnosti GSTM stanovilo na [0 – 1 %] celkovej výšky úverov a pohľadávok. V daňových priznaniach sa uvádza, že rozpätie spoločnosti GSTM sa za tieto roky vypočítalo na základe odvolania sa na žiadosti o záväzné stanovisko z 11. júla 2012 a 11. novembra 2013 (129), ktoré, ako sa uvádza v odôvodnení 64, luxemburská daňová správa nikdy neschválila. Obrázok 4 Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM s odvolaním sa na žiadosť o záväzné stanovisko z roka 2010 a 2012, ktoré sa uvádzajú v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2012 Prílohy k daňovému priznaniu k dani z príjmov právnických osôb a k miestnej obchodnej dani za rok 2012 a priznanie k majetkovej dani k 1. januáru 2013 v mene spoločnosti: GDF SUEZ Treasury Management S.à.r.l daňové identifikačné číslo 2011 2416 545 Prílohe č. 3 STAW/NGOK Vysvetlivky Všeobecné informácie Odkaz na listy daňového poradcu z 9. februára 2010 a z 15. júna 2012. Rozpätie z finančnej činnosti Odlak na predbežné dohody daňového poradcu o transferovom oceňovaní z 11. júla 2012 a z 11. novembra 2013 (dohody APAs) Rozpätie z finančnej činnosti sa počíta takto: Priemerná suma dlhov financujúcich aktíva (*) od do počet dní % (**) rozpätie [9 000 000 000 – 10 000 000 000 ] 1/1/2012 31/12/2012 366 4,2 bps [3 000 000 – 4 000 000 ] Spolu 366 Výnos rizikového kapitálu Priemerný kapitál (*) od do počet dní výnos rizikového kapitáli [2 000 000 – 3 000 000 ] 1/1/2012 31/12/2012 366 [20 000 – 30 000 ] Total 366 Výpočet prirážky z úveru Zora Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru Zora [100 000 000 -150 000 000 ] Mínus: výnos z kapitálu [20 000 -30 000 ] Mínus: minimálne rozpätie [3 000 000 -4 000 000 ] Prirážka z úveru Zora [100 000 000 -150 000 000 ] Výška prirážky z úveru Zora uvedená v účtovných výkazoch nie je v súlade s dohodami APAs (nie dostatočne). Preto sa uskutočnila úprava vo výške EUR [40 000 – 50 000 ] v súvahe a vo výkaze ziskov a strát a táto úprava sa prejaví v účtovnej závierke za rok 2013. (*) Výpočet na mesačnom základe (**) Odvolávame sa na štúdiu o transferovom oceňovaní podľa APAs

2.2.4.6.2. Spoločnosť EIL

(76) Hodnota úveru ZORA GSTM sa v účtovnej závierke spoločnosti EIL udržala na nominálnej úrovni, a to 1 036 912 507 EUR (130), v súlade s rozhodnutím uvedeným v žiadosti o záväzné stanovisko GSTM (131).

2.2.4.6.3. Spoločnosť CEF

(77) Nakoniec účasť v spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM sa tiež uvádza v daňových priznaniach spoločnosti CEF v kategórii účastí, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (132).

2.3. OPIS PLATNÉHO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVNEHO RÁMCA

2.3.1. OPIS VŠEOBECNÝCH ZÁSAD LUXEMBURSKÉHO SYSTÉMU ZDAŇOVANIA SPOLOČNOSTÍ

(78) Pravidlá všeobecného práva uplatňované na zdaňovanie spoločností v Luxembursku sa uvádzajú v zákone LIR. Podľa článku 159 zákona LIR spoločnosti, ktoré majú daňovú rezidenciu v Luxembursku, podliehajú dani z ich celkových príjmov (133). V článku 163 zákona LIR sa uvádza, že luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa uplatňuje na zdaniteľný príjem, ktorý daňový subjekt dosiahol v danom roku (134). Pred rokom 2013 sa všetky spoločnosti, ktoré podliehali daňovej povinnosti v Luxembursku, zdaňovali z ich zdaniteľného zisku so štandardnou sadzbou vo výške 28,80 % (135). Od roku 2013 je štandardná sadzba dane 29,22 %.

(79) V článku 18 prvom pododseku zákona LIR sa uvádza metóda, na základe ktorej možno stanoviť ročný zdaniteľný zisk podniku ako daňového subjektu: „Zisk tvorí rozdiel medzi čistými investovanými aktívami na konci a čistými investovanými aktívami na začiatku účtovného roku, zvýšený o osobné výbery počas účtovného roku a znížený o príplatky za vklady zrealizované počas účtovného roku.“

(80) V článku 23 zákona LIR sa uvádza, že ocenenie čistých aktív nemusí zodpovedať účtovným pravidlám a zásadám (136).

(81) V článku 40 zákona sa stanovuje zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie. Podľa tejto zásady má daňová bilancia, na základe ktorej sa stanovuje ročný zdaniteľný zisk, zodpovedať obchodnej bilancii okrem prípadu uplatnenia osobitného daňového predpisu, ktorý sa odvoláva na iné hodnoty (137).

2.3.2. SYSTÉM OSLOBODENIA OD DANE Z PRÍJMU Z ÚČASTI A ZDAŇOVANIE UPLATŇOVANÉ NA ROZDELENIE ZISKOV

(82) Podľa článku 97 prvého pododseku zákona LIR príjmy pochádzajúce z obežného kapitálu zahŕňajú dividendy, podiely na zisku a iné vymerané výnosy z dôvodu vlastníctva akcií alebo iných účastí v spoločnostiach (138).

(83) Pokiaľ ide o zdaňovanie dividend a iných príjmov pochádzajúcich z účastí, v článku 166 zákona LIR sa pre Luxembursko zavádza „systém oslobodenia príjmov z účastí“. Tento systém umožňuje oslobodiť od dane z príjmu právnických osôb, od zrážkovej dane a od dane z majetku, ktorá sa vzťahuje na čisté aktíva, všetky príjmy pochádzajúce z účastí v subjektoch, ktoré spĺňajú isté kritériá. Vo svojom stanovisku k návrhu zákona, ktorým sa toto ustanovenie začleňovalo do zákona LIR, luxemburská Štátna rada uviedla, že tento systém je odôvodnený daňovou spravodlivosťou a hospodárskym poriadkom s cieľom predchádzať trojnásobnému zdaneniu (139).

(84) V článku 166 druhom pododseku zákona LIR sa uvádzajú subjekty, ktoré môžu využiť oslobodenie príjmov z účastí, medzi ktoré patria kapitálové spoločnosti zdaňované v Luxembursku (ako akciové spoločnosti a spoločnosti s ručením obmedzeným) a spoločnosti uvedené v článku 2 smernice Rady č. 90/435/EHS (140).

(85) Aby bolo možné využiť oslobodenie, musia byť splnené obidve podmienky. Na jednej strane musia subjekty vlastniť alebo sa musia zaviazať, že budú vlastniť účasť nepretržite aspoň dvanásť mesiacov. Na druhej strane nesmie účasť klesnúť pod prah 10 % kapitálu subjektu, v ktorom sa drží účasť, alebo nadobúdacia cena nesmie klesnúť pod 1,2 milióna EUR (141).

(86) V prípade, že sú splnené obidve tieto podmienky, príjmy získané z účasti (dividendy, kapitálové zisky alebo iné príjmy získané z účasti) sa v Luxembursku v plnom rozsahu oslobodzujú od dane z príjmov právnických osôb. Podľa článku 166 deviateho pododseku zákona LIR a nariadenia Luxemburského veľkovojvodstva z 21. decembra 2001 (ďalej len „nariadenie z 21. decembra 2001“) (142) sa oslobodenie uplatňuje tiež na kapitálové zisky (ďalej len „príjmy dosiahnuté prevodom účasti“) (143).

(87) Zdaňovanie rozdelených ziskov na úrovni subjektu – distribútora sa riadi článkom 164 zákona LIR. V článku 164 prvom pododseku sa uvádza, že na určenie zdaniteľného príjmu je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie (144). V článku 164 druhom pododseku zákona LIR sa uvádza, čo pod pojmom „prerozdelenie“ na účely článku 164 prvého pododseku zákona LIR treba rozumieť, a že do tejto kategórie spadajú akéhokoľvek prerozdelenia určené držiteľom akcií, podielov na ziskoch alebo zakladateľských podielov, podielových listov alebo iných cenných papierov, vrátane dlhopisov s premenlivým úrokom (145).

2.3.3. ODKLAD ZDANENIA KAPITÁLOVÝCH ZISKOV VYPLÝVAJÚCICH Z KONVERZIE

(88) Všeobecná zásada týkajúca sa konverzie aktív sa stanovuje v článku 22 piatom pododseku zákona LIR, podľa ktorého sa výmenná transakcia tovaru považuje za prevod daného obchodovateľného tovaru za odplatu a jeho následné nadobudnutie za cenu zodpovedajúcu odhadovanej dosiahnuteľnej hodnote (146), ktoré vedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom.

(89) Odchylne od tohto všeobecného pravidla sa v článku 22a druhom pododseku č. 1 zákona LIR uvádza, že konverzia úveru na kapitál spoločnosti dlžníka nevedie k vytvoreniu kapitálových ziskov na účely dane z príjmov právnických osôb. V tomto istom ustanovení sa uvádza, že táto výnimka nepokrýva kapitálový úrok z úveru za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou až do času výmennej transakcie (147).

2.3.4. USTANOVENIE PROTI ZNEUŽÍVANIU

(90) V článku 6 luxemburského zákona o daňovej úprave, alebo inak zákona Steueranpassungsgesetz (ďalej len „StAnpG“), sa zakazujú daňové úniky alebo zníženie daňového zaťaženia zneužitím právnych foriem alebo nástrojov, ktoré sú vzhľadom na občianske právo zákonné. Ak podľa článku 6 zákona StAnpG právna forma alebo nástroj, ktorý obklopuje transakciu, nie je vo svojej podstate príslušný, daň sa musí posudzovať v súlade s podstatou transakcie, akoby sa transakcia zrealizovala podľa príslušnej právnej formy (148).

3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

(91) Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne dospela k záveru, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa javí ako poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom.

(92) Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia najmä vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o otázky: 1. či luxemburské daňové úrady dôvodne umožnili odpočet prirážok z úveru ZORA a či úvery ZORA zodpovedali princípu nezávislého vzťahu; 2. v prípade, keby luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, po prvé, či luxemburské daňové úrady mali dôvod prijať uplatnenie článku 22a zákona LIR; a po druhé, či použitá metóda na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply zodpovedala princípu nezávislého vzťahu; 3. či sa kombinovaný účinok odpočítateľnosti výdavkov (prirážok z úveru ZORA) na úrovni LNG Supply a GSTM a nezdanenie zodpovedajúceho príjmu na úrovni EIL a LNG Luxembourg odchyľuje od všeobecného cieľa luxemburského daňového systému a poskytuje selektívnu výhoda holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF.

(93) Prvá pochybnosť Komisie sa týkala odpočtu prirážok z úveru ZORA (149). Komisia spochybnila posúdenie prirážok z úveru ZORA ako úrokov v zmysle článku 109 zákona LIR, a preto spochybnila aj ich odpočítateľnosť. Presnejšie sa Komisia domnievala, že prirážky z úveru ZORA by sa mali posudzovať ako prerozdelenie ziskov podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR, a preto by sa ich odpočet nemal umožniť. Komisia sa tiež domnievala, že tým, že sa umožnil odpočet prirážok z úveru ZORA, Luxembursko možno nesprávne uplatnilo článok 164 tretí pododsek zákona LIR. Podľa tohto ustanovenia je spoločnosť povinná zahrnúť do svojho zdaniteľného príjmu, ako je skryté rozdelenie ziskov, celú sumu vyplatenú jej akcionárom, ktorá by nebola v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Presnejšie sa Komisia pýtala, či by nezávislá spoločnosť rokujúca za podmienok nezávislého vzťahu poskytla úver spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM za rovnakých podmienok, ako sú podmienky pre úvery ZORA.

(94) V prípade, že by luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, Komisia vyjadrila druhú pochybnosť, ktorú možno rozdeliť na dve časti: 1. po prvé, Komisia spochybnila uplatnenie článku 22a zákona LIR, podľa ktorého žiadna daň z príjmu právnických osôb nie je splatná z konverzie úveru ZORA na akcie (150). Ak sa mali prirážky z úveru ZORA považovať za odpočítateľné úroky pri úveroch, čo Komisia poprela tým, že vyjadrila svoju prvú pochybnosť, mali sa zdaňovať ako príjmy na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg alebo na úrovni holdingových spoločností, a nemalo sa na ne uplatniť oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR; 2. po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o použitú metódu v dotknutých záväzných stanoviskách na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM – zdaniteľné rozpätie nespočíva na žiadnej ekonomickej analýze – a pokiaľ ide o súlad tejto metódy s princípom nezávislého vzťahu (151).

(95) Nakoniec tretia pochybnosť sa týkala kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA na úrovni dcérskych spoločností a nezdanenia zodpovedajúcich príjmov na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg z dôvodu uplatnenia článku 22a zákona LIR (152). Keď zlúčime tieto účinky, Luxembursko de facto schválilo nezdaňovanie podstatnej časti ziskov dosahovaných z činností spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply v Luxembursku. Komisia sa snažila dokázať, či sa výsledok odchyľoval od cieľa luxemburského systému zdaňovania spoločností, na základe ktorého sa podľa článku 163 zákona LIR majú zdaňovať zisky všetkých spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku (153).

(96) V rámci tejto tretej pochybnosti Komisia tiež skúmala, či by zdaňovanie schválené v záväzných stanoviskách mohlo predstavovať nesprávne uplatnenie článku 166 zákona LIR, ktorého cieľom je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu toho istého zisku. Komisia najmä zdôraznila, že sa javí, že na uplatnenie článku 166 zákona LIR sa odvolávala spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding s cieľom oslobodiť zisky, ktoré sa nezdanili na úrovni GSTM a LNG Supply (154).

(97) Komisia uviedla, že sa na základe dotknutých záväzných stanovísk zjavne poskytovala selektívna výhoda nie iba holdingovým spoločnostiam CEF a LNG Holding, ale tiež celej skupine Engie (155).

(98) Komisia sa tiež predbežne domnievala, že sa dotknuté záväzné stanoviská môžu odchyľovať od luxemburských ustanovení týkajúcich sa zneužitia práva v daňovej oblasti (článok 5 a článok 6 zákona StAnpG) (156).

(99) Na zasadnutí 1. júna 2017 a v liste z 11. decembra 2017 v nadväznosti na dodatočné informácie, ktoré predložilo Luxembursko a spoločnosť Engie, Komisia jasne a podrobne vysvetlila isté skutočnosti vyplývajúce z posúdenia veci. Komisia poukázala na to, že článok 109 prvý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť na luxemburské spoločnosti ani na spoločnosti s daňovým sídlom v Luxembursku. Komisia tiež poznamenala, že systém stanovený v článku 22a zákona LIR je voliteľný a že v tomto prípade sa dotknuté spoločnosti do tohto dňa stále nerozhodli pre jeho uplatňovanie. Komisia nakoniec uviedla, že podľa Luxemburska dotknuté záväzné stanoviská „sa zakladajú na všeobecnom systéme dane z príjmov právnických osôb“ (157), a najmä na „zásade zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie“ (158). Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania (159), v tomto ohľade by uplatniteľným referenčným systémom mohol byť luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovať zisk spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb v Luxembursku.

(100) Pokiaľ ide o výhodu poskytnutú skupine Engie (160), Komisia vo svojom liste z 11. decembra 2017 navyše vysvetlila, že vzhľadom na to, že cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je v zásade zahrnúť do zdaniteľného príjmu všetky zisky vykázané v účtovnej závierke spoločnosti, vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku by nemali mať vplyv na sumu zdaniteľných príjmov týchto subjektov, alebo inými slovami na ich kombinovaný zdaniteľný príjem. V danom prípade Komisia navyše zdôraznila, že dotknuté záväzné stanoviská viedli k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu spoločnosti Engie v Luxembursku (zdôvodnenie na úrovni skupiny).

4. PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

(101) Luxembursko v prvom rade pripomína, že podľa článku 114 zmluvy daňové predpisy spadajú do právomoci členských štátov. Iba v prípadoch, keď sa daňovým predpisom porušuje článok 107 zmluvy, môže Komisia daňový predpis preskúmať.

(102) Luxembursko v druhom rade z dôvodov, ktoré sa uvádzajú nižšie, popiera existenciu selektívnej výhody.

4.1. REFERENČNÝ SYSTÉM, KTORÝ VO SVOJOM ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA POUŽILA KOMISIA, JE NESPRÁVNY

(103) Podľa Luxemburska sa článok 109 zákona LIR v prvom rade uplatňuje iba na fyzické osoby, a teda sa neuplatňuje na spoločnosti.

(104) V druhom rade Luxembursko zdôrazňuje, že úvery ZORA sú z pohľadu luxemburského daňového systému dlhovými nástrojmi: preto ich nemožno postaviť na roveň účastí na kapitáli (161). Túto klasifikáciu možno v zásade odôvodniť neexistenciou hlasovacích práv spojených s držbou úverov ZORA, neexistenciou práv na účasť na riadení, dividendách alebo na likvidačnom zostatku, povinnosťou zaplatiť dlh do vopred stanovenej lehoty, neexistenciou notárskeho úkonu týkajúceho sa kapitálového vkladu, ako aj právnou formou zmluvy. Luxembursko navyše tvrdí, že úvery ZORA nie sú cenným papierom zakladajúcim právo na účasť na medziročnom zisku alebo na likvidačnom zostatku. Podľa stanoviska Luxemburska preto článok 164 prvý pododsek a druhý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť.

(105) Po tretie, pokiaľ ide o charakter nezávislého vzťahu úverov ZORA, Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala rôzne kategórie investorov. Úvery ZORA nie sú štandardné zmluvy o úvere, ale predstavujú netypické nástroje, ktoré chránia dlžníka pred prípadnými prevádzkovými rizikami a investorovi umožňujú vyššiu návratnosť investície. Vzhľadom na volatilitu trhu a závislosť na financovaní je využitie úveru ZORA logickejšie pre dlžníka, a podobné nástroje, ako napríklad dlhové cenné papiere odporujúce efektívnosti daného základu, možno nájsť na finančných trhoch. Preto podmienky uvedené v úvere ZORA zodpovedajú princípu nezávislého vzťahu a článok 164 tretí pododsek zákona LIR nemožno podľa Luxemburska uplatniť.

(106) Podľa Luxemburska sa referenčný systém zakladá na článkoch 18, 40 a 23 zákona LIR, v ktorých sa stanovuje zdaniteľný príjem spoločnosti, zásada zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie, zásada obozretnosti na jednej strane, a na článku 22a zákona LIR na druhej strane.

(107) Luxembursko tvrdí, že určenie zdaniteľných ziskov uvedených v článku 18 zákona LIR zodpovedá dvom hlavným zásadám. Po prvé zásade zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie (článok 40 zákona LIR) a po druhé zásade obozretnosti, podľa ktorej zisk nemožno zdaniť, pokiaľ sa nedosiahol.

(108) Pokiaľ ide o článok 22a zákona LIR, Luxembursko tvrdí, že ide o voliteľný systém, ktorý možno v súlade s článkom 162 zákona LIR uplatniť na spoločnosti (162).

(109) Luxembursko popiera interpretáciu, podľa ktorej by sa v článku 163 zákona LIR mal stanovovať cieľ alebo zásada luxemburského systému zdaňovania spoločností, podľa ktorého by sa mali zdaňovať všetky zisky, ktoré spoločnosti so sídlom v Luxembursku dosiahli. Luxembursko sa domnieva, že tento cieľ sa neuvádza ani neodráža v žiadnom ustanovení zákona. Podľa Luxemburska sa má definícia referenčného systému zakladať na súbore pravidiel stanovených zákonodarcom, a nie na základe hypotetického princípu alebo cieľa, ktorého interpretácia môže ísť za rámec presného znenia zákona.

4.2. DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ SA NEODCHYĽUJÚ OD REFERENČNÉHO SYSTÉMU

(110) Luxembursko tvrdí, že tým, že sa schválila odpočítateľnosť nákladov spojených s úvermi ZORA, zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkami 14 až 60 zákona LIR, a preto aj s článkami 18, 40 a 23 zákona LIR. Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala skutočnosť, že odpočítateľné náklady na úrovni spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply nepredstavujú ani úroky ani dividendy. Splácanie úveru ZORA možno realizovať za vyššiu cenu, ako je nominálna hodnota nástroja. Podľa zásady obozretnosti musí dlžník počítať s týmto nákladom a uvedomiť si toto riziko. Podľa článkov 18, 40 a 23 zákona LIR je tento náklad odpočítateľný.

(111) Luxembursko sa domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkom 97 a článkom 22a zákona LIR. Luxembursko tvrdí, že Komisia nesprávne posúdila skutočnosť, že každý kapitálový úrok sa má zdaňovať. Luxembursko v podstate zastáva názor, že Komisia nezobrala do úvahy skutočnosť, ako sa uvádza v odôvodnení 110, že odpočítateľnými nákladmi nie sú ani úroky, ani dividendy. Podľa zásady obozretnosti možno predpokladať, že z nákladu, ktorý je pre jednu stranu daňovo odpočítateľný, nevyplýva nutne zdaniteľný zisk pre druhú stranu. Úvery ZORA má posudzovať veriteľ na základe nadobúdacej ceny, a nie trhovej ceny. Preto sa Luxembursko domnieva, že úvery ZORA nevytvárajú zdaniteľné príjmy na úrovni veriteľa pred dátumom konverzie.

(112) Z daňového hľadiska je pri konverzii stanovený zisk rovnajúci sa rozdielu medzi nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou akcií. Luxembursko však tvrdí, že spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa môžu rozhodnúť, či využijú mechanizmus stanovený v článku 22a zákona LIR. Akcie, ktoré nadobudol veriteľ, možno zo strany veriteľa posudzovať ako náhradu za úver ZORA. V takom prípade možno akcie zhodnotiť v účtovnej závierke veriteľa v nominálnej hodnote úveru ZORA.

(113) Luxembursko však vysvetľuje, že po čiastočnom splatení úveru ZORA zo strany spoločnosti LNG Supply, ktoré nastalo v roku 2014, sa spoločnosť LNG Luxembourg nerozhodla využiť voliteľný systém stanovený v článku 22a zákona LIR a zaznamenala zdaniteľný zisk vo svojej účtovnej závierke.

(114) Luxembursko sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od princípu nezávislého vzťahu, keďže sa schválila metóda stanovenia ziskov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply založená na vzniknutých rizikách, vykonávaných funkciách a používaných aktívach každým subjektom.

(115) Luxembursko popiera, že nesprávne uplatnilo článok 166 zákona LIR, lebo dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú striktný a správny výklad jednotlivých platných daňových predpisov pre každý podnik, ktorý podlieha dani z príjmov právnických osôb.

(116) Luxembursko popiera, že cieľom článku 166 zákona LIR je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu. Luxembursko sa domnieva, že podľa článku 166 zákona LIR príjmy nemajú byť zdanené skôr, ako možno využiť oslobodenie príjmov z účastí. Jedinými podmienkami na využitie oslobodenia príjmov z účastí sú povaha nástroja, percentuálny podiel na kapitáli dotknutého subjektu alebo nadobúdacia cena a trvanie účastí. V danom prípade sa článok 166 zákona LIR uplatnil v súlade so všetkými týmto podmienkami. Ako už bolo uvedené, Luxembursko sa domnieva, že nielen luxemburský systém zdaňovania spoločností nevyžaduje, aby sa zdaňovali všetky príjmy, ale tiež podľa článku 166 zákona LIR sa stanovuje, že príjmy, ktoré možno oslobodiť z účastí, nemusia nutne vyplývať z už predtým zdanených príjmov.

(117) Luxembursko tiež potvrdzuje, že ak sa Komisia domnieva, že článok 166 zákona LIR sa neodchyľuje od referenčného systému, musí dokázať, že v dotknutých záväzných stanoviskách spoločnosti CEF a spoločnosti LNG Holding sa schvaľuje odchylné uplatnenie článku 166 zákona LIR. Luxembursko hlavne popiera kombinované uplatnenie článkov 164 a 166 zákona LIR, keďže ustanovenia článku 164 zákona LIR nepredstavujú podmienku sine qua non na uplatnenie článku 166 zákona LIR. Článok 164 zákona LIR sa uplatňuje iba na príjmy prerozdelené tuzemskými spoločnosťami (spoločnosťami so sídlom v Luxembursku), zatiaľ čo ustanovenia článku 166 zákona LIR majú širší rozsah pôsobnosti a systém oslobodenia príjmov z účastí sa uplatňuje na príjmy vytvárané účasťami tak spoločností so sídlom v Luxembursku, ako aj zahraničných spoločností. Luxembursko tak výslovne uznáva, že okrem výnimky udelenej na zahraničné účasti, sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť článok 166, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR (163).

(118) Pokiaľ ide o zdôvodnenie uplatnené na úrovni skupiny (pozri odôvodnenie 100), Luxembursko opäť potvrdzuje svoje stanovisko, podľa ktorého sa zdôvodnenie Komisie nemôže zakladať na neprimeranom a neexistujúcom referenčnom systéme. Luxembursko zdôrazňuje, že luxemburské právo nespresňuje, že vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôžu mať vplyv na zvýšenie alebo zníženie sumy zdaniteľných príjmov všetkých subjektov v Luxembursku, alebo inými slovami kombinovaných zdaniteľných príjmov skupiny v Luxembursku. Luxembursko navyše vysvetľuje, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia preukázať, že sa opatrenie neodchyľuje od cieľa referenčného systému, ale od samotného referenčného systému.

(119) Luxembursko tvrdí, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia dokázať, že podniky pôsobiace v danom odvetví sa zvýhodňujú v porovnaní s inými, a odvoláva sa na zrušené rozhodnutie Komisie vo veci Comunidad Autonoma de Galicia (164).

(120) Luxembursko tiež popiera tvrdenie Komisie, podľa ktorého akýkoľvek daňovo odpočítateľný náklad vykázaný emitentom úveru ZORA na základe prirážok z úveru ZORA sa mal zahrnúť do zdaniteľných príjmov veriteľa a nemal mať takto žiadny vplyv na zdaniteľné príjmy skupiny v Luxembursku. Luxembursko pripomína, že článok 22a zákona LIR umožňuje veriteľovi konvertibilného úveru nevykázať kapitálový zisk v okamihu konverzie. Podľa Luxemburska sa preto zásahom spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg neznížili zdaniteľné príjmy skupiny Engie, čo by sa stalo, keby sa skupina priamo odvolala na úver ZORA.

(121) Luxembursko tiež popiera akékoľvek zneužitie práva. Luxembursko najmä uvádza narážku Komisie, podľa ktorej malo Luxembursko schváliť simulovanú transakciu podľa článku 5 zákona StAnpG a pripomína, že jednotlivé strany skutočne právne existujú a že svoje zmluvné záväzky vykonávali správne. Luxembursko tiež odmieta argument, podľa ktorého právna forma transakcie nemá byť vo svojej podstate primeraná podľa článku 6 zákona StAnpG, pričom transakcie sa uskutočnili na financovanie prevodu aktív v rámci skupiny.

4.3. NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

(122) V prípade, ak by Komisia nakoniec prijala záporné rozhodnutie, Luxembursko sa domnieva, že by malo nadobudnúť účinnosť iba v budúcnosti a že by Komisia nemala nariadiť vrátenie údajnej štátnej pomoci v súlade so zásadami právnej istoty a oprávneného očakávania.

5. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI ENGIE

(123) Spoločnosť Engie sa domnieva, že úvery ZORA predstavujú dlhové nástroje. Celková suma, ktorá sa má splatiť, závisí od výkonnosti dlžníka. Spoločnosť Engie preto tvrdí, že by veriteľ nemal nadobudnúť príjmy pred konverziou. Navyše až do konverzie je v účtovnej závierke úver ZORA dlhovým nástrojom, a preto sa tak posudzuje z účtovného a daňového hľadiska.

(124) Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočítateľnosť nákladov spojených s úverom ZORA na úrovni dlžníka zodpovedá platným daňovým predpisom. Náklady spojené so splácaním úveru ZORA, ktoré sa uvádzajú v účtovnej závierke v súlade s platnými účtovnými pravidlami, predstavujú daňové odpočítateľné náklady podľa hlavnej daňovej zásady o zosúladení účtovnej bilancie a daňovej bilancie. Podľa účtovnej zásady obozretnosti veriteľ nie je oprávnený zaúčtovať zisk vo svojej účtovnej závierke pred konverziou úveru ZORA na akcie. Preto veriteľ zaúčtuje zisk, ktorý je zdaniteľný, iba pri konverzii. Podľa spoločnosti Engie však v zmysle článku 22a zákona LIR spoločnosť môže v prípade konverzie konvertibilného úveru využiť odklad zdanenia. Nakoniec spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa poistili proti rizikám tým, že uzatvorili forwardové zmluvy príslušne so spoločnosťou CEF a so spoločnosťou LNG Holding. Príjmy, ktoré spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding získala zo svojich investícií, sa zdaňujú podľa platných daňových predpisov, ktorých súčasťou je aj článok 166 zákona LIR.

(125) Spoločnosť Engie podrobne vysvetlila, ktoré činnosti sa previedli na spoločnosť LNG Supply a na spoločnosť GSTM, a to na jednej strane činnosti, ktoré vyplývajú príslušne zo zmluvy o dlhodobých dodávkach skvapalneného zemného plynu (približne na 20 rokov) (ďalej len „zmluva GNL“) v Jemene a doplnkových aktív (kapacita terminálu a kapacita na prepravu) a činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov (cash pooling) skupiny na strane druhej (165).

(126) Spoločnosť Engie rovnako vysvetlila, že iba úver ZORA medzi LNG Supply a LNG Luxembourg bol predmetom čiastočnej konverzie na akcie v roku 2014 z dôvodu veľkých ziskov, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply. Po čiastočnej konverzii spoločnosť LNG Luxembourg zaúčtovala zdaniteľné príjmy. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť schému stanovenú v článku 22a zákona LIR. Počas toho istého účtovného obdobia subjekt vykázal odpočítateľný náklad v rovnakej výške vo svojich účtovných výkazoch z dôvodu prevodu akcií na spoločnosť LNG Holding v rámci forwardovej zmluvy LNG.

(127) Spoločnosť Engie rovnako potvrdila, že uplatnenie článku 22a zákona LIR nemá mať v skutočnosti vplyv na zdaniteľné príjmy veriteľov úverov ZORA (LNG Luxembourg a EIL), keďže sa predajná cena a dátum predaja stanovil vopred vo forwardových zmluvách. V tomto ohľade sa výmenné transakcie uskutočnili počas zasadnutia z 1. júna 2017, pokiaľ ide o scenár, v ktorom by spoločnosť LNG Luxembourg alebo spoločnosť EIL dosiahla zdaniteľný zisk alebo stratu, keďže úvery ZORA a forwardové zmluvy sa navzájom kryjú. Engie vysvetlila, že celý zdaniteľný príjem dosiahnutý konverziou úverov ZORA sa prejaví v zodpovedajúcej daňovo odpočítateľnej strate podľa forwardových zmlúv.

(128) Nakoniec, pokiaľ ide o platný právny rámec na úrovni holdingových spoločností (a to CEF a LNG Holding), spoločnosť Engie spresnila, že v okamihu prevodu akcií a v prípade, keď je hodnota akcií vyššia než pevná nadobúdacia cena uvedená vo forwardových zmluvách, holdingová spoločnosť nevykáže vo svojej účtovnej závierke žiadny zisk. Takýto zisk možno vykázať len neskôr, ak a keď sa akcie emitentov predajú alebo zrušia. Podľa spoločnosti Engie možno tento potenciálny zisk oslobodiť od dane podľa schémy oslobodenia príjmov z účastí uplatniteľnej na luxemburské spoločnosti, ako sa uvádza v článku 166 zákona LIR.

(129) Spoločnosť Engie tvrdí, že uskutočnením úveru ZORA GSTM a úveru ZORA LNG sa dodržiavajú záväzné stanoviská prijaté v súlade s daňovými právnymi predpismi a že zavedenie úverov nevedie k dvojitému zdaňovaniu. Spoločnosť Engie počas zasadnutia z júna 2017 tiež vysvetlila, že pokiaľ sa sleduje skôr ekonomické zdôvodnenie než právne zdôvodnenie, je potrebné zobrať do úvahy dlhú splatnosť úveru ZORA a nesústrediť sa na roky, v ktorých sa zisky dosiahli a počas ktorých sa zaplatili obmedzené dane. Spoločnosť Engie vysvetlia, že ak sa skôr sleduje zdôvodnenie subjekt po subjekte než ekonomická alebo globálna stránka, schéma sa stáva symetrickou.

(130) Spoločnosť Engie navyše uviedla, že úver ZORA GSTM ešte nebol predmetom konverzie. K tomuto dňu sa na úrovni spoločnosti EIL nevykázal žiadny zisk. Úver ZORA LNG sa v roku 2014 čiastočne premenil na akcie, čo viedlo k vykázaniu zisku vo výške kumulovaných prirážok z úveru ZORA v účtovnej závierke spoločnosti LNG Luxembourg. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla využiť voliteľnú schému odkladu zdanenia podľa článku 22a zákona LIR a dosiahnutý zisk z konverzie sa zobral do úvahy pri výpočte jej daňového základu za rok 2014.

(131) Engie navyše podrobne vysvetlila presné úlohy spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg. Tieto úlohy sú popísané v správach o transferovom oceňovaní, ktoré vyhotovila spoločnosť Engie na odôvodnenie úverov ZORA a sú priložené k pripomienkam, ktoré predložila Komisii vo veci rozhodnutia o začatí konania (ďalej len „správy PT“). Spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa v správach PT uvádzajú ako „investori“, ktorí znášajú všetky riziká spojené s činnosťami a ktorí zabezpečujú kľúčové funkcie vyplývajúce z týchto činností, pričom sú tieto subjekty v rovnakom čase kryté z hľadiska rizík forwardovými zmluvami (166). Spoločnosť Engie uviedla, že z hľadiska transferového oceňovania možno podľa forwardovej zmluvy na účely stanovenia odmeny emitenta úveru ZORA spojiť veriteľa úveru ZORA s kupujúcim vymenených akcií.

(132) Berúc na vedomie, že zásah spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg je z ekonomického a obchodného hľadiska neutrálny, Komisia požiadala počas zasadnutia z 1. júna 2017 o vysvetlenie, prečo sú tieto subjekty potrebné na financovanie prevodu aktív. Spoločnosť Engie potvrdila, že mohla štruktúrovať financovanie prevodu činností inak. Hoci existujú iné spôsoby na štruktúrovanie tejto operácie, táto štruktúra sa vybrala, lebo prinášala viac flexibility pri riadení spoločností a viac možností pre budúce operácie, čo sú pre organizáciu skupiny spoločností dôležité kritériá.

5.1. SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA EXISTENCIU AKEJKOĽVEK VÝHODY

(133) Spoločnosť Engie tvrdí, že dotknuté spoločnosti nevyužívajú žiadnu výhodu, pretože nevyužívajú žiadne neoprávnené zníženie dane. Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočet prirážok z úveru ZORA nepredstavuje konkurenčnú výhodu. Spoločnosť Engie sa navyše domnieva, že konkurenčná výhoda nemôže vzniknúť z kombinácie schémy uplatnenej na emitentov úverov ZORA a schémy uplatnenej na veriteľov, keďže táto výhoda sa neprejavila z dôvodu neexistencie konverzie úveru ZORA GSTM a rozhodnutia nevyužiť pre úver ZORA LNG článok 22a zákona LIR.

5.2. SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA SELEKTÍVNOSŤ PREDMETNÝCH OPATRENÍ

(134) Spoločnosť Engie sa v prvom rade domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská nepredstavujú jednotlivé opatrenia štátnej pomoci.

(135) Spoločnosť Engie popiera referenčný systém, ktorý vo svojom rozhodnutí o začatí konania použila Komisia. Spoločnosť Engie sa domnieva, že článok 109 prvý pododsek a článok 164 zákona LIR nemožno uplatniť, lebo prvý článok sa týka iba fyzických osôb a druhý článok sa netýka úverov. Správny referenčný systém je taký, ktorý sa zakladá na článkoch 18 až 45 zákona LIR, v ktorých sa stanovujú základné zásady luxemburského daňového práva, pokiaľ ide o určenie zdaniteľných príjmov spoločnosti, napríklad zásada obozretnosti (článok 23 zákona LIR), zosúladenie daňovej bilancie a obchodnej bilancie (článok 40 zákona LIR) a odpočítateľnosť prevádzkových nákladov (článok 45 zákona LIR).

(136) Spoločnosť Engie sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od platného referenčného systému. Zvýšenie hodnoty splácaného dlhu predstavuje pre dlžníkov finančnú záťaž. Táto finančná záťaž sa vykazuje vo výročnej účtovnej závierke a je odpočítateľná podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie a odpočítateľnosti prevádzkových nákladov. Naopak v prípade záporných prirážok z úveru ZORA má zníženie dlhu za následok zaúčtovanie zdaniteľného príjmu. Neskoršia konverzia úveru na akcie nespochybňuje pôvodné posúdenie tohto nástroja ako dlhu. Pokiaľ ide o spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg, na základe článku 22a zákona LIR majú možnosť v okamihu konverzie využiť odklad zdanenia. Spoločnosť LNG Luxembourg nevyužila túto schému po čiastočnej konverzii úveru ZORA v roku 2014 a vo svojej účtovnej závierke vykázala zdaniteľný zisk. Úver ZORA GSTM a zvyšok úveru ZORA LNG nebol k tomuto dňu predmetom žiadnej konverzie. K tomuto dňu sa nevykázal žiadny príjem a voliteľná schéma článku 22a zákona LIR sa nemohla uplatniť. Preto sa Engie domnieva, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od platného referenčného systému, a to ani pokiaľ ide o formálny obsah, ani pokiaľ ide o ich uskutočnenie.

(137) Vychádzajúc zo správ PT spoločnosť Engie tvrdí, že použitá metóda na stanovenie zdaniteľného rozpätia na úrovni emitentov (to znamená odmena emitentov) zodpovedá dôveryhodnej aproximácii trhového výsledku a vyhovuje princípu nezávislého vzťahu. Funkcie, riziká a aktíva jednotlivých právnych subjektov sa odmeňovali v súlade trhovými cenami. V dvoch predložených správach PT sa vyhodnocujú funkcie a riziká, ktoré preberajú emitenti (LNG Supply alebo GSTM) a „investor“ (ktorého totožnosť sa presne neuvádza), a dospieva sa v nich k záveru, že väčšinu rizík znáša „investor“, zatiaľ čo emitent je spojený s každodenným riadením prevádzaných činností. Podľa správ PT je metóda nezávislej trhovej ceny (167) vhodná na vyhodnotenie charakteru nezávislého vzťahu úveru ZORA a odmena „exchange-traded funds“ (ETF) predstavuje porovnateľnú odmenu. V správach PT sa nakoniec uvádza, že odmena emitentov zodpovedá odmene ETF, a preto sa má považovať za odmenu, ktorá je v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

(138) Podľa spoločnosti Engie kumulatívne uplatnenie príslušných ustanovení luxemburských právnych predpisov potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách zodpovedá cieľu luxemburského systému zdaňovania spoločností, a to zdaneniu ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú zdaneniu v Luxembursku, po zohľadnení odmeny vyplývajúcej z vydaných dlhových nástrojov. Akýkoľvek adresát nástroja dlhu (dlžník) by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to odpočítateľnosť finančných nákladov. Rovnako akýkoľvek poskytovateľ ako veriteľ podobného úveru by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to zdanenie účtovného zisku pri splatení okrem prípadu, keď by využil schému odkladu zdanenia.

(139) Spoločnosť Engie rovnako popiera akékoľvek zneužitie práva. Všetky subjekty, ktorých sa týkajú tieto transakcie, sú právnymi subjektami. Dotknuté transakcie sú navyše založené na ekonomickej logike s cieľom financovať prevod činností. Engie sa preto domnieva, že Luxembursko neoslobodilo prirážky z úveru ZORA od dane ani neschválilo žiadny daňový únik ani žiadne zneužitie vzhľadom na vnútroštátne právo.

(140) V druhom rade sa spoločnosť Engie domnieva, že vzhľadom na to, že dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú platné vnútroštátne právne predpisy, mali by sa posudzovať ako schéma. V tejto súvislosti sa spoločnosť Engie domnieva, že tieto schémy uvedené v dotknutých záväzných stanoviskách, nie sú selektívne. Majú všeobecnú povahu, pretože sa uplatňujú na všetky hospodárske subjekty bez rozdielu a bez podmienok jednotlivo alebo kumulatívne. Ich uplatniteľnosť nie je podmienená vydaním záväzných stanovísk, ktoré sa v danom prípade vyžadujú z dôvodov právnej istoty. Všetky podniky, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému, a to zdaňovanie ziskov, môžu využiť tieto schémy. Podľa spoločnosti Engie preto svojimi konkrétnymi účinkami nevytvárajú diskrimináciu ani rozlišovanie medzi podnikmi.

(141) Po tretie spoločnosť Engie tvrdí, že predmetné opatrenia vyplývajú zo základných zásad luxemburského daňového systému, hlavne zo zásady obozretnosti.

(142) Spoločnosť Engie popiera, že by cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností bolo zdaňovanie ziskov vykázaných v účtovnej závierke. Referenčným systémom je luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého súčasťou je aj článok 166 zákona LIR, ktorého uplatnenie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách.

(143) Spoločnosť Engie tiež uvádza, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od článku 166 zákona LIR. Podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností dividendy alebo kapitálové zisky vykázané daňovým subjektom možno zdaniť len vtedy, keď sú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR. Spoločnosť Engie poznamenáva, že podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR sa splnili, keď spoločnosť LNG Supply znížila svoj kapitál zrušením nových vydaných akcií. Preto sa spoločnosť Engie domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodkláňajú od platných daňových pravidiel a nevedú k zníženiu dane, čo by sa stalo, keby neexistovali.

(144) Spoločnosť Engie sa rovnako domnieva na základe článku 99 a článku 101 Ústavy Luxemburského veľkovojvodstva, že luxemburské daňové úrady sa nesmú odchyľovať od prísnych podmienok uvedených v článku 166 zákona LIR.

(145) Spoločnosť Engie poznamenáva, že rozhodnutie o začatí konania sa odvoláva na potenciálne opatrenie individuálnej pomoci, a nie na článok 166 zákona LIR, ktorým sa má schéma zakladať. Ak Komisia nepovažuje článok 166 zákona LIR sám osebe za odchylný, ale spochybňuje jeho uplatnenie v dotknutých záväzných stanoviskách, Komisia nepreukázala, v čom sa dotknuté záväzné stanoviská odchyľujú od článku 166 zákona LIR.

(146) Spoločnosť Engie tvrdí, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti schémy oslobodenia príjmov z účastí – pôvodne zavedená v Luxembursku v roku 1940 – zodpovedalo cieľu budovania vnútorného trhu. Podľa Engie ide presne o cieľ stanovený v smernici 90/435/EHS. Spoločnosť Engie sa domnieva, že v tejto smernici sa nevyžaduje, aby sa zisky určené na prerozdelenie zdaňovali.

(147) Pokiaľ ide o zdôvodnenie na úrovni skupiny, spoločnosť Engie uvádza, že kritérium selektívnosti sa má posudzovať pre každý subjekt jednotlivo, a nie na úrovni skupiny. Spoločnosť Engie uvádza, že v istých predchádzajúcich rozhodnutiach (168) sa Komisia domnievala, že analýza na úrovni skupiny nie je opodstatnená.

(148) Podľa spoločnosti Engie luxemburský systém zdaňovania spoločností neustanovuje zásadu symetrie v zaobchádzaní so spoločnosťami ako stranami tej istej transakcie s daňovým sídlom v Luxembursku, ani pravidlá „linking rules“ (pravidlá prepojenia), ako to odporúča OECD (169). Spoločnosť Engie potvrdzuje, že každý subjekt skupiny sa zdaňoval v súlade s platnými pravidlami, ako to bolo potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách.

(149) Spoločnosť Engie vysvetľuje, že transakcie, ktorých zdaňovanie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách, plnia hospodársky cieľ, a to financovanie prevodu aktív. Podľa spoločnosti Engie sa preto v danom prípade kritériá stanovené v článku 6 StAnpG nesplnili.

(150) Spoločnosť Engie uvádza, že sa s príjemcami dotknutých záväzných stanovísk nezaobchádzalo odlišne od spoločností, ktoré by nevyužili takéto záväzné stanoviská, keďže dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú správne uplatnenie platných daňových pravidiel v Luxembursku. Z hľadiska cieľov luxemburského daňového systému preto dotknuté záväzné stanoviská nevytvárajú ani de jure ani de facto diskrimináciu voči iným podnikom nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie.

5.3. NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

(151) Nakoniec spoločnosť Engie tvrdí, že v prípadoch, v ktorých by Komisia posúdila dotknuté záväzné stanoviská ako štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, nemohla by nariadiť jej vrátenie bez toho, aby porušila isté všeobecné právne zásady, a to zásadu právnej istoty, oprávneného očakávania, zásadu dobrej správy vecí verejných a rovnakého zaobchádzania.

(152) Podľa spoločnosti Engie by Komisia hlavne mohla preukázať existenciu selektívnej výhody len tým, že by so spätnou účinnosťou uplatnila svoj vlastný výklad luxemburských daňových predpisov, aby dospela k záveru, že sa tieto v danom prípade uplatnili nesprávne. Právna neistota, ktorá by z toho vyplývala, by musela byť nutne obmedzená tým, že účinnosť rozhodnutia nie je retroaktívna.

6. POSÚDENIE OPATRENÍ ŠTÁTNEJ POMOCI

(153) Ako sa uvádza v odôvodnení 92, vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila tri hlavné pochybnosti. V tomto rozhodnutí sa Komisia sústredí na posúdenie tretej pochybnosti, ktorá sa týka kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov, a vysvetlí, prečo sa pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania nerozplynuli.

6.1. EXISTENCIA POMOCI

(154) V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(155) Kvalifikácia „štátnej pomoci“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy si vyžaduje, aby sa splnili všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (170). V dôsledku uvedeného musí po prvé ísť o štátne opatrenie alebo o opatrenie financované zo štátnych prostriedkov; po druhé musí byť toto opatrenie spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi; po tretie musí priniesť príjemcovi selektívnu výhodu a po štvrté musí narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže (171).

(156) Pokiaľ ide o prvú podmienku nevyhnutnú na zistenie existencie štátnej pomoci, dotknuté záväzné stanoviská vydala luxemburská daňová správa, ktorá je luxemburským štátnym orgánom. Prostredníctvom týchto dotknutých záväzných stanovísk daňová správa prijíma istý systém zdaňovania. Na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk spoločnosti LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL a CEF, ktoré patria do skupiny Engie, určili výšku dane z príjmov právnických osôb, ktoré museli každý rok v Luxembursku platiť. Tieto dotknuté záväzné stanoviská následne uvedené spoločnosti skupiny Engie použili na účely ich ročných daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb, ktoré luxemburská daňová správa prijala ako daňové priznania, na základe ktorých sa stanovuje splatná daň z príjmov právnických osôb v Luxembursku. Daňová výhoda poskytnutá na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk je teda pripísateľná Luxembursku.

(157) Pokiaľ ide o financovanie opatrení zo štátnych zdrojov, podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktorým orgány verejnej moci poskytujú určitým podnikom daňové výnimky, ktoré, aj keď nezahŕňajú pozitívny prevod štátnych zdrojov, stavajú nimi dotknuté osoby do výhodnejšej finančnej situácie v porovnaní s inými daňovníkmi, predstavuje štátnu pomoc (172). V danom prípade sa v dotknutých záväzných stanoviskách potvrdzuje, že prirážky z úveru ZORA predstavujú daňovo odpočítateľné výdavky na úrovni spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM, zatiaľ čo by sa zodpovedajúci príjem dosiahnutý príslušne na úrovni LNG Holding a CEF od dane oslobodil. V dôsledku uvedeného prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú podstatnú časť ziskov dosahovaných spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, unikajú v Luxembursku zdaneniu. Možno teda potvrdiť, že cieľom systému zdanenia poskytnutého na základe dotknutých záväzných stanovísk je znížiť daň z príjmov právnických osôb, ktorú má zaplatiť spoločnosť Engie, a vedie k strate štátnych príjmov. Vyplýva to z toho, že všetky výdavky spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako daňovo odpočítateľné v Luxembursku, ako aj všetky príjmy spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako oslobodené od dane v Luxembursku, sa prejavia ako strata daňových príjmov, teda príjmov, ktoré by v opačnom prípade malo Luxembursko k dispozícii (173). Dotknuté opatrenia sú teda financované zo štátnych zdrojov.

(158) Pokiaľ ide o druhú pripomienku potrebnú na zistenie štátnej pomoci, podniky, ktoré využívajú dotknuté záväzné stanoviská, patria do skupiny Engie, nadnárodnej skupiny, ktorá vykonáva svoje činnosti na rôznych trhoch s energiou vo viacerých členských štátoch, takže akákoľvek pomoc v prospech týchto podnikov môže mať vplyv na obchod v rámci Únie. Podľa rovnakej logiky Luxembursko poskytnutím výhodného daňového zaobchádzania spoločnosti Engie potenciálne odklonilo investície z členských štátov, ktoré nemôžu ponúknuť alebo neposkytnú takéto priaznivé daňové zaobchádzanie. Keďže sa dotknutými záväznými stanoviskami posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu voči iným konkurenčným podnikom v oblasti obchodu v rámci Únie, musia sa považovať za také, ktoré ovplyvňujú takýto obchod (174).

(159) Navyše pokiaľ ide o štvrtú podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, opatrenie poskytnuté štátom sa považuje za také, ktoré narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak svojou povahou posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi (175).

(160) Spoločnosť Engie vykonáva svoje činnosti hlavne v odvetviach elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu, v oblasti poskytovania služieb týkajúcich sa energetickej účinnosti a na iných príbuzných trhoch vo viacerých členských štátoch EÚ. Na všetkých týchto trhoch musí spoločnosť Engie čeliť hospodárskej súťaži s inými podnikmi. Ako už bolo uvedené, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk takto odľahčuje spoločnosť Engie od daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností musela znášať v rámci každodenného riadenia svojich bežných činností. Je teda potrebné zobrať do úvahy, že pomoc poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že posilňuje finančnú situáciu skupiny Engie na trhoch, na ktorých pôsobí. Odľahčením spoločnosti Engie od daňového zaťaženia, ktoré by inak musela znášať a ktoré konkurenčné podniky musia znášať, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk uvoľňuje zdroje, ktoré by Engie mohla použiť napríklad na investovanie do svojich obchodných činností, na uskutočnenie dodatočných investícií alebo zvýšenie odmeny akcionárom, čo narúša hospodársku súťaž na trhoch, kde pôsobí. Preto je v danom prípade splnená aj štvrtá podmienka potrebná na zistenie existencie štátnej pomoci.

(161) Pokiaľ ide o tretiu podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, účelom záväzného stanoviska je vopred stanoviť uplatnenie všeobecného daňového systému v konkrétnom prípade pri zohľadnení osobitných skutočností a okolností. Ako v prípade akéhokoľvek iného daňového opatrenia, aj systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk má však rešpektovať pravidlá štátnej pomoci. Pokiaľ sa však na základe dotknutého záväzného stanoviska bez odôvodnenia schváli zdaňovací režim, ktoré nezodpovedá takému, ktorý by vyplýval z bežného uplatnenia všeobecného daňového systému, takéto opatrenie poskytuje jeho príjemcovi selektívnu výhodu, keďže cieľom tohto režimu zdaňovania je zlepšiť finančnú situáciu daného podniku v členskom štáte v porovnaní s inými podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému.

(162) V súlade s vyjadrenými pochybnosťami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania (176) sa Komisia domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách predstavuje selektívnu výhodu. Existenciu tejto selektívnej výhody možno dokázať z viacerých hľadísk na základe analýzy účinkov zdaňovania poskytnutého spoločnosti Engie. V oddiele 6.2 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na individuálnej úrovni holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF. V oddiele 6.3 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na úrovni skupiny. Nakoniec v oddiele 6.4 Komisia preukáže, že neuplatnením pravidiel proti zneužívaniu Luxembursko poskytlo spoločnosti Engie selektívnu výhodu.

6.2. DOKÁZANIE EXISTENCIE SELEKTÍVNEJ VÝHODY NA ZÁKLADE ANALÝZY ÚČINKOV ZDAŇOVANIA NA ÚROVNI SPOLOČNOSTI LNG HOLDING A SPOLOČNOSTI CEF

(163) Keďže opatrenie prijaté štátom zlepšuje čistú finančnú situáciu podniku, ide o existenciu výhody v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (177). Ak sa preukáže existencia výhody, je potrebné odvolávať sa na účinok samotného opatrenia (178). Pokiaľ ide o daňové opatrenia, výhodu možno poskytnúť znížením daňového zaťaženia podniku rôznymi spôsobmi a najmä znížením základu dane alebo sumy splatnej dane (179).

(164) V dotknutých záväzných stanoviskách sa schvaľuje systém zdaňovania, na základe ktorého spoločnosti GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding každý rok určili svoj zdaniteľný príjem na účely dane z príjmu právnických osôb. Tento systém zdaňovania určuje daň z príjmu právnických osôb, ktorú tieto spoločnosti majú v Luxembursku uhradiť v období, na ktoré sa vzťahujú dotknuté záväzné stanoviská, a teda môže poskytovať selektívnu výhodu.

(165) V dôsledku uvedeného, pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Engie uvedené v odôvodnení 133, podľa ktorého nemôže ísť o výhodu, keďže sa predmetné zdaňovanie neprejavilo, lebo nedošlo ku konverzii úveru ZORA GSTM, Komisia uvádza, že existencia výhody nezávisí od konverzie úverov ZORA, aj keď, ako sa uvádza v oddiele 8, na účely stanovenia sumy, ktorá sa má vrátiť, sa výhoda považuje za prejavenú len v okamihu oslobodenia príjmu získaného spoločnosťou CEF a spoločnosťou LNG Holding (180).

(166) Zároveň v odpovediach na niektoré pripomienky, ktoré predložilo Luxembursko (181) a spoločnosť Engie (182), Komisia navyše tvrdí, že toto rozhodnutie sa netýka schémy oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR ako takej, ale uplatnenia vychádzajúceho za daných okolností z tejto schémy, ktoré schválili luxemburské daňové úrady pri vydávaní dotknutých záväzných stanovísk. V skutočnosti systém zdaňovania, ktorý posudzovala Komisia, sa týka oslobodenia príjmov z účastí, ktoré bolo povolené uplatniť na príjmy dosiahnuté spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF z dôvodu ich účasti príslušne v spoločnosti LNG Supply a v spoločnosti GSTM, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru RORA) na úrovni LNG Supply a GSTM. Kombinovaný účinok odpočítateľnosti sumy prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov spôsobil, že takmer všetky zisky, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM, v skutočnosti unikli akémukoľvek zdaneniu (183). Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1, tento systém zdaňovania sa odchyľuje od referenčného rámca, ktorým je luxemburský systém zdaňovania spoločností. Navyše predstavuje neodôvodnenú diskrimináciu vo vzťahu k iným podnikom, ktoré v Luxembursku podliehajú rovnakému referenčnému rámcu a ktorým by sa zdaňovali všetky zisky.

(167) Podľa článku 107 Zmluvy sa zakazuje iba pomoc, ktorá „zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“, alebo inými slovami opatrenia, ktorými sa poskytuje selektívna výhoda (184). Aby sa mohlo vnútroštátne daňové opatrenie považovať za selektívne podľa tohto ustanovenia, je potrebné vykonať analýzu v troch krokoch, ktorú stanovil Súdny dvor. Komisia má najprv určiť referenčný rámec. Potom musí preukázať, že predmetné daňové opatrenie predstavuje výnimku z tohto referenčného systému, pokiaľ sa ním zavádza rozlišovanie medzi subjektami, ktoré sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto systémom nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (selektívnosť a priori) (185). Nakoniec daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému totiž možno napriek všetkému odôvodniť, ak dotknutý členský štát preukáže, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (186). Ak to platí, daňové opatrenie nie je selektívne. V treťom kroku nesie dôkazné bremeno členský štát.

(168) Analýza existencie selektívnej výhody má teda začať určením referenčného rámca platného v príslušnom členskom štáte. Vzhľadom na tento referenčný systému treba zistiť, či opatrenie predstavuje výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému.

(169) Referenčný systém sa skladá zo stabilného súboru pravidiel, ktoré platia na základe objektívnych kritérií pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Uvedenými pravidlami sa definuje nielen rozsah pôsobnosti systému, ale aj podmienky, za ktorých sa systém uplatňuje, práva a povinnosti podnikov, na ktoré sa vzťahuje, a technické aspekty fungovania systému (187). V prípade daní je referenčný systém založený na takých prvkoch ako základ dane, daňové subjekty, zdaniteľné udalosti a sadzby dane (188).

(170) V danom prípade Komisia v oddiele 6.2.1 dokazuje, že systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku zo všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností. V oddiele 6.2.2 Komisia preukáže, že sa tento systém zdaňovania tiež odchyľuje od užšieho referenčného systému pozostávajúceho výhradne z pravidiel všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov.

6.2.1. VÝNIMKA ZO VŠEOBECNÉHO LUXEMBURSKÉHO SYSTÉMU ZDAŇOVANIA SPOLOČNOSTÍ VEDÚCEHO K DISKRIMINÁCII

6.2.1.1. Referenč