PRÍLOHA I

STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE A ĎALŠIE ČINNOSTI OSOBITNÉHO PROGRAMU

STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE

Podľa článku 6 sa vykonávanie osobitného programu uľahčuje prostredníctvom viacročného strategického plánovania výskumných a inovačných činností. Toto strategické plánovanie sa zameriava najmä na pilier „Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ vrátane príslušných činností v rámci iných pilierov a v časti „Rozširovanie účasti a posilňovanie Európskeho výskumného priestoru“ v úzkej koordinácii a súčinnosti s plánovaním znalostných a inovačných spoločenstiev (ďalej len „ZIS“) Európskeho inovačného a technologického inštitútu (ďalej len „EIT“) stanovených nariadením (ES) č. 294/2008.

Výsledok tohto strategického plánovania sa stanoví v strategickom pláne realizácie obsahu v pracovnom programe.

Cieľom strategického plánovania je:

— plniť ciele Horizontu Európa na úrovni programu integrovaným spôsobom a klásť dôraz na vplyv na program Horizont Európa a zabezpečovať súdržnosť medzi jeho rôznymi časťami,

— podporovať synergie medzi programom Horizont Európa a inými programami Únie vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu+ (ESF+), Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu (ENRAF), Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a programu Euratomu, čím sa stane referenčným bodom pre výskum a inovácie vo všetkých súvisiacich programoch v rámci rozpočtu Únie a nástrojov, ktoré neslúžia na financovanie,

— pomáhať pri vypracovaní a vykonávaní politiky Únie pre príslušné oblasti a dopĺňať vypracúvanie a vykonávanie politík v členských štátoch,

— znižovať fragmentáciu úsilia a zabrániť duplicite a prekrývaniu medzi možnosťami financovania,

— vytvoriť rámec na prepojenie priamych výskumných akcií Spoločného výskumného centra (ďalej len „JRC“) a iných akcií podporovaných v rámci programu Horizont Európa vrátane využívania výsledkov a údajov na podporu politiky,

— zabezpečiť, aby sa uplatňoval vyvážený a všeobecný prístup k výskumu a inováciám vo všetkých štádiách vývoja, ktorý sa neobmedzuje iba na posilnenie výskumu na hraniciach poznania a vývoj nových výrobných postupov a služieb na základe prelomových poznatkov a objavov v oblasti vedy a techniky, ale zahŕňa aj využívanie existujúcich technológií v nových aplikáciách, neustále zlepšovanie a inovácie mimo technologickej oblasti a sociálne inovácie,

— zabezpečiť uplatňovanie systematického, interdisciplinárneho, medziodvetvového a prierezového prístupu k výskumu a inováciám s cieľom riešiť výzvy a zároveň umožniť vznik nových konkurencieschopných podnikov a odvetví, posilniť hospodársku súťaž, stimulovať súkromné investície a zachovať rovnaké podmienky na vnútornom trhu.

ĎALŠIE ČINNOSTI OSOBITNÉHO PROGRAMU

Pri pilieri „Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ a pilieri „Inovatívna Európa sa výskum a inovácie“ doplnia o činnosti zamerané na koncového používateľa a trh, ako napríklad demonštrácie, pilotné projekty alebo overovanie koncepcie, ale s výnimkou komerčných činností nad rámec fázy výskumu a inovácie. Medzi uvedené činnosti patrí aj podpora činností na strane dopytu s cieľom pomôcť urýchliť zavedenie a šírenie veľkého počtu inovácií. Dôraz sa kladie na nenormatívne výzvy na predkladanie návrhov.

V rámci piliera „Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ sa spoločenské a humanitné vedy na základe skúseností z programu Horizont 2020 plne integrujú do všetkých klastrov vrátane osobitných a cielených činností. Podobne aj činnosti zahŕňajúce morský a námorný výskum a inovácie sa vykonávajú strategicky a integrovane v súlade s integrovanou námornou politikou Únie, spoločnou rybárskou politikou a medzinárodnými záväzkami.

Činnosti vykonávané v rámci hlavných iniciatív vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti (ďalej len „FET“ – Future Emerging Technologies) týkajúcich sa grafénu, ľudského mozgu a kvantovej technológie (Graphene, Human Brain Project a Quantum Technology), ktoré sa podporujú v rámci programu Horizont 2020, sa budú naďalej podporovať aj v rámci programu Horizont Európa prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov zahrnutých do pracovného programu. Prípravné akcie podporované v rámci časti hlavné iniciatívy FET programu Horizont 2020 budú podkladom pre strategické plánovanie v rámci programu Horizont Európa, ako aj zdrojom informácií pri práci na misiách, spolufinancovaných a/alebo spoločne programovaných európskych partnerstvách a pri pravidelných výzvach na predkladanie návrhov.

Dialógy o spolupráci v oblasti vedy a techniky s medzinárodnými partnermi Únie a politické dialógy s hlavnými regiónmi sveta významne prispejú k systematickej identifikácii príležitostí na spoluprácu, ktoré v kombinácii s rozlišovaním podľa krajiny a/alebo regiónu podporia stanovenie priorít. Naďalej sa bude využívať aj včasné poradenstvo poradných štruktúr súvisiacich s Európskym výskumným priestorom.

ŠÍRENIE POZNATKOV A KOMUNIKÁCIA

Z programu Horizont Európa sa bude cielene podporovať otvorený prístup k vedeckým publikáciám, archívom poznatkov a iným zdrojom údajov. Budú sa podporovať akcie zamerané na aktívne a pasívne šírenie poznatkov, aj v spolupráci s inými programami Únie, vrátane zoskupovania a prezentácie výsledkov a údajov v jazykoch a formátoch pre cieľové skupiny a siete pre občanov, priemysel, verejné správy, akademickú obec, organizácie občianskej spoločnosti a tvorcov politík. Program Horizont Európa môže na tento účel využívať pokročilé technológie a nástroje umelej inteligencie.

Zabezpečí sa primeraná podpora mechanizmov, ako napríklad národných kontaktných bodov, na informovanie potenciálnych žiadateľov o programe Horizont Európa.

Komisia bude vykonávať aj informačné a komunikačné činnosti týkajúce sa Horizontu Európu, aby propagovala skutočnosť, že výsledky boli získané s finančnou podporou Únie. Uvedené činnosti sa budú takisto usilovať zvýšiť informovanosť verejnosti, pokiaľ ide o význam výskumu a inovácií a o širší dosah a väčšiu relevantnosť výskumu a inovácií financovaných z prostriedkov Únie, napríklad prostredníctvom publikácií, vzťahov s médiami, podujatí, archívov poznatkov, databáz, viackanálových platforiem, webových sídiel alebo cieleného využívania sociálnych médií. Prostredníctvom programu Horizont Európa sa poskytne podpora prijímateľom, aby mohli informovať o svojej práci a jej vplyve na celú spoločnosť.

VYUŽÍVANIE A UPLATNENIE NA TRHU

Komisia vypracuje komplexné opatrenia na využívanie výsledkov a poznatkov získaných v rámci programu Horizont Európa. Zintenzívni sa tak ich využívanie, ktoré povedie k širokému uplatneniu na trhu a posilní vplyv programu Horizont Európa.

Komisia bude systematicky zisťovať a zaznamenávať výsledky výskumných a inovačných činností v rámci programu Horizont Európa a tieto výsledky a poznatky vypracované nediskriminačným spôsobom odovzdá a poskytne priemyslu a podnikom všetkých veľkostí, verejným správam, akademickej obci, organizáciám občianskej spoločnosti a tvorcom politík s cieľom maximalizovať únijnú pridanú hodnotu programu Horizont Európa.

MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA

Väčší vplyv sa dosiahne zosúladením akcií s inými krajinami a regiónmi sveta v rámci posilneného úsilia o medzinárodnú spoluprácu. Na základe vzájomnej prospešnosti sa partneri z celého sveta vyzvú, aby sa zapojili do úsilia Únie ako neoddeliteľnej súčasti iniciatív na podporu akcií Únie v oblasti udržateľnosti, posilnenia excelentnosti výskumu a inovácie a konkurencieschopnosti.

Spoločným úsilím na medzinárodnej úrovni sa zabezpečí účinné riešenie globálnych spoločenských výziev a dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, prístup k najlepším talentom, odborným znalostiam a zdrojom na svete, ako aj lepšia ponuka inovačných riešení a dopyt po nich.

PRACOVNÉ METODIKY HODNOTENIA

Základom pre zapojenie všetkých zainteresovaných strán, komunít a záujmov do osobitného programu a predpokladom zachovania excelentnosti a relevantnosti financovaných činností je využívanie vysokokvalitných nezávislých odborných znalostí počas hodnotiaceho procesu.

Komisia alebo financujúci orgán zabezpečí nestrannosť hodnotiaceho procesu a predíde konfliktu záujmov v súlade s článkom 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V rámci zloženia komisií pre vyhodnotenie, ako aj expertných a poradných skupín, sa zároveň usiluje o zemepisnú rozmanitosť.

Vo výnimočných prípadoch odôvodnených požiadavkou vymenovať najlepších dostupných expertov a/alebo obmedzenou veľkosťou skupiny kvalifikovaných expertov môžu nezávislí experti, ktorí pomáhajú komisii pre vyhodnotenie alebo sú jej členmi, vyhodnotiť konkrétne návrhy, o ktoré vyjadrili možný záujem. Komisia alebo financujúci orgán v uvedenom prípade prijme všetky potrebné nápravné opatrenia na zabezpečenie integrity hodnotiaceho procesu. Hodnotiaci proces sa bude náležite riadiť, a to aj vrátane fázy, ktorá zahŕňa interakciu medzi rôznymi expertmi. Komisia pre vyhodnotenie pri výbere návrhu, ktorý sa má financovať, zohľadní osobitné okolnosti.

PILIER I

EXCELENTNÁ VEDA

Vedecký, hospodársky, sociálny a kultúrny pokrok vo všetkých podobách závisí od primeranej ponuky excelentných výskumných pracovníkov, hľadania prevratných koncepcií v chápaní a získavaní vedomostí na všetkých úrovniach, zariadení svetovej kvality vrátane fyzických a znalostných infraštruktúr na výskum a inovácie, ako aj od prostriedkov na otvorené šírenie a výmenu poznatkov („otvorená veda“), metodík a zručností.

Dosiahnutie špičkovej inovácie je spojené s pokrokom v oblasti otvorenej a excelentnej vedy. Vedecké a technologické zmeny paradigmy môžu byť hnacími silami rastu produktivity, konkurencieschopnosti, bohatstva, udržateľného rozvoja a sociálneho pokroku. Takéto zmeny paradigmy v minulosti prevažne vznikali v rámci vedeckej základne verejného sektora a až následne viedli k vzniku úplne nových odvetví a sektorov a ku komplexnému spoločenskému pokroku.

Verejné investície do výskumu, najmä prostredníctvom univerzít a verejných výskumných ústavov a výskumných zariadení, sú často zamerané na dlhodobejší výskum s vyšším rizikom a dopĺňajú činnosti súkromného sektora. Okrem toho vytvárajú vysokokvalifikované ľudské zdroje, know-how a skúsenosti, nové vedecké nástroje a metodiky, ako aj siete na prenos najnovších poznatkov.

Európska veda a výskumní pracovníci pôsobiaci v Európe vždy patrili a naďalej patria medzi špičku v mnohých oblastiach. Túto situáciu však nemožno považovať za samozrejmosť. K tradičným výzvam z krajín ako Spojené štáty sa teraz pridali ekonomické veľmoci ako Čína a India, najmä z nových priemyselne sa rozvíjajúcich častí sveta, ako aj zo všetkých krajín, kde vlády uznávajú rozmanité prínosy a vysoké výnosy z investícií do výskumu.

1. EURÓPSKA RADA PRE VÝSKUM

1.1. Zdôvodnenie

Hoci Únia vydáva najviac vedeckých publikácií na svete, má v pomere k svojej rozlohe porovnateľne malý počet centier excelentnosti, ktoré vynikajú na globálnej úrovni, a v mnohých oblastiach zaznamenáva priemernú až slabú výkonnosť. V porovnaní so Spojenými štátmi a teraz do určitej miery aj s Čínou sa v Únii uplatňuje „model rozloženia excelentnosti“, v ktorom sa zdroje rozložia medzi veľký počet výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií. Vytvorením atraktívnych podmienok pre najlepších výskumných pracovníkov sa prispeje k zvýšeniu príťažlivosti Európy v rámci globálnej súťaže o vedecké talenty.

Globálne výskumné prostredie sa dramaticky vyvíja a je čoraz viac multipolárne v dôsledku rastúceho počtu rýchlo sa rozvíjajúcich krajín, najmä Číny, ktoré rozširujú svoju vedeckú produkciu. Zatiaľ čo podiel Únie a Spojených štátov na svetových výdavkoch na výskum a vývoj dosahoval v roku 2000 takmer dve tretiny, do roku 2013 klesol na menej ako polovicu.

ERC podporuje najlepších výskumných pracovníkov vrátane talentovaných výskumných pracovníkov, ktorí sú na začiatku svojej kariéry, a to prostredníctvom pružného, dlhodobého financovania pri vykonávaní prelomového, vysoko ziskového a vysoko rizikového výskumu najmä v Európe. Funguje samostatne a pod vedením nezávislej vedeckej rady ERC zloženej z vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov s najlepšou povesťou, primeranými odbornými znalosťami a pri zachovaní rozmanitosti. ERC môže čerpať zo širšej ponuky talentov a nápadov, než by bolo možné v rámci akéhokoľvek národného systému, pričom posilňuje excelentnosť prostredníctvom súťaže medzi najlepšími výskumnými pracovníkmi a najlepšími nápadmi.

Výskum na hraniciach poznania financovaný z prostriedkov ERC má preukázateľný podstatný priamy vplyv vo forme dosiahnutého pokroku na hraniciach poznania a otvára cestu k novým a často neočakávaným vedeckým a technologickým výsledkom a novým oblastiam výskumu. Vznikajú tak radikálne nové nápady, ktoré stimulujú inovácie a vynaliezavosť podnikov a riešia spoločenské výzvy. ERC má aj výrazný štrukturálny vplyv na zlepšenie kvality európskeho výskumného systému ďaleko nad rámec výskumných pracovníkov a akcií, ktoré priamo financuje. Projekty a akcie financované z prostriedkov ERC stanovujú inšpiratívny cieľ výskumu na hraniciach poznania v Európe, zviditeľňujú ju a zvyšujú jej príťažlivosť ako miesta spolupráce a pracoviska pre najlepších výskumných pracovníkov na celosvetovej úrovni. Prestíž spojená s možnosťou prijať na svojej pôde príjemcov grantov ERC vytvára medzi európskymi univerzitami a výskumnými organizáciami konkurenciu, pretože chcú popredným výskumným pracovníkom ponúknuť čo najpríťažlivejšie podmienky, a zároveň im to môže nepriamo pomôcť pri posudzovaní svojich silných a slabých stránok a zavádzaní reforiem.

ERC financuje len pomerne malé percento z celkového európskeho výskumu, ale dosahuje vysoký vedecký vplyv z výskumu, ktorý financuje. Priemerný citačný ohlas výskumu podporovaného z prostriedkov ERC je porovnateľný s ohlasom špičkových svetových univerzít. Výkonnosť ERC v oblasti výskumu je mimoriadne vysoká v porovnaní s najväčšími svetovými financovateľmi výskumu. Z prostriedkov ERC sa financuje veľká časť výskumu na hraniciach poznania v mnohých oblastiach s najvyšším počtom citácií vrátane oblastí, ktoré sa rýchlo rozvíjajú. Aj keď sú finančné prostriedky ERC určené na výskum na hraniciach poznania, viedli k značnému počtu patentov.

Existujú teda jasné dôkazy, že ERC priťahuje a financuje excelentných výskumných pracovníkov cez svoje výzvy a jej akcie prinášajú na celom svete veľký počet najvýznamnejších výsledkov výskumu s výrazným vplyvom vo vznikajúcich oblastiach, ktoré vedú k prelomovým objavom a významným pokrokom. Príjemcovia grantov ERC vykonávajú intenzívnu interdisciplinárnu činnosť, spolupracujú na medzinárodnej úrovni a svoje výsledky otvorene zverejňujú vo všetkých oblastiach výskumu vrátane spoločenských vied, umenia a humanitných vied.

Existujú už aj dôkazy o dlhodobejšom vplyve grantov ERC na kariéry, odbornú prípravu vysokokvalifikovaných uznávaných výskumných pracovníkov a doktorandov, zvyšovanie globálnej viditeľnosti a prestíže európskeho výskumu a národné výskumné systémy vďaka silnému účinku referenčného porovnávania. Tento účinok má mimoriadny význam pre model rozloženia excelentnosti Únie, pretože štatút financovania ERC môže nahradiť uznanie založené na postavení inštitúcií a slúžiť ako presnejší ukazovateľ kvality výskumu. Ambiciózni jednotlivci, inštitúcie, regióny a krajiny môžu prevziať iniciatívu a rozširovať výskumné profily, v ktorých obzvlášť vynikajú.

1.2. Oblasti intervencie

1.2.1. Veda na hraniciach poznania

Očakáva sa, že výskum financovaný z prostriedkov ERC povedie k pokroku na hraniciach poznania, vydávaniu vedeckých publikácií o výsledkoch výskumu dosahujúceho najvyššiu kvalitu s potenciálne vysokým spoločenským a hospodárskym vplyvom a že ERC stanoví jasný a inšpiratívny cieľ hraničného výskumu v rámci celej Únie, Európy a na medzinárodnej úrovni. S cieľom vytvoriť v Únii atraktívnejšie prostredie pre najlepších svetových vedcov sa ERC zameria na merateľné zlepšenie podielu Únie v hornom 1 % najčastejšie citovaných publikácií na svete a na zvýšenie počtu excelentných výskumných pracovníkov, ktorých financuje, a to aj z krajín mimo Európy.

Finančné prostriedky ERC sa prideľujú na základe týchto zavedených zásad. Granty ERC sa udeľujú na základe jediného kritéria, ktorým je vedecká excelentnosť. ERC funguje na základe prístupu zdola nahor a priority sa vopred neurčujú.

Hlavné smery

— dlhodobé financovanie na podporu excelentných nápadov bádateľov rôzneho veku a pohlavia a ich výskumných tímov z ktorejkoľvek krajiny na svete pri vykonávaní prelomového, vysoko ziskového a vysoko rizikového výskumu,

— podpora začínajúcich výskumných pracovníkov a výskumných pracovníkov na začiatku kariéry s excelentnými nápadmi, aby sa mohli stať nezávislými lídrami vo výskume, poskytovaním primeranej podpory v rozhodujúcej fáze, keď zostavujú alebo konsolidujú svoj výskumný tím alebo program,

— nové spôsoby práce vo vedeckom svete vrátane prístupu vychádzajúceho z otvorenej vedy s potenciálom dosahovať prelomové výsledky a uvoľniť komerčný a sociálny inovačný potenciál financovaného výskumu,

— výmena skúseností a najlepších postupov s regionálnymi a národnými agentúrami na financovanie a budovanie prepojenia s ostatnými časťami programu Horizont Európa, najmä MSCA, s cieľom propagovať podporu excelentných výskumných pracovníkov,

— zviditeľňovanie výskumu na hraniciach poznania v Európe a programov ERC so zameraním na výskumných pracovníkov v celej Európe aj na medzinárodnej úrovni.

1.3. Vykonávanie

1.3.1. Vedecká rada ERC

Vedecká rada ERC ručí za kvalitu činnosti z vedeckého hľadiska a má plnú právomoc rozhodovať o druhu výskumu, ktorý sa má financovať.

V súvislosti s implementáciou programu Horizont Európa a s cieľom vykonávať svoje úlohy v zmysle článku 9 vedecká rada ERC:

a) pokiaľ ide o vedeckú stratégiu: i) stanoví celkovú vedeckú stratégiu pre ERC na základe vedeckých príležitostí a potrieb európskej vedy; ii) v súlade so svojou vedeckou stratégiou vypracuje pracovný program a súbor podporných opatrení ERC; iii) v súlade so svojou vedeckou stratégiou vytvorí potrebné iniciatívy medzinárodnej spolupráce vrátane informačných činností s cieľom zviditeľniť ERC so zameraním na najlepších výskumných pracovníkov z ostatných častí sveta;

b) pokiaľ ide o vedecké riadenie, monitorovanie a kontrolu kvality: i) zavedie prvotriedny systém partnerského preskúmania založený na vedeckej excelentnosti a na úplne transparentnom, spravodlivom a nestrannom zaobchádzaní s návrhmi, a to zaujatím stanovísk k vykonávaniu a riadeniu výziev na predkladanie návrhov, hodnotiacim kritériám, procesom partnerského preskúmania (vrátane výberu expertov, metód partnerského preskúmania a hodnotenia návrhov) a potrebným vykonávacím pravidlám a usmerneniam, na základe ktorých sa pod dohľadom vedeckej rady ERC vyberú návrhy, ktoré sa majú financovať; ii) vypracuje návrh, na základe ktorého sa vymenujú experti v prípade akcií ERC v oblasti výskumu na hraniciach poznania; iii) zabezpečí, aby sa granty ERC vykonávali v súlade s jednoduchými, transparentnými postupmi zameranými na excelentnosť, podporu iniciatívnosti a kombinovanie flexibility a zodpovednosti, a to neustálym monitorovaním kvality operácií a vykonávania; iv) preskúma a posúdi výsledky ERC, ako aj kvalitu a vplyv výskumu financovaného z prostriedkov ERC a na základe nich vydá odporúčania a usmernenia na nápravné alebo budúce opatrenia; v) zaujme stanovisko ku všetkým otázkam, ktoré sa dotýkajú výsledkov a dosahu činností ERC a kvality vykonávaného výskumu;

c) pokiaľ ide o komunikáciu a šírenie informácií: i) zviditeľní ERC v celosvetovom meradle prostredníctvom komunikačných a informačných činností vrátane vedeckých konferencií na propagáciu činností a úspechov ERC a výsledkov projektov financovaných ERC v spolupráci s vedeckou obcou, kľúčovými zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou; ii) v prípade potreby uskutoční konzultácie s vedeckou, inžinierskou a akademickou obcou, regionálnymi a národnými agentúrami na financovanie výskumu a ďalšími zainteresovanými stranami; iii) pravidelne podáva Komisii správy o svojej činnosti.

Členovia vedeckej rady ERC poberajú za uskutočňované úlohy honorár a v prípade potreby sa im uhradia cestovné výdavky a diéty.

Predseda ERC počas svojho funkčného obdobia sídli v Bruseli a v zásade minimálne 80 % svojho pracovného času venuje záležitostiam ERC. Predseda ERC je odmeňovaný na úrovni, ktorá zodpovedá vrcholovému manažmentu Komisie, a má k dispozícii špecializovanú vykonávaciu štruktúru ERC s potrebnou podporou na uskutočňovanie svojich funkcií.

Vedecká rada ERC si spomedzi svojich členov volí troch podpredsedov, ktorí predsedovi ERC pomáhajú pri zastupovaní vedeckej rady a pri organizácii jej práce. Títo podpredsedovia môžu zastávať aj funkciu podpredsedu ERC.

Trom podpredsedom sa bude poskytovať podpora, aby bola zabezpečená primeraná administratívna pomoc na miestnej úrovni v ich domovských ústavoch.

1.3.2. Špecializovaná vykonávacia štruktúra ERC

Špecializovaná vykonávacia štruktúra ERC zodpovedá za všetky aspekty administratívneho vykonávania a realizácie tejto zložky osobitného programu podľa pracovného programu ERC. Konkrétne bude vykonávať postupy hodnotenia, partnerské preskúmanie a výberový proces v súlade so stratégiou stanovenou vedeckou radou ERC a bude zabezpečovať finančné a vedecké riadenie grantov. Špecializovaná vykonávacia štruktúra ERC bude podporovať vedeckú radu ERC pri vykonávaní všetkých jej úloh uvedených v oddiele 1.3.1. vrátane vypracovania jej vedeckej stratégie, monitorovania operácií, preskúmania a posúdenia výsledkov ERC, ako aj jej informačných a komunikačných činností. Špecializovaná vykonávacia štruktúra ERC poskytne tiež prístup k potrebným dokumentom a údajom vo svojom vlastníctve a bude priebežne informovať vedeckú radu ERC o svojich činnostiach.

Na zabezpečenie účinného spojenia so špecializovanou vykonávacou štruktúrou ERC v strategických a prevádzkových záležitostiach budú vedúci pracovníci vedeckej rady ERC a riaditeľ špecializovanej vykonávacej štruktúry ERC zvolávať pravidelné koordinačné zasadnutia.

Riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci prijatí na tento účel a v prípade potreby aj úradníci z inštitúcií Únie, pričom toto riadenie sa bude vzťahovať výlučne na skutočné administratívne potreby v záujme zabezpečenia stability a kontinuity potrebnej pre účinnú správu.

1.3.3. Úloha Komisie

S cieľom plniť povinnosti stanovené v článkoch 8, 9 a 10 a v kontexte vlastnej zodpovednosti za plnenie rozpočtu Komisia:

— zabezpečí kontinuitu a obmenu vedeckej rady ERC a poskytne podporu stálej výberovej komisii pri výbere budúcich členov vedeckej rady ERC,

— zabezpečí kontinuitu a delegovanie úloh a povinností v rámci špecializovanej vykonávacej štruktúry ERC, pričom prihliada na názor vedeckej rady ERC,

— zabezpečí, aby špecializovaná vykonávacia štruktúra ERC uskutočňovala celý rozsah svojich úloh a povinností,

— vymenuje riaditeľa a vedúcich pracovníkov špecializovanej vykonávacej štruktúry ERC, pričom prihliada na názor vedeckej rady ERC,

— zabezpečí včasné prijatie pracovného programu, stanovísk k vykonávacej metodike a potrebných vykonávacích pravidiel vrátane pravidiel ERC na predkladanie návrhov a vzorovej dohody o grante ERC, pričom zohľadní stanoviská vedeckej rady ERC,

— pravidelne a včas informuje programový výbor o vykonávaní činností ERC a vedie s ním konzultácie,

— ako zodpovedný subjekt za celkové vykonávanie programu Horizont Európa monitoruje špecializovanú vykonávaciu štruktúru ERC a hodnotí jej výkon.

2. AKCIE MARIE CURIE-SKŁODOWSKEJ

2.1. Zdôvodnenie

Európa potrebuje kvalifikovanú a odolnú základňu ľudského kapitálu v oblasti výskumu a inovácie, ktorá sa dokáže ľahko prispôsobiť a nájsť udržateľné riešenia pre súčasné aj budúce výzvy, ako sú významné demografické zmeny v Európe. Na zabezpečenie excelentnosti treba zaistiť, aby boli výskumní pracovníci mobilní, spolupracovali a šírili poznatky medzi jednotlivými krajinami, sektormi a disciplínami a mali správnu kombináciu vedomostí a zručností na riešenie spoločenských výziev a podporu inovácie.

Európa je vedecká veľmoc s približne 1,8 milióna výskumných pracovníkov, ktorí pôsobia na tisíckach univerzít, vo výskumných centrách a spoločnostiach. Odhaduje sa však, že Únia bude musieť do roku 2027 vyškoliť a zamestnať aspoň milión nových výskumných pracovníkov, aby dosiahla ciele stanovené na zvýšenie investícií do výskumu a inovácie. Táto potreba je mimoriadne naliehavá aj mimo akademického sektora (ako napríklad v priemysle a podnikoch vrátane MSP, verejnej správe, organizáciách občianskej spoločnosti, kultúrnych inštitúciách, nemocniciach atď.) a vyžaduje si spoluprácu medzi jednotlivými odvetviami s cieľom ponúknuť primerane vyškolených nových výskumných pracovníkov. Únia musí zvýšiť úsilie s cieľom zatraktívniť výskumnú profesiu pre viac mladých žien a mužov, dosiahnuť vyššiu inkluzívnosť a podporiť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, prilákať výskumných pracovníkov z tretích krajín, udržať si vlastných výskumných pracovníkov a opätovne v Európe začleniť európskych výskumných pracovníkov, ktorí pracujú mimo Európy. V záujme rovnomernejšieho rozšírenia excelentnosti treba navyše v celom Európskom výskumnom priestore zlepšovať podmienky, za akých výskumní pracovníci pracujú. V tejto súvislosti sú potrebné najmä silnejšie prepojenia s európskym vzdelávacím priestorom, EFRR a ESF+.

Tieto výzvy možno najlepšie riešiť na úrovni Únie vzhľadom na ich systémový charakter a cezhraničné úsilie potrebné na ich riešenie.

MSCA sa zameriavajú na excelentný výskum, ktorý prebieha úplne zdola nahor, sú otvorené pre akúkoľvek oblasť výskumu a inovácie od základného výskumu až po uplatnenie na trhu a inovačné služby. Zahŕňajú oblasti výskumu, na ktoré sa vzťahujú ZFEÚ a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom). V prípade osobitných potrieb a v závislosti od dostupnosti dodatočných zdrojov financovania sa môžu MSCA usilovať o prepojenie na určité činnosti súvisiace s konkrétnymi výzvami vrátane identifikovaných misií, typy výskumných a inovačných inštitúcií alebo zemepisné lokality s cieľom reagovať na vývoj európskych požiadaviek so zreteľom na zručnosti, odbornú prípravu v oblasti výskumu, kariérny rast a spoločné využívanie vedomostí.

MSCA sú hlavným nástrojom na úrovni Únie na prilákanie výskumných pracovníkov z tretích krajín do Európy, čím významne prispievajú ku globálnej spolupráci v oblasti výskumu a inovácie. Preukázalo sa, že MSCA majú nielen pozitívny vplyv na jednotlivcov, organizácie a na úrovni systému, ale prinášajú aj prelomové výsledky výskumu s veľkým vplyvom a zároveň značne prispievajú k riešeniu spoločenských a strategických výziev. Dlhodobé investície do ľudí sa vyplácajú, o čom svedčí počet nositeľov Nobelovej ceny, ktorí boli štipendistami alebo supervízormi MSCA.

Prostredníctvom globálnej súťaže v oblasti výskumu medzi vedcami a hostiteľskými organizáciami z akademickej obce aj mimo nej a prostredníctvom vytvárania a výmeny vysokokvalitných poznatkov naprieč krajinami, sektormi a disciplínami MSCA prispievajú najmä k dosahovaniu cieľov programu pre zamestnanosť, rast a investície, cieľov globálnej stratégie EÚ a cieľov udržateľného rozvoja.

MSCA prispievajú k zvýšeniu účinnosti, konkurencieschopnosti a príťažlivosti Európskeho výskumného priestoru v celosvetovom meradle. Dosahuje sa to zameraním sa na novú generáciu vysokokvalifikovaných výskumných pracovníkov a poskytovaním podpory nádejným talentom z celej Únii a mimo nej:

a) podporou pri ich prechode na iné prvky programu Horizont Európa, ako napríklad ERC a EIT;

b) intenzívnym šírením a uplatňovaním nových poznatkov a nápadov v európskych politikách, hospodárstve a spoločnosti vrátane lepšieho šírenia vedeckých poznatkov a opatrení na informovanie verejnosti;

c) uľahčovaním spolupráce medzi výskumnými organizáciami a publikovaním na základe zásad otvorenej vedy a údajov FAIR;

d) štruktúrovaným vplyvom na Európsky výskumný priestor, podporou otvoreného trhu práce a stanovením noriem pre kvalitnú odbornú prípravu, atraktívnymi podmienkami zamestnávania a otvoreným, transparentným náborom založeným na zásluhách pre všetkých výskumných pracovníkov v súlade s Európskou chartou výskumných pracovníkov a kódexom správania pre nábor výskumných pracovníkov.

2.2. Oblasti intervencie

2.2.1. Pestovanie excelentnosti prostredníctvom cezhraničnej, medziodvetvovej a interdisciplinárnej mobility výskumných pracovníkov

Únia musí ostať referenčným bodom pre excelentný výskum, ktorý je príťažlivý pre najsľubnejších výskumných pracovníkov z Európy a mimo nej vo všetkých fázach ich kariéry. Možno to dosiahnuť tak, že sa výskumným pracovníkom a zamestnancom zaoberajúcim sa výskumom umožní pohyb medzi krajinami, odvetviami a odbormi a spolupráca naprieč nimi, aby tak mohli profitovať z vysokokvalitnej odbornej prípravy a kariérnych príležitostí. Uľahčí sa tak kariérny prechod medzi akademickým a neakademickým sektorom a podnieti sa podnikateľská činnosť.

Hlavné smery

— mobilita pre najlepších alebo najsľubnejších výskumných pracovníkov v rámci Európy alebo mimo nej, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, s cieľom realizovať excelentný výskum, rozvíjať ich zručnosti a ich kariéru a rozšíriť ich sieť kontaktov v akademickom a neakademickom sektore (vrátane výskumných infraštruktúr).

2.2.2. Podpora nových zručností prostredníctvom excelentnej odbornej prípravy výskumných pracovníkov

Únia potrebuje silnú, odolnú a tvorivú základňu ľudských zdrojov so správnou kombináciou zručností zodpovedajúcich budúcim potrebám trhu práce v záujme inovácie a premeny vedomostí a nápadov na výrobky a služby s hospodárskym a spoločenským prínosom. Dá sa to dosiahnuť odbornou prípravou výskumných pracovníkov s cieľom prehĺbiť ich základné výskumné kompetencie a posilniť ich prierezové zručnosti ako tvorivé, zodpovedné a podnikateľské zmýšľanie otvorené spoločnosti a povedomie o udržateľnom rozvoji. Vďaka tomu budú môcť čeliť súčasným a budúcim globálnym výzvam a zlepšiť si kariérne vyhliadky a inovačný potenciál.

Hlavné smery

— programy odbornej prípravy zamerané na to, aby výskumní pracovníci získali rôzne zručnosti relevantné pre súčasné a budúce globálne výzvy.

2.2.3. Posilnenie ľudských zdrojov a rozvoja zručností v celom Európskom výskumnom priestore

S cieľom posilniť excelentnosť, podporiť spoluprácu medzi organizáciami vykonávajúcimi výskum a dosiahnuť pozitívny štrukturálny účinok treba v rámci Európskeho výskumného priestoru zavádzať kvalitné normy v oblasti odbornej prípravy a mentorstva, dobré pracovné podmienky a účinný kariérny rast výskumných pracovníkov. Ak je to vhodné a podložené štúdiou, v rámci súčasných hlavných smerov sa bude poskytovať podpora pre výskumných pracovníkov na návrat do krajiny ich pôvodu v rámci Únie a do Únie. Prispeje to k modernizácii a zlepšovaniu programov a systémov odbornej prípravy v oblasti výskumu, ako aj k zvýšeniu príťažlivosti inštitúcií na celom svete.

Hlavné smery

— programy odbornej prípravy na podporu excelentnosti a šírenie najlepších postupov naprieč inštitúciami, výskumnými infraštruktúrami a systémami výskumu a inovácií,

— spolupráca v rámci disciplín a naprieč nimi, tvorba a šírenie poznatkov v rámci Únie a s tretími krajinami.

2.2.4. Zlepšenie a uľahčenie synergií

Treba ďalej rozvíjať synergie medzi systémami výskumu a inovácie a programami na úrovni regiónov, členských štátov alebo Únie. Možno to dosiahnuť najmä komplementárnosťou s inými časťami programu Horizont Európa, ako napríklad EIT, a tiež synergiami s inými programami Únie, konkrétne Erasmom a ESF+, ako aj prostredníctvom známky excelentnosti.

Hlavné smery

— programy odbornej prípravy a podobné iniciatívy na rozvoj kariérneho rastu podporované z doplnkových verejných alebo súkromných zdrojov na úrovni regiónov, členských štátov alebo Únie.

2.2.5. Podpora informovania verejnosti

Treba zlepšiť povedomie o činnostiach podporovaných MSCA a verejné uznanie výskumných pracovníkov v celej Únii a mimo nej s cieľom zviditeľniť MSCA v celosvetovom meradle a podporovať lepšie porozumenie vplyvu práce výskumných pracovníkov na každodenný život občanov a motivovať mladých ľudí ku kariére vo výskume. Možno to dosiahnuť prácou na základe zásady otvorenej vedy, ktorá vedie k lepšiemu aktívnemu šíreniu, využívaniu a pasívnemu šíreniu poznatkov a postupov. Významnú úlohu by mohla zohrávať aj občianska veda.

Hlavné smery

— iniciatívy informovania verejnosti zamerané na vzbudenie záujmu o kariéru vo výskume, najmä medzi mladými ľuďmi zo všetkých prostredí,

— propagačné činnosti na zvýšenie celosvetového významu a viditeľnosti MSCA a povedomia o ich,

— šírenie a zoskupovanie poznatkov prostredníctvom spolupráce medzi projektmi, projektmi národných kontaktných bodov a iného nadväzovania kontaktov, ako napríklad služba pre absolventov.

3. VÝSKUMNÉ INFRAŠTRUKTÚRY

3.1. Zdôvodnenie

Moderné výskumné infraštruktúry poskytujú kľúčové služby pre výskumné a inovačné komunity, zohrávajú dôležitú úlohu pri rozširovaní hraníc poznania a sú základom príspevku výskumu a inovácie k riešeniu globálnych výziev a konkurencieschopnosti priemyslu. Podpora výskumných infraštruktúr na úrovni Únie pomáha zmierniť roztrieštenosť vnútroštátnych a regionálnych výskumných infraštruktúr a oblastí vedeckej excelentnosti, čím sa posilňuje Európsky výskumný priestor a zvyšuje obeh vedomostí v dátových silách. Vedecký pokrok je stále viac závislý od spolupráce výskumných infraštruktúr a priemyslu, ktorá vytvára potrebné nástroje na základe nových kľúčových podporných technológií a iných nových technológií.

Všeobecným cieľom je vybaviť Európu udržateľnými výskumnými infraštruktúrami svetovej triedy, ktoré sú otvorené pre všetkých výskumných pracovníkov v Európe a mimo nej, a plne využiť ich potenciál v oblasti vedeckého pokroku a inovácií. Medzi hlavné ciele patrí zníženie fragmentácie výskumno-inovačného ekosystému, zabránenie duplicite úsilia a lepšia koordinácia navrhovania, vývoja, prístupnosti a využívania výskumných infraštruktúr vrátane tých, ktoré sa financujú z EFRR. Je nevyhnutné podporovať otvorený prístup k výskumným infraštruktúram pre všetkých európskych výskumných pracovníkov, ako aj rozšíriť prístup k digitálnym výskumným zdrojom, okrem iného prostredníctvom európskeho cloudu pre otvorenú vedu (ďalej len „EOSC“ – European Open Science Cloud), a to najmä stimulovaním využívania postupov otvorenej vedy a otvorených údajov.

Je tiež dôležité zlepšiť dlhodobú udržateľnosť výskumných infraštruktúr, pretože sa zvyčajne prevádzkujú niekoľko desaťročí, a teda by sa mali vytvoriť plány na zabezpečenie stálej a stabilnej podpory.

Únia si musí poradiť aj s rýchlym zvyšovaním globálnej súťaže o talenty tak, že priláka výskumných pracovníkov z tretích krajín, aby pracovali v prvotriednych európskych výskumných infraštruktúrach. Rovnako dôležitým cieľom je zvyšovanie konkurencieschopnosti a inovačných schopností európskeho priemyslu, podpora kľúčových technológií a služieb relevantných pre výskumné infraštruktúry a ich používateľov, čím sa zlepšujú podmienky na poskytovanie inovačných riešení.

Minulé rámcové programy významne prispeli k efektívnejšiemu a účinnejšiemu využívaniu vnútroštátnych výskumných infraštruktúr a spolu s Európskym strategickým fórom o výskumných infraštruktúrach vypracovali súdržný a strategicky orientovaný prístup k tvorbe politík týkajúcich sa celoeurópskych výskumných infraštruktúr. Tento strategický prístup priniesol jasné výhody vrátane zníženia duplicity úsilia s efektívnejším celkovým využívaním zdrojov, ako aj štandardizácie procesov a postupov. Mobilita vo výskume zohráva dôležitú úlohu pri uľahčovaní využívania výskumných infraštruktúr a preto sa musia zvážiť synergie s vnútroštátnymi a európskymi mechanizmami mobility.

Činnosť s podporou Únie prinesie pridanú hodnotu: konsolidáciou a optimalizáciou existujúcich výskumných infraštruktúr v Európe popri úsilí o rozvoj nových výskumných infraštruktúr celoeurópskeho významu a vplyvu; zabezpečením toho, aby podobné súbory výskumných infraštruktúr spolupracovali na riešení strategických otázok, ktoré majú vplyv na komunity používateľov; zriadením európskeho cloudu pre otvorenú vedu ako účinného rozšíriteľného a udržateľného prostredia pre výskum založený na údajoch; prepojením národných a regionálnych výskumno-vzdelávacích sietí, rozšírením a zabezpečením vysokokapacitnej sieťovej infraštruktúry pre obrovské množstvo údajov a prístupom k digitálnym zdrojom naprieč hranicami a doménami; podporou celoeurópskeho pokrytia decentralizovanými výskumnými infraštruktúrami, čím sa okrem iného umožní porovnanie výskumných údajov naprieč krajinami, napríklad v oblasti spoločenských a humanitných vied a životného prostredia; zlepšením interoperability výskumných infraštruktúr; posilnením a zlepšením prenosu poznatkov a odbornej prípravy vysokokvalifikovaných ľudských zdrojov; posilnením využívania a prípadnej modernizácie existujúcich celoeurópskych výskumných infraštruktúr svetovej úrovne v rámci celého programu Horizont Európa; odstránením prekážok, ktoré najlepším výskumným tímom bránia v prístupe k službám najlepších výskumných infraštruktúr v Európe; a podporou inovačného potenciálu výskumných infraštruktúr so zameraním na technologický vývoj a spoločné inovácie, ako aj intenzívnejším využívaním výskumných infraštruktúr v priemysle.

Okrem toho sa musí posilniť medzinárodný rozmer európskych výskumných infraštruktúr, a to podporou užšej spolupráce s medzinárodnými partnermi a medzinárodnej účasti na európskych výskumných infraštruktúrach v záujme dosiahnutia vzájomných výhod.

Činnosti prispejú k týmto rôznym cieľom udržateľného rozvoja: Cieľ udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a životné podmienky, Cieľ udržateľného rozvoja 7 – Cenovo dostupná a čistá energia, Cieľ udržateľného rozvoja 9 – Priemysel, inovácie a infraštruktúra, Cieľ udržateľného rozvoja 13 – Opatrenia v oblasti klímy.

3.2. Oblasti intervencie

3.2.1. Konsolidácia a rozvoj prostredia európskych výskumných infraštruktúr

Zriadenie, prevádzka a dlhodobá udržateľnosť výskumných infraštruktúr určených fórom ESFRI a ostatných prvotriednych výskumných infraštruktúr celoeurópskeho významu je pre Úniu nevyhnutná na zaistenie si vedúceho postavenia v oblasti výskumu na hraniciach poznania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností výskumných pracovníkov, tvorby a využívania vedomostí a konkurencieschopnosti jej odvetví.

Európsky cloud pre otvorenú vedu by mal plniť funkciu účinného a komplexného distribučného kanálu pre služby výskumných infraštruktúr a mal by európskym výskumným komunitám poskytnúť dátové služby novej generácie na zber, uchovávanie, spracovanie (napríklad služby analýzy, simulácie a vizualizácie) a výmenu veľkých dát (big data) vytvorených vedou v súlade so zásadami FAIR. Okrem toho by mal výskumným pracovníkom v Európe poskytnúť prístup k väčšine údajov vygenerovaných a zozbieraných výskumnými infraštruktúrami, ako aj k vysokovýkonnej výpočtovej technike a exaflopovým zdrojom, a to aj k tým zavedeným v rámci európskej dátovej infraštruktúry (1).

Celoeurópska výskumno-vzdelávacia sieť prepojí výskumné infraštruktúry a výskumné zdroje a umožní k nim vzdialený prístup zabezpečením vzájomného prepojenia medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a výskumnými a inovačnými komunitami na úrovni Únie, ako aj medzinárodného prepojenia s ostatnými partnerskými sieťami na celom svete.

Hlavné smery

— životný cyklus celoeurópskych výskumných infraštruktúr navrhovaním nových výskumných infraštruktúr, ich prípravná a vykonávacia fáza, počiatočná fáza prevádzky v kombinácii s inými zdrojmi financovania, v prípade výskumných infraštruktúr s podporou štrukturálnych fondov, ako aj konsolidácia a optimalizácia ekosystému výskumnej infraštruktúry zjednodušením postupov monitorovania medzníkov ESFRI a ostatných celoeurópskych výskumných infraštruktúr a uľahčením uzatvárania servisných zmlúv, rozvoja, zlučovania, celoeurópskeho pokrytia alebo vyraďovania celoeurópskych výskumných infraštruktúr,

— európsky cloud pre otvorenú vedu vrátane: rozšíriteľnosti a udržateľnosti prístupového kanála; účinného združovania európskych, národných, regionálnych a inštitucionálnych zdrojov v spolupráci s členskými štátmi a pridruženými krajinami; jeho technického a politického vývoja, pokiaľ ide o plnenie nových potrieb a požiadaviek výskumu (ako napríklad používanie citlivých údajov, začlenenie zásad ochrany súkromia už v štádiu návrhu); interoperability dát a ich súladu so zásadami FAIR a širokej používateľskej základne,

— celoeurópska výskumno-vzdelávacia sieť, ktorá podporuje európsky cloud pre otvorenú vedu a európsku dátovú infraštruktúru, a umožňuje poskytovanie HPC/dátových služieb v prostredí založenom na cloudových technológiách schopných spracovať extrémne veľké súbory údajov a zvládať rozsiahle výpočtové procesy.

3.2.2. Otvorenie, integrácia a vzájomné prepojenie výskumných infraštruktúr

Výskumné prostredie sa zlepší vďaka zabezpečeniu otvorenosti hlavných medzinárodných, národných a regionálnych výskumných infraštruktúr pre všetkých európskych výskumných pracovníkov a podľa potreby integráciou ich služieb v záujme harmonizácie podmienok prístupu, zlepšenia a rozšírenia poskytovaných služieb a podpory spoločnej stratégie rozvoja špičkových technologických komponentov a pokročilých služieb prostredníctvom inovačných akcií.

Hlavné smery

— siete, ktoré spájajú národných a regionálnych financovateľov výskumných infraštruktúr, na spolufinancovanie nadnárodného prístupu výskumných pracovníkov,

— siete celoeurópskych, národných a regionálnych výskumných infraštruktúr na riešenie globálnych výziev určené na zabezpečenie prístupu pre výskumných pracovníkov, ako aj na harmonizáciu a zlepšenie služieb infraštruktúr,

3.2.3. Inovačný potenciál európskych výskumných infraštruktúr a činnosti v záujme inovácie a odbornej prípravy

Na stimulovanie inovácie v rámci výskumných infraštruktúr a v priemyselných odvetviach sa posilní spolupráca s priemyslom v oblasti výskumu a vývoja s cieľom rozvinúť kapacity Únie a dopyt po priemyselných dodávkach v oblasti špičkových technológií, ako je vedecké prístrojové vybavenie. Okrem toho sa bude podporovať využívanie výskumných infraštruktúr v priemysle, napríklad experimentálnych testovacích zariadení alebo vedomostných centier. Rozvoj a využívanie výskumných infraštruktúr si vyžiada, aby ich manažéri, výskumní pracovníci, inžinieri a technici, ako aj používatelia uvedených infraštruktúr, mali primerané zručnosti. Na tento účel sa z finančných prostriedkov Únie podporí odborná príprava pracovníkov riadiacich a prevádzkujúcich výskumné infraštruktúry celoeurópskeho záujmu, výmena personálu a najlepších postupov medzi jednotlivými zariadeniami, ako aj primerané zabezpečenie ľudských zdrojov v kľúčových odboroch vrátane prípravy osobitných vzdelávacích plánov. Budú sa podporovať synergie s akciami Marie Curie-Skłodowskej (MSCA).

Základné línie

— integrované siete výskumných infraštruktúr na vypracovanie a vykonávanie spoločnej stratégie/plánu technického rozvoja a prístrojového vybavenia,

— odborná príprava personálu riadiaceho a prevádzkujúceho výskumné infraštruktúry celoeurópskeho významu.

3.2.4. Posilňovanie európskej politiky v oblasti výskumných infraštruktúr a medzinárodnej spolupráce

Tvorcovia politík, financujúce subjekty alebo poradné skupiny, ako ESFRI, potrebujú podporu na riadne zosúladenie pri vypracúvaní a vykonávaní súdržnej a udržateľnej dlhodobej európskej stratégie v oblasti výskumných infraštruktúr.

Podobne umožnením strategickej medzinárodnej spolupráce sa posilní pozícia európskych výskumných infraštruktúr na medzinárodnej úrovni a zabezpečí sa ich globálne prepojenie, interoperabilita a dosah.

Hlavné smery

— prieskumy, monitorovanie a posúdenie výskumných infraštruktúr na úrovni Únie, ako aj politické štúdie, komunikačné činnosti a odborná príprava, činnosti strategickej medzinárodnej spolupráce v otázke výskumných infraštruktúr a osobitné činnosti príslušných politických a poradných orgánov.

PILIER II

GLOBÁLNE VÝZVY A KONKURENCIESCHOPNOSŤ EURÓPSKEHO PRIEMYSLU

Únia stojí pred mnohými výzvami, z ktorých niektoré majú globálny charakter. Rozsah a zložitosť problémov sú rozsiahle a pri hľadaní ich riešení je potrebné im čeliť spoločne na úrovni Únie a spojiť zodpovedajúce náležite vyškolené a zručnosťami vybavené ľudské zdroje, zodpovedajúci objem finančných zdrojov, ako aj primerané úsilie. Riešenia treba hľadať práve v tejto oblasti, kde musí Únia spolupracovať a konať inteligentne, flexibilne a spoločne v prospech všetkých našich občanov.

Posilnenie vplyvu možno dosiahnuť zosúladením akcií s inými krajinami a regiónmi sveta v rámci medzinárodnej spolupráce v súlade so smerovaním, ktoré vyplýva z Agendy Organizácie Spojených národov 2030 pre udržateľný rozvoj, cieľov udržateľného rozvoja a Parížskej dohody. Partneri z celého sveta sa vyzvú, aby sa na základe vzájomnej prospešnosti pridali k spoločnému úsiliu Únie v rámci výskumu a inovácie zameraných na udržateľný rozvoj.

Výskum a inovácie sú hlavnou hnacou silou udržateľného rastu a technologickej a priemyselnej konkurencieschopnosti. Prispejú k hľadaniu riešení súčasných a budúcich problémov, aby sa čo najskôr zvrátil negatívny a nebezpečný trend, ktorý momentálne spája hospodársky rozvoj s rastúcim využívaním prírodných zdrojov, ako aj rastúcimi spoločenskými výzvami. Výzvy sa tak premenia na nové podnikateľské príležitosti a rýchly prínos pre spoločnosť.

Únia bude profitovať ako používateľ a tvorca vedomostí, technológií a odvetví, pričom preukáže, ako môže moderná, industrializovaná, udržateľná, inkluzívna, kreatívna, odolná, otvorená a demokratická spoločnosť fungovať a rozvíjať sa. Podporia a posilnia sa čoraz častejšie hospodárske, environmentálne a sociálne príklady udržateľného hospodárstva budúcnosti, či už ide o: zdravie a blaho pre všetkých, odolné, kreatívne a inkluzívne spoločnosti, spoločnosti posilnené civilnou bezpečnosťou, dostupnú čistú energiu a mobilitu, digitalizované hospodárstvo a spoločnosť, interdisciplinárny a kreatívny priemysel, kozmické, námorné alebo pozemné riešenia, dobre fungujúce biohospodárstvo vrátane riešení v oblasti potravinárstva a výživy, či udržateľné využívanie prírodných zdrojov, ochranu životného prostredia a zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu. Všetky uvedené aspekty udržateľného hospodárstva vytvoria v Európe bohatstvo a kvalitnejšie pracovné miesta. Transformácia priemyslu bude mať zásadný význam, rovnako ako rozvoj inovačných priemyselných hodnotových reťazcov v Únii.

Nové technológie ovplyvňujú takmer všetky oblasti politík. Každá jednotlivá technológia často prináša kombináciu spoločenských a hospodárskych príležitostí, ako napríklad možnosti zvyšovať efektívnosť, kvalitu a zlepšovať verejnú správu, a následky pre oblasť zamestnanosti a vzdelávania, ale aj možné riziká v oblasti bezpečnosti, súkromia a etiky. Súčasťou politiky v oblasti technológií preto musí byť zvažovanie záujmov, medzisektorová spolupráca a formulovanie stratégií.

Výskum a inovácie v rámci tohto piliera programu Horizont Európa sú zoskupené do integrovaných neuzavretých širokých klastrov činností. Investície nie sú zamerané na sektory, ale skôr na dosiahnutie systematických zmien našej spoločnosti a hospodárstva smerom k udržateľnosti. Takéto zmeny možno dosiahnuť iba vtedy, ak sa do spoločného navrhovania a tvorby výskumu a inovácie zapoja súkromní aj verejní aktéri, čiže cez spoluprácu koncových používateľov, vedcov, technologických expertov, výrobcov, inovátorov, podnikov, pedagógov, tvorcov politík, občanov a organizácií občianskej spoločnosti. Žiaden z týchto tematických klastrov teda nie je určený iba pre jeden okruh aktérov a všetky činnosti sa budú vykonávať hlavne prostredníctvom výskumných a inovačných projektov zameraných na spoluprácu, ktoré sa budú vyberať na základe súťažných výziev na predkladanie návrhov.

Okrem riešenia globálnych výziev sa prostredníctvom činností v klastroch budú rozvíjať a uplatňovať kľúčové podporné a nastupujúce technológie, či už digitálne alebo nie, ako súčasť spoločnej stratégie na podporu vedúceho postavenia Únie v priemyselnej a sociálnej oblasti. Podľa potreby sa na to použijú údaje a služby Únie spojené s kozmickým priestorom. Tento pilier programu Horizont Európa bude pokrývať všetky úrovne technologickej pripravenosti (TRL) do úrovne č. 8 bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Únie v oblasti hospodárskej súťaže.

Prostredníctvom akcií sa vygenerujú nové vedomosti, rozvinú sa technologické a netechnologické riešenia, technológie sa prenesú z laboratórií na trh, vyvinú sa aplikácie vrátane pilotných a demonštračných projektov, ktorých súčasťou budú opatrenia na podporu uplatnenia na trhu, posilnenie zapojenia súkromného sektora a stimuly pre normalizáciu v rámci Únie. Rozvoj technológií si vyžaduje, aby kritická masa európskych výskumných pracovníkov a priemyselného odvetvia vytvorila najlepšie svetové ekosystémy, ktorých súčasťou budú špičkové technologické infraštruktúry, napríklad na testovanie. Maximalizujú sa synergie s ďalšími časťami programu Horizont Európa, najmä EIT, ako aj s ďalšími programami.

Klastre urýchlia zavedenie jedinečných inovácií v Únii cez širokú škálu začlenených činností vrátane komunikácie, šírenia, využívania a normalizácie, ako aj podpory netechnologických inovácií a inovačných mechanizmov realizácie, čím prispejú k vytváraniu spoločenských, regulačných a trhových podmienok priaznivých pre inovácie, ako napríklad dohody o inováciách. Vytvorí sa sústava inovačných riešení vychádzajúcich z akcií v oblasti výskumu a inovácie, ktorá bude zameraná na verejných a súkromných investorov, ako aj iné relevantné programy Únie, členských štátov a regionálne programy. V tejto súvislosti sa vytvoria synergie s pilierom III programu Horizont Európa.

Rodová rovnosť je zásadným faktorom pri dosahovaní udržateľného hospodárskeho rastu. Preto je dôležité začleňovať rodové hľadisko do všetkých globálnych výziev.

1. KLASTER „ZDRAVIE“

1.1. Zdôvodnenie

V Európskom pilieri sociálnych práv sa uvádza, že každý má právo na včasný prístup k bezpečnej, cenovo dostupnej a kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti. Zdôrazňuje sa tým záväzok Únie, pokiaľ ide o plnenie cieľov udržateľného rozvoja, v ktorých sa vyžaduje, aby sa do roku 2030 zabezpečila všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť pre všetkých občanov všetkých vekových kategórií, aby nikto neostal opomenutý a zabránilo sa zbytočným úmrtiam.

Zdravé obyvateľstvo má zásadný význam pre stabilnú, udržateľnú a inkluzívnu spoločnosť a zlepšenia v zdravotníctve sú kľúčové pre znižovanie chudoby, riešenie problematiky starnúcich európskych spoločností, podporu sociálneho pokroku a prosperity a zvyšovanie hospodárskeho rastu. Podľa prieskumu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) zvýšenie strednej dĺžky života o 10 % súvisí so zvýšením hospodárskeho rastu o 0,3 až 0,4 % ročne. Priemerná stredná dĺžka života v Únii sa od jej vzniku zvýšila o 12 rokov v dôsledku obrovských zlepšení v kvalite života, životného prostredia, vzdelávania, zdravotníctva a starostlivosti o jej občanov. V roku 2015 bola priemerná stredná dĺžka života v Únii pri narodení 80,6 rokov oproti celosvetovej úrovni 71,4 roka. V posledných rokoch sa v Únii každý rok zvyšovala v priemere o 3 mesiace. V osobitných skupinách a v jednotlivých európskych krajinách možno pozorovať sociálne a rodové rozdiely v strednej dĺžke života.

Výskum a inovácie v oblasti zdravia sa významnou mierou podieľali na tomto úspechu, ale aj na zvyšovaní produktivity a kvality v odvetví zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti. Únia však naďalej čelí novým, novo vznikajúcim alebo pretrvávajúcim výzvam, ktoré ohrozujú jej občanov a verejné zdravie, udržateľnosť jej zdravotnej starostlivosti a systémov sociálnej ochrany, ako aj konkurencieschopnosť jej odvetvia zdravia a zdravotnej starostlivosti. Medzi hlavné problémy v oblasti zdravia v Únii patria: nerovnosti v prístupe k zdravotníctvu a zdravotnej starostlivosti a v cenovej dostupnosti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti; nedostatok účinnej podpory zdravia a prevencie chorôb; nárast neprenosných ochorení; narastajúci počet onkologických ochorení; nárast duševných ochorení; čoraz vyššia odolnosť proti antimikrobiálnym liekom a vznik epidémií infekčných ochorení; zvýšené znečistenie životného prostredia; pretrvávanie nerovností v oblasti zdravia medzi krajinami a v rámci nich s neúmerným vplyvom na ľudí, ktorí sú znevýhodnení alebo v zraniteľnej životnej situácii; odhaľovanie, chápanie, kontrola, prevencia a zmiernenie zdravotných rizík vrátane aspektov súvisiacich s chudobou v rýchlo sa meniacom sociálnom, mestskom, vidieckom a prírodnom prostredí; demografická zmena vrátane problémov súvisiacich so starnutím a rastúce náklady na európske systémy zdravotnej starostlivosti a zvyšujúci sa tlak na európske odvetvie zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti, aby zostalo konkurencieschopné, pokiaľ ide o rozvoj inovácie zdravotníctva a jej prostredníctvom, v porovnaní so vznikajúcimi globálnymi subjektmi. Okrem toho môže nedôvera voči očkovaniu znížiť imunizáciu istých skupín obyvateľstva.

Tieto problémy v oblasti zdravia sú zložité, prepojené, globálne svojou povahou a vyžadujú si multidisciplinárnu, technickú a inú ako technickú medziodvetvovú a nadnárodnú spoluprácu. Výskumné a inovačné činnosti vytvoria úzke väzby medzi základným, translačným, klinickým, epidemiologickým, etickým, environmentálnym a sociálno-ekonomickým výskumom, ako aj regulačnými vedami. Ich prostredníctvom sa budú riešiť oblasti nepokrytých klinických potrieb, napríklad zriedkavé alebo ťažko liečiteľné choroby (vrátane onkologických ochorení, napríklad u detí, alebo rakovina pľúc). Uvedené činnosti využijú kombinované zručnosti akademickej obce, odborníkov, regulačných orgánov a priemyslu a posilnia ich spoluprácu so zdravotníckymi a sociálnymi službami, pacientmi, tvorcami politík a občanmi s cieľom zvýšiť účinok verejných finančných prostriedkov prostredníctvom pákového efektu a zabezpečiť využívanie výsledkov v klinickej praxi, ako aj v systémoch zdravotnej starostlivosti zohľadňujúc právomoci členských štátov, pokiaľ ide o organizáciu a financovanie ich systémov zdravotnej starostlivosti. Plne sa využije genomický a iný multiomický výskum na hraniciach poznania, ako aj postupné zavádzanie prístupov personalizovanej medicíny, ktoré sú relevantné pre riešenie celého spektra neprenosných ochorení, ako aj digitalizácia v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti.

Prostredníctvom výskumu a inovácie sa podporí strategická spolupráca na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni s cieľom zhromaždiť odborné znalosti, kapacity a zdroje potrebné na dosiahnutie pokrytia, rýchlosti a úspor z rozsahu, ako aj využívať synergie, zabrániť duplicite a deliť sa o očakávané prínosy a finančné riziká. V programe Horizont Európa sa podporia synergie v zdravotníckom výskume a inováciách, najmä s programom EU4Health zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/522 (2).

Digitálne riešenia v oblasti zdravotníctva vytvorili mnohé príležitosti na vyriešenie problémov služieb starostlivosti a ďalších novovznikajúcich problémov starnúcej spoločnosti. Mali by sa naplno využiť príležitosti, ktoré v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti môže poskytnúť digitalizácia, bez toho, aby bolo ohrozené právo na súkromie a ochranu osobných údajov. Vyvinuli sa digitálne zariadenia a softvéry na diagnostiku a liečbu ochorení vrátane tých chronických, ako aj na uľahčenie samostatného zvládania ochorení zo strany pacientov. Pri lekárskej odbornej príprave a vzdelávaní, ako aj u pacientov a iných prijímateľov zdravotnej starostlivosti sa čoraz častejšie využívajú digitálne technológie s cieľom umožniť prístup k zdravotníckym informáciám, ich výmenu a vytváranie.

Výskumné a inovačné činnosti tohto klastra budú rozvíjať vedomostnú základňu, využívať existujúce vedomosti a technológie, upevnia a vytvoria výskumno-inovačnú kapacitu a poskytnú riešenia potrebné na účinnejšiu podporu zdravia a integrovanú prevenciu, diagnózu, monitorovanie, liečbu, rehabilitáciu a vyliečenie chorôb a dlhodobú a paliatívnu starostlivosť. Výsledky výskumu sa premietnu do odporúčaní pre akcie a oznámia sa príslušným zainteresovaným stranám. Lepšie výsledky v oblasti zdravia budú mať za následok zvýšenie blaha a predĺženie strednej dĺžky života, zdravé aktívne životy, lepšiu kvalitu života a produktivitu, viac rokov prežitých v zdraví, ako aj udržateľnosť systémov zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti. V súlade s článkami 18 a 19 nariadenia (EÚ) 2021/695 a Chartou základných práv Európskej únie sa bude osobitná pozornosť venovať etike, ochrane ľudskej dôstojnosti, rodovým a etnickým otázkam, ako aj potrebám znevýhodnených a zraniteľných osôb.

Riešenie hlavných zdravotných výziev podporí záväzok Únie v rámci Agendy Organizácie Spojených národov 2030 pre udržateľný rozvoj a jej ďalší záväzok v kontexte iných organizácií a medzinárodných iniciatív OSN vrátane globálnych stratégií a akčných plánov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Riešenie takýchto výziev prispeje tiež k plneniu cieľov a stratégií Únie, najmä k Európskemu pilieru sociálnych práv, Jednotnému digitálnemu trhu Únie, cezhraničnej zdravotnej starostlivosti Únie a Európskemu akčnému plánu „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii a k vykonávaniu príslušných regulačných rámcov Únie.

Činnosti priamo prispejú najmä k týmto cieľom udržateľného rozvoja: Cieľ udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a životné podmienky, Cieľ udržateľného rozvoja 13 – Opatrenia v oblasti klímy.

1.2. Oblasti intervencie

1.2.1. Zdravie počas celého života

Ľudia v zraniteľných fázach života (plod, pôrod, útle detstvo, detstvo, dospievanie, tehotenstvo, dospelosť a neskorá dospelosť) vrátane osôb so zdravotným postihnutím alebo zranením majú osobitné zdravotné potreby, ktoré si vyžadujú lepšie chápanie a prispôsobené riešenia zohľadňujúce rodové a etické aspekty. Umožní to znížiť súvisiace nerovnosti v oblasti zdravia a zlepšiť zdravotné výsledky, uľahčiť aktívne a zdravé starnutie počas celého života, aj to aj prostredníctvom zdravého štartu do života a celoživotného zdravého stravovania, ktoré znižujú riziko duševných aj telesných chorôb neskôr v živote. V rámci preventívnych a komunikačných činností sa vezmú do úvahy osobitné vlastnosti konkrétnej cieľovej skupiny.

Hlavné smery

— chápanie vývoja v ranom detstve a procesu starnutia počas celého života,

— zdravie dieťaťa v prenatálnom a neonatálnom období, zdravie matiek, otcov, dojčiat a detí, ako aj úloha rodičov, rodiny a výchovných pracovníkov a učiteľov,

— potreby dospievajúcich v oblasti zdravia vrátane faktorov ovplyvňujúcich duševné zdravie,

— následky zdravotných postihnutí a zranení pre celkové zdravie,

— výskum opatrení zameraných na plánovanie, uskutočňovanie a monitorovanie rehabilitácie počas celého života, a najmä programy ranej individuálnej rehabilitácie (EIRP) pre deti so zdravotným postihnutím,

— zdravé starnutie, nezávislý a aktívny život vrátane účasti starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím na spoločenskom živote,

— vzdelávanie v oblasti zdravia a zdravotná gramotnosť vrátane digitálnej gramotnosti.

1.2.2. Environmentálne a sociálne determinanty zdravia

Lepšie chápanie zdravotných činiteľov a rizikových faktorov, ktoré určuje sociálne, kultúrne, hospodárske a fyzické prostredie v každodennom živote ľudí a na pracovisku, vrátane vplyvu digitalizácie, mobility ľudí (ako migrácia a cestovanie), znečistenia, výživy, zmeny klímy a ďalších environmentálnych faktorov na zdravie prispeje k: identifikácii, prevencii a zmierneniu zdravotných rizík a hrozieb; zníženiu počtu úmrtí a ochorení v dôsledku vystavenia chemickým látkam a znečisteniu životného prostredia; podpore bezpečných, ekologických, zdravých, odolných a udržateľných životných a pracovných prostredí; propagovaniu zdravého životného štýlu a spotrebiteľského správania; a k rozvoju spravodlivej, inkluzívnej a dôveryhodnej spoločnosti. Toto chápanie sa bude zakladať na kohortách obyvateľstva, biomonitoringu človeka a epidemiologických štúdiách.

Hlavné smery

— technológie a metodiky na posúdenie rizík, vystavenia a vplyvu na zdravie, pokiaľ ide o chemické látky, vonkajšie a vnútorné znečisťujúce látky a iné stresory spojené so zmenou klímy, pracovným prostredím, životným štýlom alebo životným prostredím a kombinované účinky viacerých stresorov,

— environmentálne, pracovné, socio-ekonomické, kultúrne, genetické a behaviorálne faktory ovplyvňujúce telesné a duševné zdravie a blaho ľudí a ich interakcia s osobitnou pozornosťou venovanou zraniteľným a znevýhodneným osobám a prípadne záležitostiam špecifickým pre určitý vek a rod, a to vrátane vplyvu návrhu budov, výrobkov a služieb na zdravie,

— posudzovanie, riadenie a oznamovanie rizika, prípadne aj s podporou medzidisciplinárnych prístupov, ako aj vyspelých nástrojov pre rozhodovanie založené na dôkazoch vrátane nahrádzania testovania na zvieratách a alternatív k nemu,

— kapacita a infraštruktúry na bezpečné zhromažďovanie, výmenu, využívanie, opätovné použitie a kombinovanie údajov o všetkých determinantoch zdravia vrátane vystavenia ľudí a zabezpečenie ich prepojenia s databázami o environmentálnych parametroch, životných štýloch, zdravotnom stave a chorobách na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni,

— podpora zdravia a opatrenia primárnej prevencie vrátane pracovných aspektov.

1.2.3. Neprenosné ochorenia a zriedkavé choroby

Neprenosné ochorenia vrátane onkologických a zriedkavých chorôb predstavujú významnú zdravotnú a spoločenskú výzvu a vyvolávajú potrebu lepšieho chápania a taxonómie, ako aj účinnejších prístupov vrátane prístupov personalizovanej medicíny (nazývanej tiež „presná medicína“) v rámci prevencie, diagnostiky, monitorovania, lekárskej starostlivosti, rehabilitácie a liečby, ako aj lepšie chápanie multimorbidity.

Hlavné smery

— chápanie mechanizmov vedúcich k rozvinutiu neprenosných ochorení vrátane srdcovo-cievnych ochorení,

— pozdĺžne štúdie obyvateľstva s cieľom podporiť chápanie ukazovateľov zdravia a chorobnosti a pomôcť rozčleniť obyvateľstvo v záujme podpory rozvoja preventívnej medicíny,

— diagnostické nástroje a techniky pre včasnejšiu a presnejšiu diagnostiku a včasnú starostlivosť prispôsobenú pacientovi, umožňujúce oddialenie alebo zvrátenie vývoja choroby,

— prevencia a skríningové programy v súlade s odporúčaniami WHO, OSN a Únie a vychádzajúc z týchto odporúčaní,

— integrované riešenia pre samomonitorovanie, podporu zdravia, prevenciu chorôb a zvládanie chronických ochorení a multimorbiditu vrátane neurodegeneratívnych a srdcovo-cievnych ochorení,

— liečba, vyliečenie alebo iná terapia, a to vrátane farmakologickej aj nefarmakologickej liečby,

— paliatívna starostlivosť,

— oblasti vysoko nenaplnenej klinickej potreby, ako sú zriedkavé ochorenia vrátane onkologických chorôb u detí,

— posúdenie komparatívnej účinnosti intervencií a riešení, a to aj na základe údajov z reálneho sveta (Real World Data),

— implementačný výskum s cieľom rozšíriť zdravotnícke intervencie a podporiť ich zohľadnenie v politikách a systémoch v oblasti zdravia,

— prehlbovanie výskumu a zlepšenie informácií, starostlivosti a liečby zriedkavých chorôb vrátane personalizovanej medicíny.

1.2.4. Infekčné choroby vrátane chorôb spojených s chudobou a zanedbávaných ochorení

Ochrana ľudí pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia je veľkou výzvou pre verejné a celosvetové zdravotníctvo a vyžaduje si účinnú medzinárodnú spoluprácu na úrovni Únie aj na celosvetovej úrovni. To bude zahŕňať chápanie a prevenciu, pripravenosť, včasné odhaľovanie a reakciu výskumnej sféry na vypuknutie chorôb, liečbu a vyliečenie infekčných chorôb vrátane chorôb spojených s chudobou a zanedbávaných ochorení, ako aj riešenie problému antimikrobiálnej rezistencie na základe Európskemu akčnému plánu „jedno zdravie“.

Hlavné smery

— chápanie mechanizmov súvisiacich s infekciami,

— faktory vzniku a opätovného výskytu infekčných chorôb a ich šírenia vrátane prenosu zo zvierat na ľudí (zoonóza) alebo z iných častí životného prostredia (voda, pôda, rastliny, potraviny) na ľudí, ako aj vplyv zmeny klímy a vývoja ekosystémov na dynamiku infekčných chorôb,

— predpovedanie, včasné a rýchle odhaľovanie, kontrola a dohľad nad infekčnými chorobami, infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a faktormi súvisiacimi so životným prostredím,

— boj proti antimikrobiálnej rezistencii vrátane epidemiológie, prevencie a diagnostiky, ako aj vývoja nových antimikrobiálnych a očkovacích látok,

— očkovacie látky vrátane platformových technológií pre očkovacie látky, diagnostika, liečba a vyliečenie v prípade infekčných chorôb vrátane komorbidity a koinfekcií,

— riešenie nízkej zaočkovanosti, chápanie nedôvery voči očkovaniu a budovanie dôvery,

— účinná pripravenosť na mimoriadne situácie v oblasti zdravia, opatrenia a stratégie zamerané na reakciu a obnovu vrátane účasti komunít a ich koordinácia na regionálnej a národnej úrovni a na úrovni Únie,

— prekážky brániace realizácii a prijímaniu lekárskych intervencií do klinickej praxe, ako aj do systému zdravotnej starostlivosti,

— cezhraničné aspekty infekčných chorôb a osobitné výzvy v krajinách s nízkymi a strednými príjmami, ako sú napríklad AIDS, tuberkulóza a tropické choroby vrátane malárie, ale tiež výzvy v súvislosti s migračnými tokmi, a v súvislosti so zvýšenou mobilitou ľudí vo všeobecnosti.

1.2.5. Nástroje, technológie a digitálne riešenia pre zdravotníctvo a zdravotnú starostlivosť vrátane personalizovanej medicíny

Zdravotnícke technológie a nástroje majú zásadný význam pre verejné zdravie a do veľkej miery prispeli k dôležitým zlepšeniam kvality života a zdravia ľudí v Únii, ako aj zdravotnej starostlivosti o nich. Hlavnou strategickou výzvou je navrhnutie, vývoj, dodanie, implementácia a vyhodnotenie vhodných, dôveryhodných, bezpečných, používateľsky ústretových a nákladovo efektívnych nástrojov a technológií v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti pri zohľadnení potrieb ľudí so zdravotným postihnutím a starnúcej spoločnosti. Patria medzi ne kľúčové podporné technológie od biomateriálov až po biotechnológie, ako aj metódy na úrovni bunky, multiomika a postupy systémovej medicíny, umelá inteligencia a iné digitálne technológie, ktoré ponúkajú výrazné zlepšenia oproti existujúcim technológiám a navyše stimulujú konkurencieschopný a udržateľný zdravotnícky priemysel, ktorý vytvára vysokohodnotné pracovné miesta. Európsky zdravotnícky priemysel je kľúčovým odvetvím hospodárstva Únie, ktorého podiel na hrubom domácom produkte (HDP) je 3 % a ktoré zamestnáva 1,5 milióna ľudí. Na zaistenie prijateľnosti nových technológií, metodík a nástrojov je potrebné čím skôr zapojiť relevantné zainteresované strany a zohľadniť netechnologický rozmer. Tieto zainteresované strany zahŕňajú občanov, neformálnych poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a zdravotníckych pracovníkov.

Hlavné smery

— nástroje a technológie určené na uplatňovanie v celom spektre zdravotníctva a pri každej zdravotnej indikácii vrátane funkčnej poruchy,

— integrované nástroje, technológie, zdravotnícke pomôcky, lekárske snímkovanie, biotechnológie, nanomedicína a pokročilé liečebné postupy (vrátane bunkovej a génovej terapie) a digitálne riešenia pre zdravie ľudí a zdravotnú starostlivosť vrátane umelej inteligencie, mobilných riešení a telezdravia; zároveň v relevantných prípadoch riešenie aspektov nákladovo efektívnej výroby v ranej fáze s cieľom optimalizovať výrobnú fázu a inovačný potenciál, aby boli lieky a pomôcky cenovo dostupné,

— pilotné projekty, rozsiahle zavádzanie, optimalizácia a inovačné obstarávanie technológií a nástrojov v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti v skutočných podmienkach vrátane klinického skúšania a implementačného výskumu vrátane diagnostiky založenej na personalizovanej medicíne,

— inovačné procesy a služby pre vývoj, výrobu a rýchle dodanie nástrojov a technológií pre oblasť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti,

— bezpečnosť, účinnosť, nákladová efektívnosť, interoperabilita a kvalita nástrojov a technológií pre oblasť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti, ako aj ich etický, právny a spoločenský vplyv vrátane faktorov spoločenskej prijateľnosti,

— regulačná veda a normy pre technológie a nástroje pre oblasť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti,

— správa údajov týkajúcich sa zdravia vrátane ich interoperability, integrácie, analytických a vizualizačných metód, procesov rozhodovania, ktorá sa zakladá na umelej inteligencii, hĺbková analýza údajov, technológie veľkých dát, bioinformatika a vysokovýkonné počítačové technológie na podporu personalizovanej medicíny vrátane prevencie a na optimalizáciu cesty k zdraviu.

1.2.6. Systémy zdravotnej starostlivosti

Zdravotnícke systémy sú kľúčovým aktívom sociálnych systémov Únie a v roku 2017 bolo v sektore zdravotníctva a sociálnej práce zamestnaných 24 miliónov ľudí. Hlavnou prioritou členských štátov je zaistiť bezpečnosť systémov zdravotnej starostlivosti, jej dostupnosť pre všetkých, integrovanosť, nákladovú efektívnosť, odolnosť, udržateľnosť a dôveryhodnosť, poskytovanie včasných a relevantných služieb, a tiež znížiť nerovnosti aj prostredníctvom rozvoja potenciálu inovácie založenej na údajoch a digitálnej inovácie v záujme lepšej zdravotnej a individualizovanej starostlivosti na základe otvorených a bezpečných európskych dátových infraštruktúr. Nové príležitosti, ako je zavedenie 5G, koncepcia „digitálnych dvojčiat“ a internet vecí posunú digitálnu transformáciu v oblasti zdravotníctva a starostlivosti ďalej vpred.

Hlavné smery

— podpora vedomostnej základne pre reformy zdravotníckych systémov a politík v Európe a za jej hranicami,

— nové modely a prístupy pre zdravotníctvo a zdravotnú starostlivosť vrátane prístupov personalizovanej medicíny, riadiace a organizačné aspekty a ich prevoditeľnosť alebo prispôsobenie z jednej krajiny alebo oblasti na inú,

— zlepšenie hodnotenia zdravotníckych technológií,

— vývoj nerovností v oblasti zdravia a účinná politická reakcia,

— budúci zdravotnícky personál a jeho potreby vrátane digitálnych zručností,

— zlepšovanie včasných, spoľahlivých, bezpečných a dôveryhodných zdravotných informácií a využívanie alebo opätovné využívanie údajov týkajúcich sa zdravia vrátane elektronických zdravotných záznamov s náležitou pozornosťou ochrane údajov vrátane zneužívania informácií o osobnom životnom štýle a zdraví, bezpečnosť, prístupnosť, interoperabilita, normy, porovnateľnosť a integrita,

— odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti pri absorbovaní účinkov kríz a prispôsobení sa disruptívnym inováciám,

— riešenia pre posilnenie postavenia občanov a pacientov, samomonitorovanie a interakcia s odborníkmi v oblasti zdravotníctva a sociálnej práce s cieľom umožniť integrovanejšiu starostlivosť a prístup zameraný na používateľa, pri zvažovaní rovnakého prístupu,

— údaje, informácie, vedomosti a osvedčené postupy z výskumu systémov zdravotnej starostlivosti na úrovni Únie aj na celosvetovej úrovni vychádzajúc z existujúcich vedomostí a databáz.

2. KLASTER „KULTÚRA, KREATIVITA A INKLUZÍVNA SPOLOČNOSŤ“

2.1. Zdôvodnenie

Únia jedinečným spôsobom kombinuje hospodársky rast s cieľmi udržateľného rozvoja a sociálnymi politikami s vysokou mierou sociálneho začlenenia a spoločnými hodnotami zahŕňajúcimi demokraciu, ľudské práva, rodovú rovnosť a bohatú rozmanitosť. Tento model sa neustále vyvíja a musí sa zaoberať výzvami, ako sú okrem iného globalizácia, technologická zmena a rastúce nerovnosti.

Únia musí podporovať model inkluzívneho a udržateľného rastu a zároveň využívať výhody technologického pokroku, zvyšovať dôveru v demokratickú správu a podporovať jej inovácie, posilňovať vzdelávanie, bojovať proti nerovnostiam, nezamestnanosti, marginalizácii, diskriminácii a radikalizácii, zaručiť dodržiavanie ľudských práv, posilňovať kultúrnu rozmanitosť a európske kultúrne dedičstvo a posilňovať postavenie občanov prostredníctvom sociálnej inovácie. Riadenie migrácie a integrácia migrantov budú aj naďalej prioritnými záležitosťami. Úloha výskumu a inovácie v spoločenských a humanitných vedách, v umení a v kultúrnom a kreatívnom priemysle zohráva významnú úlohu pri riešení týchto výziev a dosahovaní cieľov Únie. Vo všetkých oblastiach intervencie v rámci tohto klastra sú zahrnuté najmä aspekty spoločenských a humanitných vied.

Rozsah, zložitosť a medzigeneračný a nadnárodný charakter výziev si vyžaduje viacúrovňové opatrenia Únie. Riešenie takýchto závažných sociálnych, politických, kultúrnych a hospodárskych otázok len na národnej úrovni by mohlo byť ohrozené neefektívnym využívaním zdrojov, fragmentáciou prístupov a rozdielnymi normami týkajúcimi sa vedomostí a kapacity.

Výskumno-inovačné činnosti v rámci tohto klastra budú celkovo zosúladené s prioritami Únie v týchto oblastiach: demokratická zmena; pracovné miesta, rast a investície; spravodlivosť a základné práva; migrácia; hlbšia a spravodlivejšia európska menová únia; Jednotný digitálny trh. Budú reakciou na záväzok Rímskeho programu usilovať sa o „sociálnu Európu“ a „Úniu, ktorá chráni naše kultúrne dedičstvo a podporuje kultúrnu rozmanitosť“. Podporia aj Európsky pilier sociálnych práv a globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii. Využijú sa synergie s programom Spravodlivosť zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/693 (3) a s programom Občania, rovnosť, práva a hodnoty zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/692 (4), ktoré podporujú činnosti v oblasti prístupu k spravodlivosti, práv obetí, rodovej rovnosti, nediskriminácie, ochrany údajov a podpory európskeho občianstva, ako aj s programom Kreatívna Európa a programom Digitálna Európa zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 (5), Erasmus, Erasmus+ a ESF+.

Činnosti priamo prispejú najmä k týmto cieľom udržateľného rozvoja: Cieľ udržateľného rozvoja 1 – Žiadna chudoba; Cieľ udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a životné podmienky; Cieľ udržateľného rozvoja 4 – Kvalitné vzdelávanie, Cieľ udržateľného rozvoja 5 – Rodová rovnosť; Cieľ udržateľného rozvoja 8 – Dôstojná práca a hospodársky rast; Cieľ udržateľného rozvoja 9 – Priemysel, inovácie a infraštruktúra; Cieľ udržateľného rozvoja 10 – Odstraňovanie nerovností; Cieľ udržateľného rozvoja 11 – Udržateľné mestá a obce; Cieľ udržateľného rozvoja 16 – Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie.

2.2. Oblasti intervencie

2.2.1. Demokracia a správa

Zdá sa, že dôvera v demokraciu a politické inštitúcie klesá. Rozčarovanie z politiky sa čoraz intenzívnejšie prejavuje vo forme protisystémových a populistických strán a rastúceho nacionalizmu. Situáciu navyše okrem iného zhoršujú sociálno-ekonomické nerovnosti, silné migračné toky a obavy o bezpečnosť. Reakcia na súčasné a budúce výzvy si vyžaduje nový pohľad na to, ako sa demokratické inštitúcie na všetkých úrovniach musia prispôsobiť v kontexte väčšej rozmanitosti, globálnej hospodárskej súťaže, rýchleho technologického pokroku a digitalizácie, pričom kľúčovú úlohu zohrávajú skúsenosti občanov s demokratickými diskusiami, postupmi a inštitúciami.

Hlavné smery

— história, vývoj a účinnosť demokracií na rôznych úrovniach a v rôznych formách, úloha vzdelávania, kultúrna politika a politika v oblasti mládeže ako základných oporných prvkov demokratického občianstva,

— úloha sociálneho kapitálu a prístup ku kultúre pri posilňovaní demokratického dialógu, občianskej účasti a otvorenosti a dôvery spoločností,

— inovačné a zodpovedné prístupy k podpore transparentnosti, prístupnosti, reaktívnosti, zodpovednosti, dôveryhodnosti, odolnosti, účinnosti a legitímnosti demokratickej správy pri plnom dodržiavaní právnych zásad vzťahujúcich sa na základné a ľudské práva a právny štát,

— stratégie na riešenie problému populizmu, rasizmu, polarizácie, korupcie, extrémizmu, radikalizácie, terorizmu, a to vrátane posilnenia postavenia a angažovanosti občanov,

— analýza a rozvoj sociálneho, hospodárskeho a politického začleňovania a medzikultúrnej dynamiky v Európe i mimo nej,

— lepšie chápanie úlohy novinárskych štandardov a obsahu vytvoreného používateľmi v maximálne prepojenej spoločnosti a vývoj nástrojov na boj proti dezinformáciám,

— úloha multikultúrnych identít vrátane duchovných identít vo vzťahu k demokracii, občianstvu a politickej angažovanosti, ako aj základné hodnoty Únie, ako sú úcta, tolerancia, rodová rovnosť, spolupráca a dialóg,

— podpora výskumu v záujme pochopenia identity a pocitu príslušnosti vo vzťahu ku komunitám, regiónom a národom,

— vplyv technologického a vedeckého pokroku vrátane veľkých dát (big data), online sociálnych sietí a umelej inteligencie na demokraciu, súkromie a slobodu prejavu,

— poradná, participatívna a priama demokracia a správa a aktívne a inkluzívne občianstvo vrátane digitálneho rozmeru,

— vplyv hospodárskych a sociálnych nerovností na politickú účasť a demokratickú správu, a skúmanie, do akej miery môže prispieť k zvráteniu nerovností a boju proti všetkým formám diskriminácie vrátane rodovej, smerujúc k odolnejšej demokracii,

— ľudský, sociálny a politický rozmer trestnej činnosti, dogmatizmu a radikalizácie vo vzťahu k osobám, ktoré si osvojili alebo by si mohli osvojiť takéto správanie, ako aj k osobám, ktoré sú alebo by mohli byť dotknuté,

— boj proti dezinformáciám, falošným správam a nenávistným prejavom a ich vplyv na formovanie verejnej sféry,

— Únia ako medzinárodný a regionálny aktér v oblasti multilaterálnej správy vrátane nových prístupov k vedeckej diplomacii,

— efektívnosť systémov súdnictva a lepší prístup k spravodlivosti na základe nezávislosti súdnictva a jeho zásad, ako aj dodržiavania ľudských práv a spravodlivé, účinné a transparentné procesné metódy v občianskych aj trestných veciach.

2.2.2. Kultúra, kultúrne dedičstvo a kreativita

Európske kultúrne a kreatívne sektory budujú mosty medzi umením, kultúrou, duchovným presvedčením a skúsenosťami a kultúrnym dedičstvom, podnikaním a technológiami. Kultúrny a kreatívny priemysel navyše zohráva kľúčovú úlohu v reindustrializácii Európy, je hnacou silou rastu a jeho strategická pozícia mu umožňuje šírenie inovácie do ďalších odvetví, ako sú cestovný ruch, maloobchod, médiá a digitálne technológie a inžinierstvo. Kultúrne dedičstvo je integrálnou súčasťou kultúrnych a kreatívnych sektorov, predstavuje osnovu nášho života, má svoj význam pre komunity, skupiny a spoločnosti a dáva pocit spolupatričnosti. Prepája minulosť s budúcnosťou našich spoločností. Lepšie chápanie nášho kultúrneho dedičstva a toho, ako sa toto dedičstvo vníma a interpretuje, má mimoriadny význam pre formovanie inkluzívnej spoločnosti v Európe a v celom svete. Je to tiež hnacia sila európskych, národných, regionálnych a miestnych hospodárstiev a bohatý zdroj inšpirácie pre kultúrny a kreatívny priemysel. Sprístupnenie, ochrana, zabezpečenie a obnova, výklad a využívanie plného potenciálu nášho kultúrneho dedičstva sú kľúčovými výzvami pre súčasné aj budúce generácie. Hmotné aj nehmotné kultúrne dedičstvo je hlavnou predlohou a inšpiráciou pre umenie, tradičné remeslá, kultúrne, kreatívne a podnikateľské sektory, ktoré poháňajú udržateľný hospodársky rast, vytvárajú nové pracovné miesta a podporujú zahraničný obchod. V tomto zmysle treba inovácie aj odolnosť kultúrneho dedičstva posúdiť v spolupráci s miestnymi komunitami a príslušnými zainteresovanými stranami. Kultúrne dedičstvo môže slúžiť aj ako faktor kultúrnej diplomacie a ako faktor formovania identity a kultúrnej a sociálnej súdržnosti.

Hlavné smery

— štúdie a vedy zaoberajúce sa kultúrnym dedičstvom s využitím špičkových technológií a inovačných metodík vrátane digitálnych,

— prístup ku kultúrnemu dedičstvu a jeho zdieľanie vďaka inovačným štruktúram a využitiam a modelom participatívneho riadenia,

— výskum prístupnosti kultúrneho dedičstva prostredníctvom nových technológií, ako sú cloudové služby, okrem iného aj prostredníctvom priestoru spolupráce zameraného na európske kultúrne dedičstvo, ako aj podpora a uľahčovanie prenosu know-how a zručností; tomu bude predchádzať posúdenie vplyvu,

— udržateľné obchodné modely s cieľom posilniť finančné základy sektora kultúrneho dedičstva,

— prepojenie kultúrneho dedičstva s rozvíjajúcim sa kreatívnym sektorom vrátane interaktívnych médií a sociálnej inovácie,

— prínos kultúrneho dedičstva k udržateľnému rozvoju ochranou, zabezpečením, rozvíjaním a obnovou kultúrneho prostredia, pričom Únia má plniť funkciu laboratória pre inovácie založené na kultúrnom dedičstve a udržateľný kultúrny cestovný ruch,

— ochrana, zabezpečenie, zhodnocovanie, obnova a udržateľná správa kultúrneho dedičstva a jazykov vrátane využívania tradičných zručností a remesiel alebo špičkových technológií vrátane digitálnych,

— vplyv kultúrnej pamäte, tradícií, vzorcov správania, vnímania, presvedčenia, hodnôt, pocitu spolupatričnosti a identity; úloha kultúry a kultúrneho dedičstva v multikultúrnych spoločnostiach a vzorce kultúrneho začleňovania a vylúčenia.

2.2.3. Sociálna a hospodárska transformácia

Európske spoločnosti prechádzajú zásadnými sociálno-ekonomickými a kultúrnymi zmenami, najmä v dôsledku globalizácie a technologických inovácií. Vo väčšine európskych krajín sa zároveň prehĺbila príjmová nerovnosť (6). Potrebné sú progresívne politiky na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, rodovej rovnosti, blaha a na zvrátenie nerovností, zvýšenie produktivity (vrátane pokroku v jej meraní), zníženie sociálno-geografických nerovností a posilnenie ľudského kapitálu, na chápanie výziev spojených s migráciou a integráciou a reakciu na ne a na podporu medzigeneračnej solidarity, medzikultúrneho dialógu a sociálnej mobility. Prístupné, inkluzívne a vysokokvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy sú potrebné na dosiahnutie spravodlivejšej a prosperujúcejšej budúcnosti.

Hlavné smery

— vedomostná základňa pre poradenstvo v oblasti investícií a politík, najmä v súvislosti so vzdelávaním a odbornou prípravou, pre zručnosti s pridanou hodnotou, produktivitu, sociálnu mobilitu, rast, sociálne inovácie a tvorbu pracovných miest; úloha vzdelávania a odbornej prípravy pri boji s nerovnosťou a ako základ pre začleňovanie vrátane predchádzania študijnému neúspechu,

— sociálna udržateľnosť nad rámec ukazovateľov založených na HDP, najmä pokiaľ ide o nové hospodárske a podnikateľské modely a nové finančné technológie,

— štatistické a iné hospodárske nástroje na lepšie chápanie rastu a inovácie v kontexte stagnujúcej produktivity alebo štrukturálnych hospodárskych zmien,

— nové modely správy v novovznikajúcich hospodárskych oblastiach a inštitúciách na trhu,

— nové formy práce, úloha práce, zvyšovanie úrovne zručností, trendy a zmeny na trhoch práce a v otázke príjmov v súčasných spoločnostiach, ako aj ich vplyv na rozdelenie príjmov, rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, pracovné prostredia, nediskrimináciu vrátane rodovej rovnosti a sociálne začlenenie,

— lepšie pochopenie spoločenských zmien v Európe a ich vplyvu,

— účinky sociálnej, technologickej a hospodárskej transformácie na prístup k bezpečnému, zdravému, cenovo dostupnému a udržateľnému bývaniu,

— daňovo-dávkové systémy spolu s politikami v oblasti sociálneho zabezpečenia a sociálnych investícií s cieľom zvrátiť nerovnosti spravodlivým a udržateľným spôsobom a riešiť vplyv technológií, demografie a rozmanitosti,

— inkluzívne a udržateľné modely rozvoja a rastu pre mestské, polomestské a vidiecke prostredia,

— chápanie mobility ľudí a jej vplyv v kontexte sociálnej a hospodárskej transformácie, vnímané v globálnom aj miestnom rozsahu v záujme lepšieho riadenia migrácie, rešpektovanie odlišností, dlhodobá integrácia migrantov vrátane utečencov a vplyv súvisiacich politických opatrení, dodržiavanie medzinárodných záväzkov a ľudských práv a otázky rozvojovej pomoci a spolupráce, širší a lepší prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, odbornej príprave, trhu práce, kultúre, podporným službám a aktívnemu a inkluzívnemu občianstvu, najmä pre zraniteľné osoby vrátane migrantov,

— riešenie hlavných výziev, ktoré sa týkajú európskych modelov sociálnej súdržnosti, prisťahovalectva, integrácie, demografickej zmeny, starnutia, zdravotného postihnutia, vzdelávania, chudoby a sociálneho vylúčenia,

— pokročilé stratégie a inovačné metódy v záujme rodovej rovnosti vo všetkých hospodárskych a kultúrnych oblastiach a s cieľom riešiť otázku rodového vychýlenia a rodovo motivovaného násilia,

— systémy vzdelávania a odbornej prípravy na podporu a čo najlepšie využívanie digitálnej transformácie Únie, ako aj na riadenie rizík vyplývajúcich z globálnej prepojenosti a technologických inovácií, najmä vznikajúcich online rizík, etických otázok, sociálno-ekonomických nerovností a radikálnych zmien na trhoch,

— modernizácia orgánov verejnej správy a systémov riadenia s cieľom zapojiť občanov a splniť ich očakávania vo vzťahu k poskytovaniu služieb, transparentnosti, prístupnosti, otvorenosti, zodpovednosti a zamerania na používateľa.

3. KLASTER „CIVILNÁ BEZPEČNOSŤ PRE SPOLOČNOSŤ“

3.1. Zdôvodnenie

Európska spolupráca prispela k bezprecedentnému obdobiu mieru, stability a prosperity na európskom kontinente. Európa však musí naďalej reagovať na výzvy vyplývajúce z pretrvávajúcich hrozieb pre bezpečnosť našej stále komplexnejšej a digitalizovanejšej spoločnosti. Teroristické útoky a radikalizácia, ako aj kybernetické útoky a hybridné hrozby vyvolávajú veľké obavy o bezpečnosť a mimoriadny tlak na spoločnosti. Pozornosť si vyžadujú aj nové vznikajúce bezpečnostné hrozby, ktoré spôsobia nové technológie blízkej budúcnosti. Budúca bezpečnosť a prosperita závisia od zlepšenia schopnosti ochrániť Európu pred takýmito hrozbami. Nemožno k nim pristupovať čisto technicky, ale vyžadujú si vedomosti o ľuďoch, ich histórii, kultúre a správaní a zahŕňajú aj etické úvahy o rovnováhe medzi bezpečnosťou a slobodou. Európa musí okrem toho zabezpečiť svoju vlastnú nezávislosť od technológií, ktoré sú kľúčové z hľadiska bezpečnosti a podporovať vývoj prelomových bezpečnostných technológií.

Európski občania, štátne inštitúcie, orgány Únie a hospodárstvo musia byť chránené pred pretrvávajúcimi hrozbami terorizmu a organizovanej trestnej činnosti vrátane obchodovania so strelnými zbraňami, s drogami a ľuďmi, ako aj obchodovania s kultúrnymi objektmi. Na zlepšenie verejných politík z hľadiska bezpečnosti je potrebné lepšie pochopiť ľudské a sociálne rozmery trestnej činnosti a násilnej radikalizácie. Zásadný význam má aj posilnenie ochrany a bezpečnosti prostredníctvom lepšieho riadenia aj námorných a pozemných hraníc. Počítačová kriminalita je na vzostupe a súvisiace riziká sa v dôsledku digitalizácie hospodárstva a spoločnosti diverzifikujú. Európa musí pokračovať vo svojom úsilí o zlepšenie kybernetickej bezpečnosti, súkromia na internete, ochrany osobných údajov a boja proti šíreniu nepravdivých a škodlivých informácií s cieľom chrániť demokratickú a hospodársku stabilitu. Okrem toho treba vyvinúť ďalšie úsilie na obmedzenie účinkov extrémnych výkyvov počasia, ktoré sa zhoršujú pod vplyvom zmeny klímy (povodne, búrky, vlny horúčav alebo suchá, ktoré spôsobujú lesné požiare a degradáciu pôdy, ako aj iné prírodné katastrofy, ako napríklad zemetrasenia), na životy a živobytie ľudí. Prírodné alebo ľudskou činnosťou spôsobené katastrofy môžu ohroziť dôležité spoločenské funkcie a kritickú infraštruktúru, akými sú komunikácia, zdravotníctvo, potraviny, pitná voda, dodávky energie, doprava, bezpečnosť a verejná správa.

Tento klaster si vyžaduje technický výskum aj výskum súvisiacich ľudských faktorov s cieľom zlepšiť odolnosť voči katastrofám, a to prípadne aj prostredníctvom testovania aplikácií, odbornej prípravy a kybernetickej hygieny a kybernetického vzdelávania. Je potrebné ďalšie úsilie na vyhodnotenie výsledkov výskumu v oblasti bezpečnosti a podporu ich uplatnenia.

Cieľom tohto klastra je hľadanie súčinnosti, najmä s týmito programami: Fondom pre vnútornú bezpečnosť, Fondom pre integrované riadenie hraníc a programom Digitálna Európa. Jeho cieľom je tiež zlepšenie spolupráce v oblasti výskumu a inovácie medzi medzivládnymi agentúrami a organizáciami, a to aj prostredníctvom mechanizmov výmeny a konzultácie, napríklad v oblasti intervencie „Ochrana a bezpečnosť“.

Výskum v oblasti bezpečnosti je súčasťou širšej komplexnej reakcie Únie na bezpečnostné hrozby. Prispieva k procesu rozvoja spôsobilostí tým, že umožňuje budúcu dostupnosť technológií, techník a aplikácií s cieľom odstrániť príslušné nedostatky v spôsobilostiach, ktoré odhalili tvorcovia politík, odborníci a organizácie občianskej spoločnosti. Financovanie výskumu z predchádzajúceho rámcového programu Únie už predstavuje približne 50 % z celkových verejných finančných prostriedkov na výskum bezpečnosti v Únii. Dostupné nástroje vrátane vesmírneho programu Únie zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/696 (7) (EGNOS a Galileo, Copernicus, získavanie informácií o situácii vo vesmíre a satelitná komunikácia v rámci verejnej správy) sa budú využívať v plnej miere. Výskumné a inovačné činnosti v rámci osobitného programu sa budú výlučne zameriavať na civilné aplikácie, keďže však ide o oblasti s technológiami dvojakého použitia, bude sa vyvíjať snaha o koordináciu s obranným výskumom financovaným Úniou s cieľom posilniť synergie. Zabráni sa zdvojovaniu financovania. Cezhraničná spolupráca prispieva k rozvoju európskeho jednotného trhu s cennými papiermi a zlepšeniu výkonnosti priemyslu, čím sa podporuje nezávislosť Únie. Primeraná pozornosť sa bude venovať tomu, ako bezpečnosť vnímajú a chápu ľudia.

Bezpečnostný výskum je reakciou na záväzok Rímskeho programu usilovať sa o „bezpečnú a chránenú Európu“, čím prispieva ku skutočnej a účinnej bezpečnostnej únii.

Činnosti priamo prispejú najmä k týmto cieľom udržateľného rozvoja: Cieľ udržateľného rozvoja 16 – Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie.

3.1.1. Spoločnosť odolná voči katastrofám

Katastrofy môžu pochádzať z rôznych zdrojov, prírodných či spôsobených ľudskou činnosťou, vrátane teroristických útokov, zmeny klímy a iných extrémnych udalostí (vrátane stúpania hladiny morí). Uvedené zdroje zahŕňajú najmä lesné požiare, vlny horúčav, povodne, suchá, dezertifikáciu, zemetrasenia, cunami a sopečné udalosti, krízy spôsobené nedostatkom vody, prejavy vesmírneho počasia, priemyselné a dopravné katastrofy, a chemické, biologické, rádiologické a jadrové udalosti, ako aj udalosti z následných kaskádových rizík. Cieľom je predchádzať stratám na životoch, poškodeniu zdravia a životného prostredia, traumám a hospodárskym a materiálnym škodám spôsobeným katastrofami a znižovať ich počet, zabezpečiť potravinovú bezpečnosť, bezpečnosť dodávok liekov a lekárskych služieb a bezpečnosť dodávok vody, ako aj zlepšiť pochopenie rizika katastrof a znižovať ho a zlepšiť obnovu po katastrofe. Zahŕňa to celé spektrum otázok krízového riadenia: od prevencie a prípravy, cez krízové riadenie a riadenie po kríze až po odolnosť.

Hlavné smery

— technológie, spôsobilosti a riadenie týkajúce sa špecialistov prvého zásahu pri núdzových operáciách v krízových a katastrofických situáciách a situáciách po kríze a v počiatočnej fáze obnovy,

— schopnosť spoločnosti lepšie riadiť a znižovať riziko katastrof a predchádzať im, a to aj riešeniami inšpirovanými prírodou, zlepšovaním spôsobilostí na predvídanie, prevencie, pripravenosti a reakcie na existujúce a nové riziká a reťazové reakcie, posudzovaním vplyvu a lepším pochopením ľudského faktora v rámci riadenia rizík a stratégií oznamovania rizík,

— účinnejšia podpora filozofie lepšej opätovnej výstavby („build-back-better“) sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015-2030 cez lepšie pochopenie obnovy po katastrofe a preskúmanie účinnejšieho vyhodnocovania rizika po katastrofe,

— interoperabilita vybavenia a postupov na uľahčenie cezhraničnej operačnej spolupráce a integrovaného trhu Únie.

3.1.2. Ochrana a bezpečnosť

Treba chrániť občanov pred bezpečnostnými hrozbami z trestnej činnosti vrátane teroristických útokov a hybridných hrozieb, a na tieto hrozby reagovať; chrániť ľudí, verejné priestory a kritické infraštruktúry pred fyzickými útokmi (vrátane útokov s použitím chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov a výbušnín (CBRN-E)) a kybernetickými útokmi; bojovať proti terorizmu a násilnej radikalizácii vrátane prostredníctvom pochopenia teroristických myšlienok a presvedčení a boja proti nim; predchádzať závažnej trestnej činnosti vrátane počítačovej kriminality a organizovanej trestnej činnosti a boja proti nim (ako napríklad pirátstvo a falšovanie produktov); podporovať obete; sledovať finančné toky z trestnej činnosti; vyvíjať nové forenzné spôsobilosti, podporiť využívanie údajov na presadzovanie práva a zabezpečenie ochrany osobných údajov pri činnostiach v oblasti presadzovania práva; posilniť spôsobilosti v oblasti ochrany hraníc, podporiť riadenie vzdušných, pozemných a námorných hraníc Únie, pokiaľ ide o pohyb ľudí a tovaru, a pochopiť ľudský faktor vo všetkých týchto bezpečnostných hrozbách a v rámci ich predchádzania a zmierňovania. Je nevyhnutné zachovať flexibilitu v záujme rýchleho riešenia nových a nepredvídaných bezpečnostných problémov, ktoré môžu vzniknúť.

Hlavné smery

— inovačné prístupy a technológie pre bezpečnostných odborníkov (ako policajné sily, hasičské zbory, zdravotnícke služby, hraničná a pobrežná stráž, colné úrady), najmä v kontexte digitálnej transformácie a interoperability bezpečnostných síl, prevádzkovateľov infraštruktúr, organizácií občianskej spoločnosti a správcov otvorených priestorov,

— analýza fenoménu cezhraničnej trestnej činnosti, pokročilé metódy rýchlej, spoľahlivej, štandardizovanej a súkromie zvyšujúcej výmeny a zberu údajov aj najlepších postupov,

— ľudský a sociálno-ekonomický rozmer trestnej činnosti a násilnej radikalizácie vo vzťahu k osobám, ktoré vykazujú alebo by mohli vykazovať takéto správanie, ako aj k osobám, ktoré sú alebo by mohli byť ovplyvnené, vrátane pochopenia teroristických myšlienok a presvedčení a trestných činov na základe pohlavia, sexuálnej orientácie alebo rasovej diskriminácie a boj proti nim,

— analýza bezpečnostných aspektov nových technológií, akými sú sekvencovanie DNA, modifikácia genómu, nanomateriály a funkčné materiály, umelá inteligencia, autonómne systémy, drony, robotika, kvantová výpočtová technika, kryptomeny, 3D tlač a nositeľné zariadenia, blockchain, ako aj zlepšenie informovanosti verejnosti, orgánov verejnej správy a priemyslu s cieľom predchádzať vzniku nových bezpečnostných rizík aj dôsledkom týchto nových technológií a znižovať existujúce riziká,

— lepšie spôsobilosti v oblasti prognózy a analýzy na účely tvorby politík a na strategickej úrovni bezpečnostných hrozieb,

— ochrana kritických infraštruktúr a otvorených a verejných priestranstiev pred fyzickými, digitálnymi a hybridnými hrozbami vrátane účinkov zmeny klímy,

— monitorovanie dezinformácií a nepravdivých správ s dôsledkami pre bezpečnosť a boj proti nim, a to aj vyvinutím spôsobilostí na odhalenie zdrojov manipulácie,

— technický rozvoj pre civilné aplikácie s cieľom prípadného posilnenia interoperability medzi civilnou ochranou a vojenskými silami,

— interoperabilita vybavenia a postupov na uľahčenie cezhraničnej, medzivládnej a medziagentúrnej operačnej spolupráce a rozvoj integrovaného trhu Únie,

— vývoj nástrojov a metód na účinné a efektívne integrované riadenie hraníc, najmä s cieľom zvýšiť reakčnú spôsobilosť a zlepšiť schopnosť monitorovať pohyb na vonkajších hraniciach, a tak posilniť odhaľovanie rizík, reagovanie na incidenty a predchádzanie trestnej činnosti,

— odhaľovanie podvodných činností na hraničných priechodoch a naprieč dodávateľským reťazcom vrátane identifikácie pozmenených alebo inak manipulovaných dokladov a odhaľovania obchodovania s ľuďmi a nezákonným tovarom,

— zabezpečenie ochrany osobných údajov pri činnostiach v oblasti presadzovania práva, najmä vzhľadom na rýchly technologický pokrok vrátane dôvernosti a integrity informácií a vysledovateľnosti a spracovania všetkých transakcií,

— vyvíjanie techník na identifikáciu falšovaných produktov, zlepšenie ochrany originálnych súčiastok a tovaru a na kontrolu prepravovaných produktov.

3.1.3. Kybernetická bezpečnosť

Škodlivá kybernetická činnosť ohrozuje nielen naše ekonomiky, ale aj samotné fungovanie našich demokracií, naše slobody a naše hodnoty. Kybernetické hrozby majú často kriminálnu povahu, sú motivované ziskom, ale môžu mať aj politický a strategický charakter. Naša budúca bezpečnosť, sloboda, demokracia a prosperita závisia od zlepšenia našej schopnosti chrániť Úniu pred kybernetickými hrozbami. Digitálna transformácia si vyžaduje podstatné zlepšenie kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabezpečiť ochranu veľkého počtu zariadení internetu vecí, ktoré majú byť pripojené k internetu, a bezpečnú prevádzku sietí a informačných systémov vrátane tých, ktoré sa týkajú rozvodných sietí, dodávok a distribúcie pitnej vody, vozidiel a dopravných systémov, nemocníc, financií, verejných inštitúcií, tovární a domácností. Európa musí budovať odolnosť proti kybernetickým útokom a zabezpečiť účinné odstrašovanie od kybernetických útokov a zároveň zaistiť posilnenie ochrany údajov a dodržiavania slobôd občanov. Je v záujme Únie zabezpečiť, aby rozvíjala a udržiavala základné strategické kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti na zabezpečenie Jednotného digitálneho trhu, a najmä na zabezpečenie ochrany kritických sietí a informačných systémov a na poskytovanie kľúčových služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Únia musí byť schopná autonómne zabezpečiť svoje digitálne aktíva a konkurovať na globálnom trhu kybernetickej bezpečnosti.

Hlavné smery

— technológie v celom digitálnom hodnotovom reťazci (od bezpečných komponentov a postkvantovú kryptografiu až po samoopravný softvér a siete),

— technológie, metódy, normy a najlepšie postupy na riešenie súčasných hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti, predvídanie budúcich potrieb a udržanie konkurencieschopného európskeho priemyslu vrátane nástrojov na elektronickú identifikáciu, odhaľovanie hrozieb a kybernetickú hygienu, ako aj odbornú prípravu a vzdelávanie zdrojov,

— otvorená spolupráca pre Európsku sieť a centrum kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť.

4. KLASTER „DIGITALIZÁCIA, PRIEMYSEL A VESMÍR“

4.1. Zdôvodnenie

Na zabezpečenie konkurencieschopnosti priemyslu a schopnosti riešiť budúce globálne výzvy musí Únia zlepšiť svoju technologickú nezávislosť a svoje vedecké, technické a priemyselné kapacity v kľúčových oblastiach, ktoré sú základom transformácie nášho hospodárstva, pracovných miest a spoločnosti.

Výrobné odvetvie Únie vytvára pätinu pracovných miest a dve tretiny investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja v Únii a generuje 80 % vývozu Únie. Nová vlna inovácie, ktorá zahŕňa zlúčenie fyzických a digitálnych technológií, prinesie obrovské príležitosti pre výrobné odvetvie Únie a zlepší kvalitu života občanov Únie.

Digitalizácia je hlavnou hnacou silou. Keďže sa naďalej rýchlo šíri všetkými odvetviami, investície do prioritných oblastí od dôveryhodnej umelej inteligencie po internet novej generácie, vysokovýkonnú výpočtovú techniku, fotoniku, kvantové technológie, mikroelektroniku alebo nanoelektroniku a robotiku sú nevyhnutné pre silu nášho hospodárstva a udržateľnosť našej spoločnosti. Investície do digitálnych technológií, ich výroba a využívanie výrazne prispievajú k hospodárskemu rastu Únie, ktorý sa v rokoch 2001 až 2011 zvýšil o 30 % HDP Únie. V tomto kontexte sú v Únii z hľadiska rastu aj zamestnanosti naďa