ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Vzhľadom na to, že ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 1379/2013 týkajúce sa uznávania organizácií výrobcov, rozširovania pravidiel, plánovania výroby a predaja, uznávania medziodvetvových organizácií, cien, intervencie a oznamovania sa uplatňujú od 1. januára 2014, nariadenia (ES) č. 347/96, (ES) č. 1924/2000, (ES) č. 1925/2000, (ES) č. 2508/2000, (ES) č. 2509/2000, (ES) č. 2813/2000, (ES) č. 2814/2000, (ES) č. 150/2001, (ES) č. 939/2001, (ES) č. 1813/2001, (ES) č. 2183/2001, (ES) č. 2318/2001, (ES) č. 2493/2001, (ES) č. 2306/2002, (ES) č. 802/2006, (ES) č. 2003/2006, (ES) č. 696/2008 a (ES) č. 248/2009 by sa mali zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2014. Vzhľadom na to, že ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 1379/2013 týkajúce sa informácií pre spotrebiteľov sa uplatňujú od 13. decembra 2014, nariadenie (ES) č. 2065/2001 by sa malo zrušiť s účinnosťou od 13. decembra 2014.
Poznámka:

Pod pojmom parita kúpnej sily (PKS) sa rozumie: Počet jednotiek meny, ktoré sú potrebné na kúpenie toho istého výrobku ako v Bruseli (za každé euro). Číslo uvedené v prvom stĺpci (PKS) je výsledkom vynásobenia výmenného kurzu (VK) opravným koeficientom (OK). Matematický vzorec použitý na výpočet OK je teda takýto: PKS (údaj poskytnutý Eurostatom) delené VK = OK. Na výpočet súm, ktoré sa majú vyplatiť zamestnancom, sa používa konštantná PKS stanovená v tejto tabuľke — a teda nie zakaždým násobok OK a VK platného v deň transakcie, pretože VK je premenný a vždy by sa tak dospelo k rozdielnej (nesprávnej) PKS.
(4)

Na účely pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v zmluve je podnikom každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na svoje právne postavenie a spôsob financovania (6). Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že všetky subjekty, ktoré sú kontrolované (právne alebo de facto) tým istým subjektom, by sa mali pokladať za jediný podnik (7). V záujme právnej istoty a s cieľom znížiť administratívne zaťaženie by toto nariadenie malo poskytovať vyčerpávajúci zoznam jasných kritérií na určovanie toho, kedy sa dva alebo viaceré subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť v jednom členskom štáte majú považovať za jediný podnik. Komisia vybrala z ustálených kritérií na vymedzenie „prepojených podnikov“ z definície malých a stredných podnikov (MSP) v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (8) a v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 800/2008 (9) tie kritériá, ktoré sú vhodné na účely tohto nariadenia. Orgány verejnej moci už tieto kritériá poznajú a mali by byť vzhľadom na rozsah pôsobnosti tohto nariadenia uplatňované na MSP aj na veľké podniky. Tieto kritériá by mali zabezpečiť, aby bola skupina prepojených podnikov na účely uplatňovania pravidla de minimis považovaná za jediný podnik, ale aby subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť, ktoré nie sú medzi sebou v žiadnom vzťahu okrem skutočnosti, že každý z nich je priamo napojený na ten istý orgán alebo orgány verejnej moci, neboli považované za navzájom prepojené. Berie sa teda do úvahy osobitná situácia subjektov vykonávajúcich hospodársku činnosť, ktoré kontroluje ten istý orgán alebo orgány verejnej moci, no ktoré môžu mať nezávislú rozhodovaciu právomoc.
(4)

Na účely pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v zmluve je podnikom každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na svoje právne postavenie a spôsob financovania (7). Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že všetky subjekty, ktoré sú kontrolované (právne alebo de facto) tým istým subjektom, by sa mali pokladať za jediný podnik (8). V záujme právnej istoty a s cieľom znížiť administratívne zaťaženie by toto nariadenie malo poskytovať vyčerpávajúci zoznam jasných kritérií na určovanie toho, kedy sa dva alebo viaceré subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť v jednom členskom štáte majú považovať za jediný podnik. Komisia vybrala z ustálených kritérií na vymedzenie „prepojených podnikov“ v definícii malých a stredných podnikov (MSP) v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (9) a v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 800/2008 (10) tie kritériá, ktoré sú vhodné na účely tohto nariadenia. Orgány verejnej moci už tieto kritériá poznajú a mali by sa vzhľadom na rozsah pôsobnosti tohto nariadenia uplatňovať na MSP, ako aj na veľké podniky. Tieto kritériá by mali zabezpečovať, aby sa skupina prepojených podnikov na účely uplatňovania pravidla o pomoci de minimis považovala za jediný podnik, ale aby sa subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť, ktoré nie sú medzi sebou v žiadnom vzťahu okrem skutočnosti, že každý z nich je priamo napojený na ten istý orgán alebo orgány verejnej moci, nepovažovali za navzájom prepojené. Berie sa teda do úvahy osobitná situácia subjektov vykonávajúcich hospodársku činnosť, ktoré kontroluje ten istý orgán alebo orgány verejnej moci, no ktoré môžu mať nezávislú rozhodovaciu právomoc. Podobne by tieto kritériá mali zaručovať, aby sa jednotliví členovia právnickej osoby alebo skupiny fyzických alebo právnických osôb len pre uvedený dôvod nepovažovali za prepojených v tých prípadoch, keď sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovuje, že takíto jednotliví členovia majú prevziať práva a povinnosti podobné právam a povinnostiam jednotlivých poľnohospodárov s postavením najvyššieho predstaviteľa podniku, a to najmä pokiaľ ide o ich ekonomickú, sociálnu a daňovú situáciu, a v tých prípadoch, keď predmetní jednotliví členovia prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.
Celkový počet kariet (bez ohľadu na počet funkcií karty) (Total number of cards (irrespective of the number of functions on the card)

Karta s funkciou elektronických peňazí, na ktorú boli aspoň raz pripísané elektronické peniaze (Card with an e-money function which has been loaded at least once)
(4)

Colné orgány by mali mať právomoci na presadzovanie práv duševného vlastníctva v súvislosti s tovarom, ktorý v súlade s colnými predpismi Únie podlieha colnému dohľadu alebo colnej kontrole, a na vykonávanie primeraných kontrol takéhoto tovaru s cieľom zabrániť činnostiam v rozpore so zákonmi o právach duševného vlastníctva. Presadzovanie práv duševného vlastníctva na hranici vždy, keď sa vykonáva alebo by sa mal vykonávať colný dohľad alebo colná kontrola, je účinným spôsobom rýchleho a účinného poskytnutia právnej ochrany držiteľovi práv, ako aj používateľom a skupinám výrobcov. Ak colné orgány pozastavia prepustenie tovaru alebo zaistia tovar na hranici, malo by byť potrebné len jedno právne konanie, zatiaľ čo na dosiahnutie tej istej úrovne presadzovania v prípade tovaru nachádzajúceho sa na trhu, ktorý bol rozdelený a dodaný maloobchodníkom, by malo byť potrebných niekoľko samostatných konaní. Výnimka by sa mala urobiť v prípade tovaru prepusteného do voľného obehu v dôsledku jeho konečného použitia, keďže takýto tovar zostáva pod colným dohľadom, aj keď bol prepustený do voľného obehu. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na tovar, ktorý prenášajú cestujúci vo svojej osobnej batožine, ak je tento tovar určený na ich osobné použitie a neexistujú žiadne náznaky, že ide o komerčnú prepravu.
(25)

S cieľom zabezpečiť rešpektovanie práv na obhajobu osoby predstavujúcej riziko, keď sa ochranné opatrenie nariadilo v neprítomnosti alebo v konaní, pre ktoré nie je ustanovená povinnosť vopred informovať túto osobu (ďalej len „konanie ex parte“), vydanie osvedčenia by malo byť možné len vtedy, ak táto osoba mala príležitosť zabezpečiť si svoju obhajobu proti ochrannému opatreniu. V snahe zabrániť obchádzaniu právneho predpisu a so zreteľom na naliehavosť prípadov vyžadujúcich si ochranné opatrenia, ktorá je pre ne typická, nemalo by sa vyžadovať, aby lehota na zabezpečenie takejto obhajoby uplynula pred tým, ako možno osvedčenie vydať. Osvedčenie by sa malo vydať čo najskôr po tom, ako je ochranné opatrenie vykonateľné v členskom štáte pôvodu.
(4)

V smernici Rady 92/65/EHS z 13. júla 1992, ktorou sa ustanovujú veterinárne požiadavky na obchodovanie so zvieratami, spermou, vajíčkami a embryami, na ktoré sa nevzťahujú veterinárne požiadavky ustanovené v osobitných právnych predpisoch Spoločenstva uvedených v prílohe A oddiele I smernice 90/425/EHS a na ich dovoz do Spoločenstva (5), sa ustanovujú okrem iného veterinárne požiadavky na obchodovanie so psami, mačkami a fretkami, ktoré patria k zvieratám druhov vnímavých na besnotu, a na ich dovoz z tretích krajín. Keďže tieto druhy sa tiež chovajú ako spoločenské zvieratá, ktoré často sprevádzajú počas nekomerčných premiestňovaní svojho vlastníka alebo oprávnenú osobu v rámci Únie a do Únie, mali by sa v tomto nariadení stanoviť veterinárne požiadavky vzťahujúce sa na nekomerčné premiestňovanie týchto druhov do členských štátov. Tieto druhy by mali byť uvedené v časti A prílohy I k tomuto nariadeniu.
(18)

Cieľom tohto nariadenia je vytvoriť platformu RSO na úrovni Únie. Platforma RSO by mala mať podobu interaktívnej webovej stránky s jediným prístupovým miestom pre spotrebiteľov a obchodníkov, ktorí sa snažia mimosúdne vyriešiť spory vzniknuté pri transakciách online. Prostredníctvom platformy RSO by sa mali poskytovať všeobecné informácie o mimosúdnom riešení zmluvných sporov medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi z kúpnych zmlúv alebo zo zmlúv o službách online. Mala by umožniť spotrebiteľom a obchodníkom predkladať sťažnosti vyplnením elektronického formulára sťažnosti, ktorý je dostupný vo všetkých úradných jazykoch inštitúcií Únie, a priložiť relevantné dokumenty. Sťažnosti by mala postúpiť príslušnému subjektu ARS, ktorý je príslušný riešiť dotknutý spor. Platforma RSO by mala bezplatne ponúkať elektronický nástroj správy prípadov, ktorý subjektom ARS umožní viesť postup riešenia sporu s účastníkmi prostredníctvom platformy RSO. Subjekty ARS by nemali byť povinné používať elektronický nástroj správy prípadov.
(5)

Na členský štát, ktorého menou je euro, by sa mal vzťahovať sprísnený dohľad podľa tohto nariadenia, keď má – alebo mu hrozia – závažné finančné ťažkosti, aby sa zaistil jeho rýchly návrat do normálneho stavu a ochrana ostatných členských štátov eurozóny proti možným nepriaznivým účinkom presahovania. Takýto sprísnený dohľad by mal byť úmerný závažnosti problémov a mal by sa primerane upravovať. Mal by zahŕňať širší prístup k informáciám potrebným na dôkladné monitorovanie hospodárskej, fiškálnej a finančnej situácie a pravidelné podávanie správ príslušnému výboru Európskeho parlamentu a Hospodárskemu a finančnému výboru (HFV) alebo každému podvýboru, ktorý môže HFV určiť na daný účel. Rovnaké dojednania týkajúce sa dohľadu by sa mali uplatňovať na členské štáty, ktoré žiadajú o preventívnu pomoc jeden či viacero iných členských štátov alebo tretích krajín, z Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM), Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS) alebo od iných príslušných medzinárodných finančných inštitúcií, ako je Medzinárodný menový fond (MMF).
(12)

Stanovením spoločného rozpočtového harmonogramu pre členské štáty, ktorých menou je euro, by sa mali lepšie zosynchronizovať kľúčové kroky pri príprave štátnych rozpočtov, čím sa prispieva k účinnosti Paktu stability a rastu a európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Malo by to viesť k posilneniu súčinnosti uľahčením koordinácie politík medzi členskými štátmi, ktorých menou je euro, a zabezpečením, aby sa odporúčania Rady a Komisie primerane začlenili do procesu prijímania rozpočtu členských štátov. Uvedený proces by mal byť v súlade s rámcom koordinácie hospodárskej politiky v súvislosti s ročným cyklom dohľadu, ktorý zahŕňa najmä všeobecné usmernenia členským štátom, ktoré vydávajú Komisia a Európska rada na začiatku cyklu. Rozpočtové politiky členských štátov by mali byť v súlade s odporúčaniami vydaným v súvislosti s Paktom stability a rastu a ak je to vhodné v súlade s odporúčaniami vydanými v súvislosti s ročným cyklom dohľadu vrátane postupu makroekonomických nerovnováh, ako ustanovuje nariadenie (EÚ) č. 1176/2011, a so stanoviskami k programom ekonomického partnerstva, ako stanovuje toto nariadenie.
(42)

Projekty spoločného záujmu v oblasti elektriny, plynu, ropy a oxidu uhličitého by mali byť oprávnené na finančnú pomoc Únie na štúdie a za splnenia určitých podmienok na práce, len čo je toto financovanie k dispozícii, podľa príslušného nariadenia o nástroji Spájame Európu buď vo forme grantov, alebo vo forme inovačných finančných nástrojov. Zabezpečí sa tým, že bude možné poskytnúť podporu prispôsobenú potrebám pre projekty spoločného záujmu, ktoré nie sú životaschopné na základe existujúceho regulačného rámca trhových podmienok. Je potrebné zabrániť každému narušeniu hospodárskej súťaže najmä medzi projektmi prispievajúcimi k realizácii rovnakých prioritných koridorov Únie. Táto finančná pomoc by mala zabezpečiť potrebné synergie so štrukturálnymi fondmi, ktoré budú financovať inteligentné distribučné energetické siete miestneho alebo regionálneho významu. Na investovanie do projektov spoločného záujmu platí logika troch krokov. Po prvé, trh by mal mať prednosť na investovanie. Po druhé, ak investície nie sú na trhu, mali by sa preskúmať regulačné riešenia, príslušný regulačný rámec by sa mal podľa potreby upraviť a malo by sa zabezpečiť správne uplatňovanie príslušného regulačného rámca. Po tretie, ak prvé dva kroky nestačia na poskytnutie potrebných investícií do projektov spoločného záujmu, mohla by sa prideliť finančná pomoc Únie, ak projekt spoločného záujmu spĺňa platné kritériá oprávnenosti.
(16)

Kvalifikované investície by mali byť vo forme nástrojov na financovanie vlastného kapitálu alebo kvázi vlastného kapitálu. Nástroje na financovanie kvázi vlastného kapitálu obsahujú typ finančného nástroja, ktorý je kombináciou vlastného kapitálu a dlhu, pri ktorom je návratnosť nástroja spojená so ziskom alebo stratou kvalifikovaného portfóliového podniku a pri ktorom nie je plne zaistené vyplatenie nástroja v prípade zlyhania. K takýmto nástrojom patria viaceré finančné nástroje, ako sú podriadené úvery, vklady tichého spoločníka, podielové pôžičky, práva účasti na zisku, konvertibilné dlhopisy a dlhopisy s warrantmi. Ako možný doplnok k nástrojom na financovanie vlastného kapitálu alebo kvázi vlastného kapitálu, nie však ako ich náhrada, by mali byť povolené zabezpečené alebo nezabezpečené úvery, ako napríklad preklenovací úver udelený zo strany kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu kvalifikovanému portfóliovému podniku, v ktorom kvalifikovaný fond rizikového kapitálu už vlastní kvalifikované investície, a to za predpokladu, že na tieto úvery sa použije najviac 30 % z celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného kapitálu v kvalifikovanom fonde rizikového kapitálu. Ďalej s cieľom zohľadniť existujúce obchodné postupy na trhu rizikového kapitálu by sa malo kvalifikovanému fondu rizikového kapitálu povoliť kúpiť existujúce akcie kvalifikovaného portfóliového podniku od súčasných akcionárov tohto podniku. Takisto by na účely zabezpečenia čo najväčšieho počtu príležitostí na získavanie finančných prostriedkov mali byť povolené investície do ostatných kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu. V záujme zabrániť rozptýleniu investícií do kvalifikovaných portfóliových podnikov by sa malo povoliť, aby kvalifikované fondy rizikového kapitálu investovali do iných kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu len za predpokladu, že tieto kvalifikované fondy rizikového kapitálu samotné neinvestovali viac ako 10 % svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného kapitálu do iných kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu.
(15)

V súlade s cieľom presne vymedziť podniky kolektívneho investovania, na ktoré sa má toto nariadenie vzťahovať, a s cieľom zaistiť zameranie na poskytovanie kapitálu sociálnym podnikom, by sa za kvalifikované fondy sociálneho podnikania mali považovať fondy, ktoré majú v úmysle investovať aspoň 70 % svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného kapitálu do takýchto podnikov. Kvalifikovaným fondom sociálneho podnikania by sa nemalo povoliť investovať viac ako 30 % svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného kapitálu do iných aktív než do kvalifikovaných investícií. Znamená to, že zatiaľ čo hraničná hodnota 30 % by mala vždy predstavovať maximálny limit pre nekvalifikované investície, hraničná hodnota 70 % by mala byť počas celého obdobia existencie kvalifikovaného fondu sociálneho podnikania vyhradená pre kvalifikované investície. Uvedené hraničné hodnoty by sa mali vypočítať na základe súm investovateľných po odpočítaní všetkých relevantných nákladov a držby hotovosti a ekvivalentov hotovosti. Toto nariadenie by malo stanoviť podrobné informácie potrebné na vypočítanie hraničných hodnôt.
b)

do nasledujúcich podpoložiek: — 2401 10 – surový tabak nezbavený listovej stopky, — 2401 20 – surový tabak čiastočne alebo úplne zbavený listovej stopky, — ex 2401 20 – vonkajšie obaly pre cigary na podložkách, v cievkach na spracovanie tabaku, — 2401 30 – tabakový zvyšok, — ex 2402 10 – nedokončené cigary bez obalu, — ex 2403 10 – cigaretová tabaková plnka (hotové zmesi tabaku na výrobu cigariet, cigár, cigár s odrezanými koncami a cigariek), — ex 2403 91 – homogenizovaný alebo rekonštituovaný tabak, tiež v plátoch alebo pásoch, — ex 2403 99 – rozložený tabak.
(10)

Keďže množstvá, na ktoré sa vzťahuje osobitný režim zásobovania, sú obmedzené požiadavkami menších ostrovov v Egejskom mori v oblasti zásobovania, tento režim by nemal narušovať riadne fungovanie vnútorného trhu. Okrem toho ekonomické výhody osobitného režimu zásobovania by nemali spôsobiť odklon obchodu s príslušnými výrobkami. Malo by sa preto zakázať odosielanie alebo vývoz týchto výrobkov z menších ostrovov v Egejskom mori. Zasielanie alebo vývoz týchto výrobkov by sa však mal povoliť, ak sa výhoda vyplývajúca z osobitného režimu zásobovania vráti.
(14)

Mali by sa stanoviť podrobné ustanovenia o začatí konaní. Komisii by mali byť od členských štátov doručené informácie vrátane dostupných dôkazov o všetkých trendoch v oblasti dovozu, ktoré by si mohli vyžiadať uplatnenie ochranných opatrení.
(5)

Juhosudánska republika (ďalej len „Južný Sudán“) sa stala nezávislým štátom. Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov prijalo 14. júla 2011 rezolúciu A/RES/65/308, ktorou prijalo Južný Sudán za člena OSN. Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov prijalo 18. decembra 2012 rezolúciu A/RES/67/136, ktorou doplnilo Južný Sudán do zoznamu najmenej rozvinutých krajín. Južný Sudán by sa preto mal zaradiť do prílohy I, prílohy II a prílohy IV.
(53)

V kapitole 2 nariadenia Rady (ES) č. 637/2008 (17) sa požadovalo, aby každý členský štát, ktorý produkuje bavlnu, predložil Komisii buď každé štyri roky a po prvý raz do 1. januára 2009 návrh štvorročného programu reštrukturalizácie, alebo do 31. decembra 2009 jednotný návrh upraveného osemročného reštrukturalizačného programu. Zo skúseností vyplýva, že pre reštrukturalizáciu sektora bavlny by boli vhodnejšie iné opatrenia vrátane opatrení v rámci programov rozvoja vidieka financovaných na základe nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. Takéto opatrenia by tiež umožnili lepšiu koordináciu s opatreniami v iných sektoroch. Mali by sa však rešpektovať nadobudnuté práva a legitímne očakávania podnikov, ktoré sa už do programov reštrukturalizácie zapojili. Preto by sa malo umožniť, aby sa v prebiehajúcich štvorročných alebo osemročných programoch pokračovalo až do konca bez možnosti predĺženia. Prostriedky dostupné zo štvorročných programov by sa potom mohli začleniť do dostupných prostriedkov Únie určených na opatrenia na rozvoj vidieka od roku 2014. Vzhľadom na programové obdobie by prostriedky dostupné po ukončení osemročných programov neboli užitočné v programoch rozvoja vidieka v roku 2018, a preto by bolo vhodnejšie presunúť ich do režimov podpory podľa tohto nariadenia, ako sa už stanovilo v nariadení (ES) č. 637/2008. Nariadenie (ES) č. 637/2008 sa preto 1. januára 2014 alebo 1. januára 2018 pre členské štáty zapojené do štvorročných alebo osemročných programov stane zastaraným a malo by sa preto zrušiť.
(7)

Investície na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (5) by nemali byť oprávnené na podporu z Kohézneho fondu, keďže už majú finančný prospech z uplatňovania uvedenej smernice. Uvedeným vylúčením by sa nemala obmedziť možnosť použitia Kohézneho fondu na podporu činností, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES, a to aj v prípade, že tieto činnosti vykonávajú tie isté hospodárske subjekty, a zahŕňajú činnosti ako napríklad investície do energetickej efektívnosti v prípade kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie a v prípade sietí diaľkového vykurovania, inteligentných systémov distribúcie, uchovávania a prepravy elektrickej energie, opatrení zameraných na zníženie znečistenia ovzdušia, a to aj vtedy, ak jedným z nepriamych účinkov uvedených činností je zníženie emisií skleníkových plynov, alebo ak sú uvedené v národnom pláne uvedenom v smernici 2003/87/ES.
(3)

Mali by sa stanoviť konkrétne ustanovenia o druhu činností, ktoré sa môžu podporiť z EFRR s cieľom prispieť k investičným prioritám v rámci tematických cieľov stanovených v nariadení (EÚ) č. 1303/2013. Zároveň by sa mali vymedziť a vysvetliť činnosti mimo rozsahu EFRR vrátane investícií na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). S cieľom zabrániť nadmernému financovaniu by takéto investície nemali byť oprávnené na podporu z EFRR, keďže už majú finančný prospech z uplatňovania smernice 2003/87/ES. Uvedeným vylúčením by sa nemala obmedziť možnosť použiť EFRR na podporu činností, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES, a to aj v prípade, že sú uvedené činnosti vykonávané tými istými hospodárskymi subjektmi, a zahŕňajú aj také činnosti ako podpora investícií do energetickej efektívnosti sietí diaľkového vykurovania, inteligentných systémov distribúcie, uskladňovania a prenosu energie, a do opatrení zameraných na zníženie znečistenia ovzdušia, aj vtedy, ak jedným z nepriamych účinkov takýchto činností je zníženie emisií skleníkových plynov alebo ak sú uvedené v národnom pláne uvedenom v smernici 2003/87/ES.
(21)

Je vhodné zapojiť tretie krajiny alebo územia do prípravného procesu programov spolupráce, ak prijali pozvanie zúčastniť sa na takýchto programoch. V tomto nariadení by sa mali stanoviť osobitné postupy na takéto zapojenie. Odchylne od štandardného postupu by zúčastnené členské štáty mali v prípade programov spolupráce, do ktorých sú zapojené najvzdialenejšie regióny a tretie krajiny alebo územia, pred predložením programov Komisii viesť konzultácie s príslušnými tretími krajinami alebo územiami. S cieľom dosiahnuť, aby zapojenie tretích krajín alebo území do programov spolupráce bolo účinnejšie a pragmatickejšie, malo by tiež byť možné, aby sa súhlas s obsahom programov spolupráce a dohoda o možnom príspevku tretích krajín alebo území vyjadrili vo formálne schválenej zápisnici z konzultačného zasadnutia s takýmito tretími krajinami alebo územiami alebo vo formálne schválenej zápisnici z rokovaní organizácií regionálnej spolupráce. So zreteľom na zásady spoločného riadenia a zjednodušovania by mal byť postup schválenia operačných programov taký, že Komisia schváli len hlavné prvky programov spolupráce, pričom ostatné prvky by mal schváliť zúčastnený členský štát alebo členské štáty. V záujme právnej istoty a transparentnosti je nevyhnutné zabezpečiť, aby v prípadoch, keď zúčastnený členský štát alebo členské štáty vykonajú zmenu nejakého prvku programu spolupráce, ktorá nebola predmetom schválenia Komisiou, riadiaci orgán pre uvedený program takéto zmenené rozhodnutie oznámil Komisii do jedného mesiaca od dátumu prijatia uvedeného zmeneného rozhodnutia.