SK Úradný vestník Európskej únie L 29/1

NARIADENIE RADY (ES) č. 91/2009

z 26. januára 2009,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A. POSTUP

1. Začatie konania

(1) Komisii bol 26. septembra 2007 doručený podnet, ktorý podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 384/96 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), podal Európsky inštitút pre priemyselné spojovacie materiály (ďalej len „EIFI“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele Spoločenstva.

(2) Tento podnet obsahoval dôkaz o dumpingu určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a o značnej ujme, ktorú spôsobil a ktorá sa považuje za dostatočnú na opodstatnené začatie konania.

(3) Konanie sa začalo 9. novembra 2007 uverejnením oznámenia o začatí konania (2) v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

2. Neuloženie dočasných opatrení

(4) Vzhľadom na potrebu ďalej preskúmať určité aspekty prešetrovania sa preto rozhodlo o pokračovaní prešetrovania bez uloženia dočasných opatrení na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele z ČĽR.

(5) Dňa 4. augusta 2008 bol všetkým zainteresovaným stranám poskytnutý informačný dokument, v ktorom boli podrobne opísané predbežné zistenia z prešetrovania v danom štádiu prešetrovania (ďalej len „informačný dokument“) a v ktorom boli zainteresované strany vyzvané, aby sa k týmto zisteniam vyjadrili.

(6) Po tomto dni prešetrovanie pokračovalo, pričom boli okrem iného skúmané aspekty záujmu Spoločenstva, a vykonala sa podrobná analýza vymedzenia/porovnateľnosti výrobku, keďže rôzne zainteresované strany mali v tomto ohľade pochybnosti.

3. Strany, ktorých sa konanie týka

(7) O začatí konania boli oficiálne informovaní výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podali podnet, iní výrobcovia zo Spoločenstva, vyvážajúci výrobcovia z ČĽR, dovozcovia, používatelia, združenia, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a zástupcovia vlády ČĽR. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

(8) Mnohé zainteresované strany oznámili písomne svoje stanoviská, ktoré sa týkali najmä výberu analogickej krajiny, rozdielov v druhoch a kvalite medzi čínskymi spojovacími materiálmi a spojovacími materiálmi vyrábanými a predávanými výrobcami zo Spoločenstva, postavenia a ujmy navrhovateľov a aspektov záujmu Spoločenstva. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe mimoriadnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

(9) Všetky zainteresované strany (výrobcovia zo Spoločenstva, dovozcovia zo Spoločenstva a čínski vyvážajúci výrobcovia), ktoré sa vyjadrili k vymedzeniu výrobku, sa zúčastnili na stretnutí so stranami zastávajúcimi opačný názor zorganizovanom 18. septembra 2008 v súlade s článkom 6 ods. 6 základného nariadenia pod záštitou vyšetrovateľa.

(10) Vzhľadom na veľký počet známych vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ako aj veľký počet známych výrobcov a dovozcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uviedla informácia o výbere vzorky na určenie dumpingu a ujmy.

4. Výber vzorky

4.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

(11) Ako sa už uviedlo vyššie, vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov z ČĽR bol v oznámení o začatí konania navrhnutý výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.

(12) Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyvážajúci výrobcovia požiadaní, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoznom a domácom predaji a uviedli názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku. Orgány Čínskej ľudovej republiky boli tiež konzultované.

(13) V stanovenej lehote sa prihlásilo a požadované informácie poskytlo celkovo 120 spoločností alebo skupín spoločností z ČĽR. Z poskytnutých údajov sa však zdalo, že niektoré z týchto spoločností alebo skupín spoločností spojovací materiál samy nevyrábajú a niektoré uvádzali, že do Spoločenstva vyvážajú spojovací materiál, ktorý vyrábajú prepojené spoločnosti. Tie spoločnosti alebo skupiny, ktoré vyrábali a vyvážali príslušný výrobok do Spoločenstva počas obdobia prešetrovania a vyjadrili želanie byť zaradené do vzorky, boli považované za spolupracujúce spoločnosti a boli zohľadnené pri výbere vzorky. Tieto spoločnosti predstavovali 110 z celkového počtu 120 spoločností alebo skupín, ktoré sa prihlásili po začatí konania.

(14) Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa v uvedenej lehote neprihlásili, sa považovali za nespolupracujúcich v rámci prešetrovania.

(15) Podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia sa vybrali vývozcovia s najväčším vyvážaným objemom do Spoločenstva s cieľom dosiahnuť najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý by sa mohol v dostupnom čase primerane prešetriť.

(16) Na tomto základe sa vybrala reprezentatívna vzorka deviatich čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo skupín. Vybrané spoločnosti predstavovali 61 % vývozu spolupracujúcich spoločností a 39 % celkového vývozu príslušného výrobku z ČĽR do Spoločenstva.

(17) V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia a čínske orgány dostali možnosť vyjadriť sa k výberu vzorky.

(18) Niekoľko čínskych vývozcov tvrdilo, že mali byť zaradení do vzorky, pretože sa na ich spoločnosti vzťahovali osobitné okolnosti, ako napríklad skutočnosť, že vyrábajú špecifické druhy výrobkov, ktoré údajne nevyrábajú spoločnosti vybrané do vzorky. Avšak druhy spojovacieho materiálu zo železa a ocele vyrábaného vývozcami neboli súčasťou kritérií použitých na výber vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 15, použitým kritériom boli vývozcovia s najväčším vyvážaným objemom do Spoločenstva. To je v súlade s požiadavkami článku 17 ods. 1 základného nariadenia.

(19) Komisia poslala všetkým piatim spoločnostiam vybraným do vzorky dotazníky a od všetkých z nich dostala vyplnené dotazníky v rámci stanovených lehôt.

(20) Päť spoločností, ktoré neboli vybrané do vzorky, poslalo vyplnené dotazníky s cieľom požiadať o individuálne prešetrovanie na základe článku 9 ods. 6 a článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Štyri z týchto žiadostí sa akceptovali. Keďže ďalšia spoločnosť príslušný výrobok sama nevyrábala, jej žiadosť sa zamietla.

(21) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že spoločnosti, ktoré boli individuálne prešetrované, by sa mali pre uplatňovanie článku 9 ods. 5 základného nariadenia počítať za časť vzorky. Iný vývozca zastával názor, že Komisia mala namiesto prijatia žiadostí o individuálne prešetrovanie podľa článku 17 ods. 3 zväčšiť pôvodnú vzorku. K tomu treba poznamenať, že vzorka sa stále považuje za dostatočne reprezentatívnu. Aj keď štyri spoločnosti vybrané do vzorky nespolupracovali, ako je uvedené v odôvodnení 62, pripadlo na zostávajúce spoločnosti vybrané do vzorky 54 % z celkového vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva, na ktorom sa podieľali spolupracujúce spoločnosti. Navyše z dôvodov objektivity a transparentnosti je vhodné vybrať vzorku na začiatku konania a zachovať ju počas neho, pokiaľ existujú dôvody k domnienke, že táto vzorka už nie je dlhšie reprezentatívnou. Napokon by sa mal výber vzorky z tých istých dôvodov považovať za odlišný a oddelený od poskytovania individuálneho prešetrovania podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia.

4.2. Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva

(22) Ako už bolo uvedené, vzhľadom na veľký počet výrobcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania navrhol výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.

(23) Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, požiadala výrobcov zo Spoločenstva, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoznom a domácom predaji a uviedli názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku.

(24) Celkovo 46 výrobcov zo Spoločenstva, ktorí počas obdobia prešetrovania vyrábali príslušný výrobok v Spoločenstve a prejavili záujem o zaradenie do vzorky, sa od začiatku uvedeného obdobia považovalo za spolupracujúce spoločnosti a zohľadnilo sa pri výbere vzorky.

(25) Títo výrobcovia zo Spoločenstva predstavovali viac ako 30 % odhadovanej výroby Spoločenstva v roku 2006. Považujú sa preto za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 114.

(26) Otázku postavenia výrobného odvetvia spochybnilo niekoľko dovozcov zo Spoločenstva a tiež niektorí vyvážajúci výrobcovia. Po uverejnení oznámenia o začatí konania určité zainteresované strany naozaj poskytli zoznam výrobcov zo Spoločenstva, ktorí vzhľadom na ich podporu alebo iné angažovanie sa na konaní údajne neboli konzultovaní. Následne nato bol dotazník zaslaný všetkým takýmto výrobcom. Navyše sa niekoľko spoločností prihlásilo z vlastnej iniciatívy bez toho, aby dostali dotazník. Žiadna z prijatých odpovedí od týchto výrobcov však neznížila úroveň postavenia uvedenú v predchádzajúcom odôvodnení. V skutočnosti mnohé z týchto spoločností podnet podporili.

(27) V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia sa spomedzi výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, vybrali do vzorky výrobcovia zo Spoločenstva s najväčším objemom výroby, aby sa dosiahol najväčší reprezentatívny objem výroby podobného výrobku vyrábaného v Spoločenstve, ktorý by sa mohol v dostupnom čase primerane prešetriť.

(28) Na tomto základe sa vybrala vzorka siedmich výrobcov. Podiel vybraných spoločností na výrobe výrobného odvetvia Spoločenstva predstavoval približne 70 %. Potom ako bol jeden výrobca vybraný do vzorky uznaný ako nespolupracujúci, klesol tento podiel na približne 65 %.

(29) V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva dostali možnosť vyjadriť sa k výberu vzorky. Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by oprávňovali k zmenám vo vzorke.

(30) Komisia poslala spoločnostiam vybraným do vzorky dotazníky a od všetkých z nich dostala vyplnené dotazníky v rámci stanovených lehôt.

4.3. Výber vzorky dovozcov zo Spoločenstva

(31) Ako sa už uviedlo, vzhľadom na veľký počet dovozcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania navrhol výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.

(32) Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, požiadala dovozcov zo Spoločenstva, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoznom a domácom predaji a uviedli názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku.

(33) Prihlásilo sa celkovo 45 spoločností alebo skupín spoločností zo Spoločenstva a v stanovenej lehote poskytli požadované informácie, ktoré predstavovali takmer 29 % z celkového objemu dovážaného do Spoločenstva.

(34) Podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia sa vybrali dovozcovia zo Spoločenstva s najväčším objemom predaja s cieľom dosiahnuť najväčší reprezentatívny objem, ktorý by sa mohol primerane prešetriť. Preto sa do vzorky vybralo 7 najväčších dovozcov, pokiaľ ide o objemy predaja. Komisia poslala spoločnostiam vybraným do vzorky dotazníky a od všetkých z nich dostala vyplnené dotazníky v rámci stanovených lehôt.

5. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) a individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)

(35) S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom z ČĽR, aby v prípade záujmu podali žiadosť o THZ alebo IZ, Komisia poslala formuláre žiadosti čínskym vyvážajúcim výrobcom, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, ako aj známym združeniam vývozcov a čínskym orgánom. 106 vyvážajúcich výrobcov požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia. Všetky tieto spoločnosti požiadali aj o IZ, ak by sa v rámci prešetrovania ukázalo, že nespĺňajú podmienky pre THZ. Dve ďalšie spoločnosti požiadali iba o IZ. Všetkých deväť spoločností vybraných do vzorky požiadalo o THZ a o IZ.

6. Dotazníky a overovacie návštevy

(36) Dotazníky sa zaslali vyvážajúcim výrobcom z ČĽR vybraným do vzorky a štyrom vyvážajúcim vývozcom z ČĽR, ktorí požiadali o individuálne prešetrovanie a ktorým bolo individuálne prešetrovanie poskytnuté, ďalej výrobcom a dovozcom zo Spoločenstva vybraným do vzorky, ako aj užívateľom v Spoločenstve. Dotazníky vyplnilo všetkých 9 vyvážajúcich výrobcov z ČĽR vybraných do vzorky; 4 vyvážajúci výrobcovia, ktorým bolo poskytnuté individuálne prešetrovanie; jeden vývozca z ČĽR, ktorý, ako sa uvádza v odôvodnení 20, nebol vybraný do vzorky, ale požiadal o individuálne prešetrovanie, avšak jeho žiadosť bola napokon zamietnutá; 7 výrobcov zo Spoločenstva vybraných do vzorky; 7 neprepojených výrobcov vybraných do vzorky; 3 užívatelia a 2 výrobcovia v analogickej krajine Indii.

(37) Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, výslednej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala kontroly v priestoroch týchto spoločností: a) výrobcovia zo Spoločenstva — A. Agrati SpA, Milano, (Taliansko) — Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone a Reggio Emilia, (Taliansko) — Fontana Luigi SpA and LOBO SpA, Milano, (Taliansko) — Finnveden Bulten, AB Göteborg, (Švédsko) — Fabryka Śrub w Łańcucie Śrubex S.A., Łańcut, (Poľsko) — Growermetal SRL, Lecco, (Taliansko) — Invitea SpA, Milano, (Taliansko) b) vyvážajúci výrobcovia a ich prepojené spoločnosti v ČĽR — Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd., Changshu — Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd., Zhangjiagang, — Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Ningbo — Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd., Ningbo — Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd., Kunshan — Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd., Jiashan — Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd and Shanghai Prime Machinery Co., Ltd., Shanghai — Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd and Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing — Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo — CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang — Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City — Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai — Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, and Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji c) prepojené spoločnosti v Spoločenstve — Celo S.A., Barcelona, Španielsko d) prepojené spoločnosti na Taiwane — Sunny Corp., Taipei e) neprepojení dovozcovia zo Spoločenstva — Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Nemecko — Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Španielsko — FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Taliansko — F. Reyher Nchfg. GmbH &CO KG, Hamburg, Nemecko — Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Spojené kráľovstvo — VIPA SpA, Reggio Emilia, Taliansko

(38) Keďže bolo potrebné stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorým by sa THZ možno neposkytlo, s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny (Indie) sa vykonalo overovanie v priestoroch týchto spoločností: f) výrobcovia v analogickej krajine Indii — Pooja Forge Ltd., Faridabad — Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi

7. Obdobie prešetrovania

(39) Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). So zreteľom na trendy relevantné pre hodnotenie ujmy sa uskutočnila analýza údajov súvisiacich s obdobím od 1. januára 2003 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1. Príslušný výrobok

(40) Príslušným výrobkom sú spojovacie materiály zo železa alebo ocele okrem nehrdzavejúcej ocele, napr. skrutky do dreva (okrem vrtúľ do podvalov), samorezné skrutky, ostatné skrutky a svorníky s hlavou (tiež s maticami alebo podložkami, avšak okrem skrutiek sústružených z tyčí, prútov, profilov alebo drôtov s hrúbkou drieku v pevnej časti nepresahujúcou 6 mm, skrutiek a svorníkov na upevňovanie konštrukčných materiálov železničných tratí), a podložky s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (všetky spoločne ďalej len „spojovacie materiály“ alebo „príslušný výrobok“).

(41) Príslušný výrobok je obvykle zaradený pod kódy KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.

(42) Spojovacie materiály sa používajú na mechanické spájanie dvoch alebo viacerých prvkov v stavebníctve, strojárstve a pod. a používa ich celý rad priemyselných odvetví, ako aj spotrebitelia. Na základe ich základných fyzikálnych a technických vlastností a koncových použití sa všetky spojovacie materiály považujú na účely konania za jeden výrobok. Na základe rovnakých vnútroštátnych alebo medzinárodných noriem by spojovacie materiály mali preukazovať rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, najmä pokiaľ ide o pevnosť, toleranciu, povrchovú úpravu a náter.

(43) Počas prešetrovania a najmä na stretnutí so stranami zastávajúcimi opačný názor vyjadrilo niekoľko dovozcov alebo vyvážajúcich vývozcov z ČLR svoj názor, že určité druhy skrutiek, podložiek alebo svorníkov s nízkym stupňom odolnosti by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, keďže nie sú vyrábané výrobným odvetvím Spoločenstva ani sa nepodobajú typickým výrobkom výrobného odvetvia Spoločenstva. V tejto súvislosti prešetrovanie ukázalo, že vo výrobnom odvetví Spoločenstva existuje značná výroba rovnakých alebo podobných druhov spojovacích materiálov. Okrem toho základné nariadenie nevyžaduje, že vyvážané výrobky musia byť v každom ohľade identické, aby sa na účely prešetrovania mohli považovať za jeden výrobok. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť.

(44) Predovšetkým jeden distributér zo Spoločenstva tvrdil, že skrutky do dreva by sa mali vylúčiť z rozsahu prešetrovania, pretože údajne i) ich výrobné odvetvie Spoločenstva nevyrábalo vo veľkých množstvách a ii) tí výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí sa špecializujú na skrutky do dreva, nepodporili konanie. Prešetrovanie však ukázalo, že výrobcovia zo Spoločenstva, vrátanie niektorých z nich, ktorí konanie podporili, vyrábajú skrutky do dreva v značnom objeme. Navyše sa spomína, že minimálna úroveň podpory stanovená v základnom nariadení sa nevyžaduje pre každý druh výrobku a nemôže slúžiť ako základ na vymedzenie škály výrobkov na účely prešetrovania. Z tohto dôvodu sa tieto argumenty museli zamietnuť.

(45) Iný distributér zo Spoločenstva tvrdil, že spojovacie materiály určené pre segment trhu „urob si sám“ by sa mali z rozsahu prešetrovania vylúčiť, pretože údajne neboli nahraditeľné spojovacími materiálmi vyrábanými výrobným odvetvím Spoločenstva a predstavujú výrobky samostatného „priemyselného odvetvia“. Po zverejnení požiadal tento distributér o dodatočné vypočutie, ktoré sa mu poskytlo. Počas tohto vypočutia opäť predložil svoje argumenty, že spojovacie materiály typu „urob si sám“ sa dajú jasne oddeliť od iných výrobkov a že nie sú pre výrobné odvetvie Spoločenstva zaujímavé. Najskôr je potrebné poznamenať, že spojovacie materiály typu „urob si sám“ sa zásadne neodlišujú od iných spojovacích materiálov určených na odbornejšie použitie. Spojovacie materiály typu „urob si sám“, ako aj na odborné a priemyselné použitie predstavujú do určitej miery kategórie, ktoré sa navzájom prekrývajú. Ten istý distributér opísal niektoré typické vlastnosti tzv. spojovacích materiálov typu „urob si sám“, ako sú balenie, odolnosť, označenie a náter, a tvrdil, že na tomto základe by sa spojovacie materiály na segmente trhu „urob si sám“ mohli rozlišovať od spojovacích materiálov určených pre iné segmenty. Tieto vlastnosti sa však nepovažovali za dostačujúce na vymedzenie jasného rozhrania medzi spojovacími materiálmi určenými pre segment trhu „urob si sám“ a inými druhmi spojovacích materiálov. Zástupcovia výrobného odvetvia Spoločenstva poskytli počas prešetrovania a najmä na stretnutí so stranami zastávajúcimi opačný názor taktiež príklady spoločností Spoločenstva, ktoré vyrábajú skrutky a štandardné spojovacie materiály, medzi ktoré by sa mohli zaradiť tzv. spojovacie materiály typu „urob si sám“. Takisto sa zistilo, že ostatní výrobcovia zo Spoločenstva disponujú technickou kapacitou, ktorá im umožňuje vyrábať tieto spojovacie materiály, ak to podmienky na trhu dovoľujú. Argument tohto distributéra sa preto musel zamietnuť.

(46) Jeden výrobca kotiev zo Spoločenstva, ktorý dovážal z ČĽR klincové skrutky na výrobu kotiev, tvrdil, že podľa jeho najlepšieho vedomia v Spoločenstve neexistujú žiadne výrobné kapacity na výrobu týchto klincových skrutiek. Okrem toho sa vraj klincové skrutky nemôžu zahrnúť do vymedzenia výrobku, pretože sa nedajú použiť ako bežné skrutky. Prešetrovanie však ukázalo, že klincové skrutky majú rovnaké fyzikálne vlastnosti ako ostatný spojovací materiál a že ich vyrába aj výrobné odvetvie Spoločenstva. Tieto zistenia dotknutá spoločnosť nevyvrátila. Preto nebol žiadny dôvod na vylúčenie týchto výrobkov z vymedzenia výrobku.

(47) Dvaja výrobcovia zo Spoločenstva tvrdili, že spojovacie materiály bez hláv a tzv. „ženské“ spojovacie materiály by mali byť zahrnuté do rozsahu prešetrovania, pretože majú podobné fyzikálne vlastnosti ako dotknutý výrobok, a takisto sa ich dotýkajú škody spôsobené dovozmi z ČĽR. K tomu treba poznamenať, že tieto výrobky neboli zahrnuté do rozsahu podnetu uvedeného v odôvodnení 1 a že z toho dôvodu neexistujú informácie o týchto výrobkoch v spise z prešetrovania. Preto nie je možné v tomto štádiu akceptovať takéto zmeny vo vymedzení výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.

2. Podobný výrobok

(48) Niekoľko strán tvrdilo, že spojovacie materiály vyrábané v ČĽR na vývoz do Spoločenstva neboli porovnateľné so spojovacími materiálmi vyrábanými výrobným odvetvím Spoločenstva a že posledné sa využívajú v aplikáciách, ktoré sú odlišné od spojovacích materiálov vyrábaných v ČĽR, a preto im priamo nekonkurujú. Tvrdili najmä, že väčšina spojovacích materiálov, ktoré sa vyrábajú v ČĽR sú i) štandardné výrobky (prevažne v triede odolnosti od 4,8 až do 8,8), ktoré nemajú žiadne špeciálne vlastnosti, pokiaľ ide o surovinu, odolnosť, povrchový náter alebo certifikáciu/aspekty súvisiace s bezpečnosťou; ii) sú určené pre jednoduchšie aplikácie (neodborné použitie a všeobecná distribúcia) na rozdiel od aplikácií špičkových technológií a iii) nespĺňajú prísne požiadavky konkrétnych koncových užívateľov, ako napríklad automobilového, chemického alebo kozmického priemyslu. Tieto tvrdenia boli predložené v niekoľkých písomných pripomienkach a na stretnutí so stranami zastávajúcim opačný názor. Boli takisto predložené v písomných pripomienkach čínskych orgánov.

(49) Niektorí dovozcovia a ich združenia počas stretnutia so stranami zastávajúcimi opačný názor tiež tvrdili, že spojovacie materiály vyrábané v ČĽR sa predávali za trvalo nižšie ceny v porovnaní s tými, ktoré vyrábalo výrobné odvetvie Spoločenstva, a to dokazuje, že spojovacie materiály vyrábané v Číne a Spoločenstve boli určené pre rozdielne aplikácie. Na podporu svojho tvrdenia poukázali aj na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zvýšiť objem svojho predaja a priemernú jednotkovú predajnú cenu aj napriek tomu, že sa dovoz z ČĽR počas rovnakého obdobia značne zvýšil.

(50) V tejto súvislosti treba poznamenať, že počas stretnutia so stranami zastávajúcimi opačný názor všetky strany uznali, že existuje významný rozdiel vo výrobnom odvetví spojovacích materiálov medzi štandardnými a tzv. „špeciálnymi“ spojovacím materiálmi. Štandardné výrobky sú podrobne opísané v priemyselných normách, ako sú napríklad normy Nemeckého inštitútu pre normovanie (Deutsches Institut für Normung – DIN). Tieto normy zabezpečujú, že všetky výrobky vyrábané rôznymi dodávateľmi v rôznych krajinách sú z hľadiska užívateľa v podstate zameniteľné. Špeciálne spojovacie materiály sa však vyrábajú na základe osobitného dizajnu a/alebo požiadaviek užívateľa. Je tiež všeobecne uznávané, že špeciálne spojovacie materiály sa skôr používajú v náročnejších aplikáciách, ako je automobilový, chemický a iný priemysel a ich výrobné náklady a predajné ceny sú v priemere oveľa nákladnejšie ako v prípade štandardných spojovacích materiálov.

(51) Hoci rozlišovanie medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi nebolo súčasťou klasifikácie druhu výrobkov (kontrolné čísla výrobkov alebo „PCN“) použitých v rámci prešetrovania, po stretnutí so stranami zastávajúcimi opačný názor sa rozhodlo, že by toto rozlišovanie malo byť pridané k vlastnostiam výrobku, ktoré sa zohľadňujú pri výpočtoch dumpingového rozpätia a rozpätia ujmy. Keďže pri vývoze dotknutého výrobku prešetrovaných spoločností išlo v obrovskej väčšine o štandardné výrobky, znamená to, že vo väčšine prípadov sa porovnávali štandardné výrobky vyrábané v ČĽR, analogickej krajine a Spoločenstve.

(52) Stanovisko ČĽR uvedené v odôvodnení 48 obsahovalo správu o analýze, ktorá sa podrobne zaoberala údajnými rozdielmi v kvalite medzi spojovacími materiálmi danej normy (DIN 933 sa používa ako príklad) vyrobenými v Spoločenstve a v ČĽR. Táto analýza brala do úvahy odchýlky v geometrii, tvrdosti a chemickom zložení. Tvrdilo sa, že hoci obidva testované výrobky zodpovedali norme DIN, spojovacie materiály vyrobené v Spoločenstve mali väčšiu konzistenciu, t. j. menej odchýlok vzhľadom na všetky analyzované parametre, než spojovacie materiály vyrobené v ČĽR. Na tomto základe čínske orgány skonštatovali, že výrobky vyrobené v Spoločenstve vzhľadom na ich vyššiu kvalitu nemohli slúžiť na porovnanie s výrobkami z ČĽR. V tejto súvislosti treba poznamenať, že účelom DIN a iných rozsiahle uznávaných noriem je zabezpečiť, aby výrobky uspokojovali určité základné požiadavky užívateľa. Akékoľvek zostávajúce odchýlky musia byť v rámci limitov, ktoré podstatne neovplyvňujú kvalitu a funkciu spojovacích materiálov. Preto musí byť spojovací materiál uvádzaný na trh ako svorník s normou DIN 933, zásadne porovnateľný s iným spojovacím materiálom uvádzaným na trh pod tou istou normou. Ak by z hľadiska užívateľa existovali akékoľvek pociťované rozdiely v kvalite, mohla by sa vykonať úprava fyzikálnych rozdielov (pozri odôvodnenie 103), čo však neznamená, že tieto dva výrobky nie sú porovnateľné.

(53) V tom istom stanovisku sa takisto tvrdilo, že výhodou spojovacích materiálov vyrábaných výrobným odvetvím Spoločenstva je vyspelejšia technológia náteru, ktorá nie je dostupná výrobcom v ČĽR, a preto sa tieto výrobky nemôžu považovať za podobné. Rozdiely v druhoch náteru sa však zohľadnili prostredníctvom kontrolných čísel výrobkov použitých v prešetrovaní a tieto rozdiely neznamenajú, že spojovacie materiály vyrobené výrobným odvetvím Spoločenstva a v ČĽR nie sú v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia podobné. V tomto článku sa naozaj len vyžaduje, aby podobný výrobok mal vlastnosti, ktoré sú veľmi podobné vlastnostiam posudzovaného výrobku. Tento argument sa preto nemohol akceptovať.

(54) Na záver, pokiaľ ide o údajné rozdiely fyzikálnych a technických vlastností, prešetrovanie ukázalo, že napriek širokému sortimentu druhov výrobkov na trhu viaceré z druhov vyrábaných v ČĽR na vývoz do Spoločenstva a vyrábaných výrobným odvetvím Spoločenstva sa uvádzalo na trh na základe podobných priemyselných noriem. Okrem iného sa na účely prešetrovania vykonali porovnania cien skoro výlučne medzi spojovacími materiálmi „štandardných“ druhov. V tejto súvislosti sa spomína, že spojovacie materiály vyrábané podľa tých istých noriem musia v zásade spĺňať všetky požiadavky, pokiaľ ide o mechanické vlastnosti použitých surovín, formy, tolerancie atď. Hoci sa uznáva, že nie všetky druhy spojovacích materiálov sa môžu použiť pre všetky aplikácie a že to platí najmä pre „špeciálne“ spojovacie materiály a vysokonáročné aplikácie, zistilo sa, že v rámci tej istej normy sú všetky druhy spojovacích materiálov zameniteľné pre väčšinu ostatných aplikácií. Navyše, bez ohľadu na nižšie ceny zaznamenané v ČĽR, Európske združenie železiarskeho a oceliarskeho priemyslu (Eurofer) potvrdilo, že neexistujú významné rozdiely medzi kvalitou ocele vyrábanej v ČĽR a v Spoločenstve, pokiaľ oceľ zodpovedá normovanej akostnej triede. Preto sa dospelo k záveru, že rozdiely v kvalite surovín nemajú vplyv na porovnateľnosť spojovacích materiálov vyvážaných z ČĽR a spojovacích materiálov vyrábaných a predávaných v Spoločenstve.

(55) Pokiaľ ide o rozdielne úrovne cien, usudzovalo sa, že samotné cenové rozdiely výrobkov nestačia na odôvodnenie záveru, že určitý druh výrobku by sa mal považovať za odlišný výrobok. Keďže sa zistilo, že všetky druhy spojovacích materiálov v rámci tej istej normy majú podobné základné vlastnosti a spoločných konečných užívateľov, tento argument sa musel zamietnuť.

(56) Niektorí dovozcovia a vyvážajúci vývozcovia tvrdili, že spojovacie materiály vyrábané v analogickej krajine Indii sú väčšinou vysokohodnotné druhy výrobkov, ktoré sú určené na použitie v automobilovom priemysle alebo na podobné aplikácie, a preto nie sú podobné, ako je to v prípade spojovacích materiálov, ktoré do Spoločenstva vyvážajú výrobcovia z ČĽR. Prešetrovanie však ukázalo, že tak štandardné, ako aj špeciálne výrobky sa vyrábajú a predávajú aj v Indii. Ako je vysvetlené vyššie, zistilo sa, že tieto spojovacie materiály majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti ako výrobky vyvážané z ČĽR.

(57) Preto sa dospelo k záveru, že spojovacie materiály vyrábané a predávané výrobným odvetvím Spoločenstva v Spoločenstve, spojovacie materiály vyrábané a predávané na domácom trhu v ČĽR a spojovacie materiály vyrábané a predávané na domácom trhu v Indii, ktorá slúžila ako analogická krajina, a spojovacie materiály vyrábané v ČĽR a predávané v Spoločenstve sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C. DUMPING

1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)

(58) Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia pri antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, v prípade ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

(59) Len stručne a na ľahšiu orientáciu uvádzame v súhrnnej forme kritériá THZ: 1. obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú ako reakcia na trhové podmienky a bez výrazných zásahov štátu; 2. firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré prechádzajú nezávislým auditom v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a ktoré sa používajú na všetky účely; 3. neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému; 4. zákonmi o konkurze a majetkovými zákonmi sa garantuje právna istota a stabilita a 5. prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.

1.1. Spoločnosti vybrané do vzorky

(60) Ako sa uvádza v odôvodnení 35, 106 vyvážajúcich výrobcov vrátane deviatich spoločností vybraných do vzorky požiadalo o THZ.

(61) Komisia overila všetky informácie uvedené v žiadostiach týchto spoločností alebo skupín o poskytnutie THZ v priestoroch deviatich spoločností alebo skupín vybraných do vzorky.

(62) Z týchto deviatich spoločností alebo skupín, v prípade ktorých sa vykonala kontrola na účely THZ, sa pri štyroch usudzovalo, že poskytli nepravdivé alebo zavádzajúce informácie. Dotknuté štyri spoločnosti alebo skupiny boli o tom informované a dostali možnosť vyjadriť sa v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Žiadna zo štyroch spoločností však neposkytla nové dôkazy alebo informácie, ktoré by zabránili uplatneniu článku 18 základného nariadenia na tieto spoločnosti. Vzhľadom na uplatnenie uvedeného článku na tieto štyri spoločnosti, nebolo prijaté žiadne rozhodnutie o poskytnutí THZ.

(63) Všetkým piatim zvyšným spoločnostiam alebo skupinám vybraným do vzorky sa THZ zamietlo z dôvodov, že náklady hlavného vstupného materiálu, oceľového valcovaného drôtu, neodrážali v podstate trhové hodnoty, ako to vyžaduje článok 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Zistilo sa, že ceny oceľového valcovaného drôtu alebo v niektorých prípadoch ťahaného oceľového drôtu boli na čínskom trhu podstatne nižšie ako ceny účtované na ostatných trhoch, ako je napríklad Európa, India, Severná Amerika a Japonsko (3). Vzhľadom na to, že Čína musí dovážať väčšinu železnej rudy za ceny na medzinárodných trhoch, je jasné, že nemá prospech zo žiadnej prirodzenej komparatívnej výhody, ktorá by vysvetľovala tieto neobvykle nízke ceny oceľového valcovaného drôtu na domácom čínskom trhu. Rozličné štúdie (4) a dokonca výročné správy niektorých veľkých výrobcov oceľového valcovaného drôtu (5) (ktorí zásobujú výrobcov spojovacích materiálov touto surovinou, hoci väčšinou prostredníctvom obchodníkov) zároveň poukazujú na významné zásahy štátu do tohto odvetvia. Tak napríklad obidvaja spomínaní výrobcovia dostali podľa auditovaných finančných výkazov značné štátne dotácie v rokoch 2006 a 2007. Navyše vďaka rozličným daňovým úľavám a grantom jedna z uvedených spoločností zaplatila v roku 2007 namiesto bežnej dane z príjmu právnických osôb vo výške 33 % len okolo 4,5 % zo svojho zisku, ktorý predstavoval 2,8 miliardy CNY. Jedna z vyššie uvedených správ Money for Metal poskytuje stručný prehľad viacerých druhov súm štátnych dotácií, ktoré významní čínski výrobcovia ocele dostali za posledných desať rokov. V tej istej správe sa uvádza, že čínskym výrobcom ocele bolo poskytnutých viac ako 393 miliárd CNY dotácií a konštatuje, že to viedlo k umelému rastu čínskej kapacity a výroby ocele na úkor jej medzinárodných konkurentov.

(64) Zainteresované strany dostali príležitosť, aby sa k uvedeným zisteniam vyjadrili.

(65) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že rozhodnutie zamietnuť THZ všetkým spoločnostiam vybraným do vzorky podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia na základe zdeformovaných nákladov na suroviny bolo nesprávnym pochopením článku, ktorý by sa podľa nich mal chápať tak, že sa má uplatňovať jednotlivo na spoločnosti, a nie všeobecne na celé odvetvie. Okrem toho niektoré spoločnosti tvrdili, že trhové hodnoty, na ktoré sa uvedený článok odvoláva, by sa mali interpretovať ako trhové hodnoty v ČĽR, a nie ako hodnoty na medzinárodnom trhu.

(66) V odpovedi na tieto tvrdenia sa poznamenáva, že článok 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia okrem iného vyžaduje, aby náklady hlavných vstupov v podstatnej miere odrážali trhové hodnoty. Hlavný vstup pre spojovacie materiály, oceľový valcovaný drôt, sa podieľa na výrobných nákladoch vo výške okolo 50 %. Na základe údajov získaných a overených počas prešetrovania, ako aj z nezávislých trhových zdrojov, ako je napríklad Steel Bulletin Board, je nesporné, že ceny oceľového valcovaného drôtu na domácom čínskom trhu sú značne nižšie ako ceny na ostatných trhoch. Vzhľadom na to, že ČĽR nemá prospech zo žiadnej prirodzenej komparatívnej výhody, pokiaľ ide o železnú rudu, ktorú dováža za ceny na medzinárodných trhoch, usudzuje sa, že nie je žiadny dôvod na neobvykle nízke ceny oceľového valcovaného drôtu, ktoré v podstatnej miere neodrážajú trhové hodnoty. Tento záver sa vzťahuje rovnako na výrobné odvetvie ako celok, ako aj jednotlivo na všetky prešetrované spoločnosti vybrané do vzorky. Preto sa kritérium 1 článku 2 ods. 7 písm. c) nepovažuje za splnené.

(67) Pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „trhová hodnota“, pod týmto pojmom sa má chápať nezdeformovaná trhová cena. V tejto súvislosti, ako je uvedené vyššie, existuje niekoľko zdrojov a štúdií, ktoré poukazujú na zásahy štátu do čínskeho oceliarskeho priemyslu. Okrem toho, ako už bolo uvedené, niektorí najväčší čínski výrobcovia oceľového valcovaného drôtu dostali v rokoch 2006 a 2007 rozličné druhy dotácií, o čom svedčia aj ich auditované finančné výkazy. Je potrebné mať na pamäti aj to, že vyvážajúci výrobcovia majú preukázať, že pôsobia v podmienkach trhového hospodárstva a že náklady na ich hlavné vstupy v podstate odrážajú ich trhové hodnoty. To sa v tomto prípade nepreukázalo.

(68) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že dokonca i keď existoval medzi cenami suroviny na domácom čínskom trhu a na ostatných zahraničných trhoch cenový rozdiel, tento rozdiel sa mohol vysvetliť rozdielmi v kvalite. Je však jasné, že dokonca aj ak nejaké rozdiely v cene existovali, nemohli vysvetliť obrovský cenový rozdiel, ktorý sa zistil pri podobných druhoch ocele, ktoré používali čínski vyvážajúci výrobcovia a výrobcovia zo Spoločenstva a Indie. Navyše rozdiely medzi čínskymi cenami oceľového valcovaného drôtu a cenami na ostatných trhoch, ako je evidentné z uverejnených zdrojov, týkajúce sa toho istého druhu valcovaného drôtu sú dosť značné. Podľa údajov uverejnených v Steel Bulletin Board sa čínske domáce ceny za oceľový valcový drôt pohybovali v rozmedzí od 300 EUR/mt do 350 EUR/mt počas obdobia prešetrovania, zatiaľ čo ceny v Severnej Amerike, Európe a Japonsku dosahovali rozmedzie od 400 EUR/mt do 500 EUR/mt za tú istú kvalitu. Údaje získané a overené počas prešetrovania vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky a výrobcov zo Spoločenstva zodpovedajú vyššie uverejneným údajom. Preto ostáva v platnosti názor, že dokonca aj keď boli nejaké rozdiely v kvalite, tieto nemohli vysvetliť obrovské rozdiely medzi cenami surovín, ktoré sa zistili na čínskom domácom trhu, a cenami účtovanými na ostatných zahraničných trhoch.

(69) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že akákoľvek deformácia cien surovín by sa mala riešiť úpravou normálnej hodnoty vo výpočtoch dumpingu, a nie zamietnutím THZ. V tomto prípade je však vzhľadom na vysoký podiel oceľového valcovaného drôtu na celkových nákladoch jasné, že nie je splnený článok 2 ods. 7 písm. c), ktorý okrem iného vyžaduje, že „náklady na hlavné vstupy v podstatnej miere odrážajú trhové hodnoty“. Preto by akákoľvek úprava vo výpočtoch dumpingu s cieľom napraviť zdeformované vstupné ceny mala za následok, že by článok 2 ods. 7 písm. c) stratil zmysel.

(70) Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov spochybnila záver, že by sa THZ malo zamietnuť aj preto, lebo sa zistilo, že čínsky štát (s podielom vo výške 47,18 %) mohol vo svojej pozícii buď významne ovplyvňovať, alebo zablokovať akékoľvek rozhodnutia týkajúce sa spoločnosti, a predložila o tom dôkazy. Tvrdila najmä, že rozhodnutia o cenách, nákladoch a vstupoch prijímal generálny riaditeľ a námestníci generálneho riaditeľa vymenovaní predstavenstvom, a nie akcionármi. Preto podľa nej skutočnosť, že určité rozhodnutia sa prijali na valnom zhromaždení 2/3 väčšinou, nebola relevantná, pretože žiadne z týchto rozhodnutí sa netýkalo obchodných rozhodnutí, ktoré by súviseli s cenami, nákladmi a vstupmi.

(71) Preto skutočnosť, že predstavenstvo vymenované ovládajúcim akcionárom sa počas procesu privatizácie nezmenilo, vzbudzuje pochybnosti o nezávislosti členov predstavenstva voči štátu. Za zmienku stojí aj skutočnosť, že zloženie predstavenstva neodráža pomer akciových podielov v skupine po privatizácii. Preto nemožno vylúčiť, že obchodné rozhodnutia boli nepriamo ovplyvnené zo strany štátu, a spoločnosť nebola schopná predložiť dôkazy, ktoré by svedčili o opaku.

(72) Preto sa pôvodné zistenie, že THZ by sa tejto skupine malo zamietnuť, ponecháva aj z tohto dôvodu.

(73) Druhý vyvážajúci výrobca, ktorému bolo zamietnuté THZ, spochybnil závery Komisie týkajúce sa účtovných štandardov a deformácií prenesených z bývalého systému netrhového hospodárstva a uviedol argumenty, že tieto zistenia by nemali tvoriť základ na zamietnutie THZ. Tieto zistenia sa podrobne analyzovali. Vzhľadom na účtovné štandardy platí bezpochyby, že spoločnosť nespĺňala medzinárodné a čínske účtovné štandardy, pokiaľ ide o odpisovanie stálych aktív. Vzhľadom na deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva súvisiace s privatizáciou spoločnosti pred obdobím prešetrovania, spoločnosť nepredložila žiadny nový dôkaz, ktorý by Komisii umožnil zmeniť jej závery týkajúce sa privatizačného procesu.

(74) Preto sa pôvodné zistenie, že THZ by sa tejto spoločnosti malo zamietnuť, ponecháva aj z týchto ďalších dvoch dôvodov.

(75) Tretí vyvážajúci výrobca tvrdil, že skutočnosť, že väčšinu jeho kapitálu ovládali odborové zväzy, neznamená, že nebolo splnené prvé kritérium THZ. Spoločnosť však nevedela preukázať, ako mohli akcionári slobodne vykonávať kontrolu nad spoločnosťou podľa ich kapitálových podielov, ako je to v prostredí trhového hospodárstva. Preto sa zasahovanie štátu nemôže vylúčiť. Tá istá spoločnosť spochybnila zistenie, že dostala finančnú podporu od štátu za obzvlášť priaznivých podmienok, keďže jej dlhy voči štátu boli úročené určitou úrokovou sadzbou, ktorá sa blížila sadzbám prevládajúcim na trhu. Dohodnutá úroková sadzba však bola nielen nižšia ako úroveň na trhu, ale navyše sa dlhy voči štátu nesplácali podľa dohodnutých splátkových kalendárov. Táto spoločnosť ďalej tvrdila, že ako kritérium na poskytnutie THZ by sa mali použiť len čínske účtovné štandardy.

(76) Článok 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia však vyžaduje, aby sa audit spoločností vykonával v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, ako sa uvádza vyššie. Navyše sa zistilo, že účtovné postupy spoločnosti neboli v súlade s čínskymi účtovnými predpismi. Jej tvrdenia sa preto museli zamietnuť.

1.2. Spoločnosti, ktorým bolo poskytnuté individuálne preskúmanie

(77) Ako sa už uviedlo, štyria vyvážajúci výrobcovia nevybraní do vzorky požiadali o poskytnutie individuálneho preskúmania v súlade s článkom 17 ods. 3 základného nariadenia.

(78) Jedna skupina výrobcov poskytla zavádzajúce informácie, a preto sa uplatnili ustanovenia článku 18 ods. 1 základného nariadenia. THZ sa zamietlo aj dvom zo zvyšných troch spoločností z rovnakých dôvodov, ako sa uvádza vyššie pri spoločnostiach vybraných do vzorky, t. j. nesplnili prvé kritérium THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, pretože ich hlavný vstupný materiál, oceľový drôt, v podstatnej miere neodrážal trhové hodnoty. Pokiaľ ide o štvrtú spoločnosť, THZ sa zamietlo preto, lebo táto spoločnosť nespĺňala druhé a tretie kritérium THZ.

(79) Jedna zo spoločností, ktorej bolo poskytnuté individuálne preskúmanie, spochybnila zistenie Komisie, že THZ by sa malo zamietnuť z dôvodu nesplnenia prvého kritéria THZ, tvrdiac, že oceľový drôt nebol hlavným vstupom do výrobného procesu a navyše časť oceľového drôtu sa obstarávala z iných zdrojov ako čínskych oceliarní. Náklady tejto spoločnosti však boli počas OP zvýšené z dôvodu nákladov vynaložených na začatie výroby, čím sa podiel nákladov na oceľové drôty zdal v porovnaní s celkovými nákladmi podstatne nižší, aký by bol za bežných okolností. Pokiaľ ide o podiel oceľového drôtu dodávaného z čínskych oceliarní, predstavoval tento väčšinu oceľového drôtu zakúpeného počas OP. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)

2.1. Spoločnosti vybrané do vzorky

(80) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny patriace pod uvedený článok stanovuje (prípadne) celoštátne clo s výnimkou tých prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sa určujú slobodne, že výmenné kurzy sa realizujú na základe trhových sadzieb a že žiadne zásahy štátu nie sú takého charakteru, aby umožňovali obchádzanie opatrení v prípadoch, v ktorých majú vývozcovia rôzne colné sadzby.

(81) Všetkých päť vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky, ktorým bolo zamietnuté THZ, požiadalo aj o poskytnutie IZ v prípade, že by im nebolo poskytnuté THZ. Na základe dostupných informácií sa najprv zistilo, že štyri z týchto spoločností spĺňali všetky požiadavky na udelenie IZ v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia.

(82) Ako bolo zainteresovaným stranám v informačnom dokumente s predbežnými zisteniami prešetrovania oznámené, pôvodne sa plánovalo neposkytnutie IZ piatej spoločnosti, pretože táto spoločnosť nemohla preukázať, že zahraniční akcionári mohli slobodne repatriovať kapitál a zisky, ako sa to vyžaduje v základnom nariadení. Po zverejnení predbežných zistení však spoločnosť predložila doplňujúce vysvetlenia, ktoré sa potvrdili počas vypočutia zástupcu zahraničného akcionára. Preto sa uznáva, že neexistovali žiadne obmedzenia repatriácie kapitálu a ziskov, a spoločnosti sa teda môže poskytnúť IZ.

(83) Dospelo sa preto k záveru, že z deviatich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR vybraných do vzorky sa IZ má poskytnúť týmto vyvážajúcim výrobcom: — Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. — Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. — Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. — Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. — Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

2.2. Spoločnosti, ktorým bolo poskytnuté individuálne preskúmanie

(84) Všetci traja vyvážajúci výrobcovia, ktorým bolo zamietnuté THZ, požiadali aj o udelenie IZ v prípade, že by im nebolo poskytnuté THZ. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že spoločnosti spĺňali všetky požiadavky na poskytnutie IZ v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia.

(85) Dospelo sa preto k záveru, že IZ má byť poskytnuté týmto trom vyvážajúcim výrobcom z ČĽR: — CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd. — Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd. — Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.

3. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorým nebolo poskytnuté THZ

3.1. Analogická krajina

(86) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.

(87) V oznámení o začatí konania bol naznačený zámer použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR ako vhodnú analogickú krajinu Indiu a zainteresované strany boli vyzvané, aby sa k tomu vyjadrili.

(88) Niektorí dovozcovia zo Spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia z ČĽR namietali proti výberu Indie, tvrdiac, že jej sortiment výrobkov nie je porovnateľný so sortimentom výrobkov čínskych vyvážajúcich výrobcov. Väčšina z týchto strán navrhla, aby sa namiesto toho použil Taiwan.

(89) Komisia sa aktívne snažila o spoluprácu so známymi výrobcami spojovacích materiálov z celého sveta vrátane Taiwanu. Žiadny z taiwanských výrobcov však so spoluprácou nesúhlasil. Ani žiadni iní výrobcovia zo žiadnej inej tretej krajiny neponúkli spoluprácu v rámci konania. Naopak dvaja indickí výrobcovia súhlasili so spoluprácou vyplnením dotazníka určeného pre výrobcov v analogickej krajine. Údaje uvedené vo vyplnených dotazníkoch sa overili v priestoroch týchto dvoch spoločností. Avšak len jedna zo spoločností poskytla dostatočne podrobné údaje, ktoré sa dali použiť ako základ na stanovenie normálnej hodnoty.

(90) Po konečnom zverejnení viacerí dovozcovia a vývozcovia mali pochybnosti o tom, či je použitie údajov posledne uvedeného indického výrobcu vhodné z týchto dôvodov: i) množstvo, ktoré tento výrobca vyrába a predáva na indickom domácom trhu, údajne nezodpovedá množstvu vyváženému z ČĽR do Spoločenstva a ii) indický výrobca údajne udržiava obchodné vzťahy s jedným z výrobcov zo Spoločenstva podporujúcich podnet. K tomu treba poznamenať, že i) objem predaja indického výrobcu bol považovaný za dostatočne reprezentatívny, aby umožňoval stanovenie spoľahlivých normálnych hodnôt, a ii) skutočnosť, že výrobca z analogickej krajiny má vzťahy s výrobcom zo Spoločenstva podporujúcim podnet neznamená, že výber tejto analogickej krajiny je neodôvodnený. Takisto sa poznamelo, že tieto vzťahy vznikli po IZ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a chýbajúcu spoluprácu výrobcov z inej tretej krajiny sa výber Indie za analogickú krajinu považoval za odôvodnený.

(91) Z týchto dôvodov a vzhľadom na podmienky hospodárskej súťaže a otvorenosti indického trhu, ako aj skutočnosti, že spolupracujúci indický výrobca predával druhy výrobkov porovnateľné s tými druhmi výrobkov, ktoré sú vyvážané vyvážajúcimi čínskymi výrobcami, sa dospelo k záveru, že India je vhodnou treťou krajinou s trhovým hospodárstvom v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia.

3.2. Normálna hodnota

(92) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neposkytlo THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, ako sa uvádza ďalej.

(93) Preskúmalo sa, či by sa mohol každý druh príslušného výrobku predávaný v reprezentatívnych množstvách na indickom domácom trhu pokladať za predávaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol pre každý druh výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

(94) V prípade, ak objem predaja niektorého druhu výrobku predávaného za netto predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu než kalkulované výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja tohto druhu uskutočneného v priebehu OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie.

(95) V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala z aktuálnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku.

(96) V závislosti od druhu výrobku sa normálna hodnota stanovila na základe vážených priemerných predajných cien celkového objemu predaja alebo vážených priemerných predajných cien len ziskového predaja na domácom trhu analogickej krajiny na základe overených údajov jedného výrobcu v danej krajine.

(97) Jedna zo spoločností, ktorej bolo poskytnuté individuálne preskúmanie, a niektorí dovozcovia tvrdili, že normálna hodnota získaná od jedného výrobcu v Indii, ktorý údajne nevyrába podobné druhy spojovacieho materiálu ako daná spoločnosť, by neposkytla najlepší základ na riadne porovnanie. Preto navrhli, aby sa normálna hodnota vypočítala, ako je ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia „na inom odôvodnenom základe“, v tomto prípade na základe vlastných údajov vývozcov upravených o údajné deformácie nákladov na surovinu.

(98) Uvedené tvrdenie sa zamietlo, pretože sa zistilo, že indický výrobca, ako sa uvádza v odôvodnení 91, predával aj druhy výrobkov, ktoré boli porovnateľné s výrobkami, ktoré vyvážali vyvážajúci čínski výrobcovia. Okrem toho sa, ako je vysvetlené v odôvodnení 103, vykonali príslušné úpravy normálnej hodnoty, ktoré mali vplyv na porovnateľnosť cien.

3.3. Vývozné ceny

(99) Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

(100) V prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov sa vyvážané výrobky do Spoločenstva v celom objeme alebo čiastočne predávali prostredníctvom prepojených spoločností so sídlom v Spoločenstve a následne sa opätovne predávali neprepojeným spoločnostiam v Spoločenstve. V týchto prípadoch sa podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vývozná cena určila na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát opätovne predali nezávislému kupujúcemu, pri náležitom zohľadnením všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj ziskov. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií od spolupracujúcich neprepojených dovozcov.

3.4. Porovnanie

(101) Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny, a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

(102) Porovnanie cien spojovacích materiálov vyvážaných z ČĽR a spojovacích materiálov predávaných na indickom trhu spolupracujúcim indickým výrobcom sa vykonalo na základe rozlíšenia medzi štandardnými a špeciálnymi druhmi spojovacích materiálov.

(103) Okrem toho, vychádzajúc z dôkazov získaných na mieste, sa zistilo, že postupy kontroly kvality uplatňované indickým výrobcom, ktorého údaje sa použili na stanovenie normálnej hodnoty, boli pokročilejšie ako postupy zaznamenané u čínskych spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyrábali a vyvážali najmä štandardné druhy spojovacích materiálov. V týchto prípadoch sa vykonala úprava indickej normálnej hodnoty na základe nákladov na kontrolu kvality zistených u indického výrobcu.

(104) Okrem vyššie uvedeného sa príslušné úpravy týkajúce sa prepravných, poistných, manipulačných a vedľajších nákladov, balenia, úverových a bankových poplatkov vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za primerané, presné a podložené overenými dôkazmi.

4. Dumpingové rozpätia

4.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorým bolo poskytnuté IZ

(105) V prípade piatich spoločností, ktoré boli vybrané do vzorky a ktorým bolo poskytnuté IZ, sa vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre indického výrobcu, ktorý v plnom rozsahu spolupracoval, porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každej spoločnosti vyvážajúcej do Spoločenstva, ako je ustanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia.

(106) Priemer z celej vzorky sa vypočítal ako vážený priemer dumpingových rozpätí všetkých piatich spolupracujúcich spoločností vybraných do vzorky, v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia.

(107) Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú takéto: Spoločnosť Dumpingové rozpätie Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. 69,9 % Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. 93,2 % Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. 74,5 % Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. 105,3 % Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. 63,1 % Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli vybraní, aby tvorili súčasť vzorky 78,1 %

4.2. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo poskytnuté individuálne preskúmanie

(108) Dumpingové rozpätia sa stanovili tak, ako je uvedené v odôvodnení 107.

(109) Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú takéto: Spoločnosť Dumpingové rozpätie CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd. 0,0 % Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd. 26,5 % Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd. 0,0 %

4.3. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov

(110) Pri výpočte celoštátneho dumpingového rozpätia platného pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa najskôr stanovila úroveň spolupráce. Stupeň spolupráce sa môže považovať za nízky, t. j. približne 53 % z celkového dovozu z ČĽR. Preto sa dumpingové rozpätie nespolupracujúcich spoločností stanovilo ako priemer hodnoty zistenej z údajov Eurostatu a najvyššieho rozpätia zisteného pre druhy výrobkov predávané v reprezentatívnych množstvách spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom s najvyšším dumpingovým rozpätím.

(111) Na základe tohto sa dumpingové rozpätie pre celú krajinu stanovilo vo výške 115,4 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.

D. UJMA

1. Výroba v Spoločenstve

(112) Prešetrovanie ukázalo, že podobný výrobok je vyrábaný vysokým počtom výrobcov v Spoločenstve odhadovaných na vyše 300 prevažne malých a stredných podnikov, ale aj niekoľko väčších spoločností. Väčšina výrobcov zo Spoločenstva sa neprihlásila po uverejnení oznámenia o začatí konania. Sťažujúci sa výrobcovia, v mene ktorých bol podnet podaný, pri prešetrovaní spolupracovali, hoci jedna zo spoločností vybraných do vzorky neposkytla počas overovacej návštevy na mieste dostatočné informácie na to, aby sa mohla považovať za spolupracujúcu. Táto spoločnosť sa preto vylúčila z údajov týkajúcich sa výrobného odvetvia Spoločenstva. Celý rad ďalších výrobcov, ktorí podnet podporili alebo s ním nesúhlasili, poskytli údaje o svojich objemoch výroby a predaja. Keďže mnoho výrobcov v Spoločenstve, väčšinou malých podnikov pri prešetrovaní nespolupracovalo, nebolo možné na základe údajov od jednotlivých spoločností presne vymedziť celkový objem výroby Spoločenstva.

(113) Preto sa objem výroby Spoločenstva odhadol použitím údajov Eurostatu o priemyselnej výrobe. Na základe týchto údajov sa zistilo, že v roku 2006 bola celková výroba Spoločenstva 1 431 602 mt.

2. Vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva

(114) Výroba výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podnet podporili a v plnom rozsahu pri prešetrovaní spolupracovali, predstavuje viac ako 27,0 % výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Preto sa tieto spoločnosti považujú za spoločnosti tvoriace výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

(115) Niektorí dovozcovia zo Spoločenstva a niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili a potvrdilo to aj prešetrovanie, že viacerí spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva dodatočne k vlastným výrobným kapacitám v Spoločenstve taktiež dovážali značné množstvá príslušného výrobku z ČĽR na ďalší predaj na trhu Spoločenstva.

(116) Navyše sa tvrdilo, že traja zo spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva čiastočne premiestnili svoju výrobu zriadením nových výrobných prevádzok v ČĽR, a že by preto mali byť zo stáleho výpočtu vylúčení. Zistilo sa však, že čínske dcérske spoločnosti týchto výrobcov boli zriadené najmä preto, aby zásobovali trh v ČĽR, a centrum záujmu týchto spoločností zostal v Spoločenstve.

(117) Vzhľadom na objem dovozu spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstve prešetrovanie odhalilo, že niektoré spoločnosti dovážali relatívne nízke množstvá príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR v porovnaní s predajom ich vlastných výrobkov v Spoločenstve. Tento predaj prostredníctvom prepojených i neprepojených spoločností predstavoval oveľa nižšie množstvá, ako tvrdili vyššie uvedené spoločnosti.

(118) Prešetrovanie ukázalo, že centrum záujmu týchto spoločností sa bezpochyby nachádzalo v Spoločenstve a že i napriek ich dovozu z ČĽR by sa všetky mali považovať za súčasť výroby Spoločenstva.

3. Spotreba Spoločenstva

(119) Spotreba Spoločenstva sa v roku 2006 stanovila na základe celkového objemu výroby, ktorý Eurostatu nahlásili orgány členských štátov, plus dovoz a mínus vývoz. Zistilo sa, že zjavná spotreba bola v súlade so spotrebou uvedenou v podnete. Preto sa z dôvodu nedostatku akýchkoľvek ďalších informácií použili aj údaje za obdobie rokov 2004 – 2005 uvedené v podnete. Objemy dovozu a vývozu za roky v období od roku 2003 do OP vychádzali z údajov Eurostatu. Za rok 2003 neboli k dispozícii žiadne údaje, a preto nebolo možné vykonať odhad spotreby Spoločenstva a podielov na trhu.

(120) Na základe týchto údajov sa zistilo, že od roku 2004 do OP sa dopyt po príslušnom výrobku v Spoločenstve zvýšil o 29 %. 2003 2004 2005 2006 OP Spotreba Spoločenstva (mt) neuvádza sa 1 761 838 1 744 473 2 104 425 2 272 981 Index 2004 = 100 neuvádza sa 100 99 119 129 Zdroj: Eurostat, Comext, podnet.

4. Dovoz z príslušnej krajiny do Spoločenstva

4.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

(121) Objem dovozu z ČĽR sa získal z údajov Eurostatu. Pokiaľ ide o objem a podiel na trhu, bol vývoj dovozu z ČĽR takýto: 2003 2004 2005 2006 OP Objemy dovozu z ČĽR (mt) 216 085 295 227 387 783 485 435 601 887 Index 100 137 179 225 279 Podiel ČĽR na trhu neuvádza sa 17 % 22 % 23 % 26 % Zdroj: Eurostat.

(122) Zatiaľ čo sa spotreba príslušného výrobku od roku 2004 do OP zvýšila o 29 %, dovoz z ČĽR rástol nepretržite a počas toho istého obdobia sa zvýšil o 103 %. Následne sa zároveň počas posudzovaného obdobia podiel ČĽR na trhu zvýšil zo 17 % na 26 %.

4.2. Ceny dovozu a podhodnotenie

(123) Táto tabuľka ukazuje vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas posudzovaného obdobia zostali tieto ceny pomerne stabilné s miernym nárastom do roku 2005 a poklesom v roku 2006. 2003 2004 2005 2006 OP Dovozné ceny z ČĽR (EUR/mt) 938,70 968,11 992,56 931,30 958,28 Index 100 103 106 99 102 Zdroj: Eurostat.

(124) Pokiaľ ide o predajnú cenu príslušného výrobku na trhu Spoločenstva počas OP, porovnali sa ceny výrobcov zo Spoločenstva vybraných do vzorky s cenami vyvážajúcich výrobcov z ČĽR vybraných do vzorky. Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli ceny pre nezávislých zákazníkov podľa potreby upravené na úroveň zo závodu, t. j. nezahŕňajúce náklady na dopravu v Spoločenstve a po odrátaní zliav a rabatov. Tieto ceny sa porovnali s predajnými cenami účtovanými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami po odpočítaní zliav a podľa potreby sa upravili na ceny CIF na hranici Spoločenstva, s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vznikajúce po dovoze. Keďže výrobné odvetvie Spoločenstva predáva svoje výrobky tak distributérom, ako aj koncovým užívateľom, zatiaľ čo čínsky tovar sa predáva prostredníctvom prepojených alebo neprepojených dovozcov a/alebo obchodníkov, vykonala sa podľa potreby úprava, aby sa zabezpečilo porovnanie na rovnakej úrovni obchodu.

(125) Ako už bolo uvedené, dovozcovia zo Spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia uviedli, že čínske výrobky sú väčšinou štandardné spojovacie materiály základnej kvality, zatiaľ čo výrobné odvetvie Spoločenstva má tendenciu zásobovať najnákladnejšie segmenty na trhu spojovacích materiálov. Preto sa tvrdilo, že akékoľvek cenové porovnania založené na priemerných cenách by bolo zavádzajúce. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že rozpätie podhodnotenia sa stanovilo na základe údajov spoločností podľa druhu výrobkov, ktoré zohľadňujú vlastnosti porovnávaných výrobkov. Predovšetkým sa použila metóda podobná metóde opísanej v odôvodneniach 102 a 103 a rozlišovalo sa medzi štandardnými spojovacími materiálmi, ktoré predstavovali prevažnú väčšinu čínskeho vývozu, a špeciálnymi druhmi spojovacích materiálov.

(126) Porovnanie ukázalo, že počas OP sa dovoz príslušného výrobku predával v Spoločenstve za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva vyjadrené v percentách ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v priemere o viac ako 40 %.

5. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

(127) V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu z ČĽR na výrobné odvetvie Spoločenstva analýzu všetkých hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré súvisia so stavom výrobného odvetvia Spoločenstva od roku 2003 do OP. Analýza situácie výrobného odvetvia sa vykonala v prípade vyššie uvedených spoločností vybraných do vzorky s výnimkou výroby, výrobnej kapacity, využitia kapacity, predaja, podielu na trhu, počtu zamestnancov a produktivity, kde sa použili údaje za celé výrobné odvetvie Spoločenstva, ktoré vychádzajú z informácií poskytnutých spolupracujúcimi výrobcami Spoločenstva.

5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(128) Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva je takýto: Celková výroba Spoločenstva 2003 2004 2005 2006 OP Objem výroby (mt) 379 354 407 185 371 884 387 057 403 040 Index 100 107 98 102 106 Výrobná kapacita (mt) 712 567 726 171 731 200 742 901 768 689 Index 100 102 102 104 108 Využitie kapacity 53 % 56 % 51 % 52 % 52 %

(129) Napriek značnému nárastu dopytu o 29 % od roku 2004 do OP, objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia kolísal a v OP bol len o 6 % vyšší v porovnaní s rokom 2003.

(130) Výrobná kapacita počas posudzovaného obdobia vzrástla len mierne, čo znamená, že využitie kapacity ostalo počas daného obdobia na veľmi nízkej úrovni 52 % až 53 %. Niektorí dovozcovia Spoločenstva tvrdili, že údaje týkajúce sa výrobných kapacít boli nadhodnotené, napríklad tým, že sa predpokladala nepretržitá výroba (24 hodín denne/365 dní za rok) alebo podcenil čas potrebný na výmenu lisovacích foriem na výrobu nových druhov výrobku alebo tým, že tieto údaje zahŕňali staré zariadenia. Kapacita sa však počítala na základe 3 zmien počas 220 dní, pričom sa riadne zohľadnili výrobné problémy, pri ktorých sa zistilo, že vo väčšine prípadov boli spôsobené na linke tepelného spracovania. Pri výpočte kapacity, ktorá je k dispozícii, sa overil počet strojov na tvarovanie za studena, ktoré boli k dispozícii, a zohľadnil sa priemerný čas potrebný na prispôsobenie lisovacích foriem výrobe nových výrobných sérií (ktoré môže trvať od 2 hodín do 12 hodín).

(131) Vývoj výrobných a kapacitných ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva sa môže vysvetliť takto: — Výrobné odvetvie Spoločenstva si udržalo alebo pokúšalo sa zlepšiť svoj podiel v segmentoch na trhu výrobkov vyššej kvality (špeciálnych výrobkov), ktoré si vyžadujú vyššiu jednotkovú cenu, ale vyrábajú sa v menších množstvách. — Výrobné odvetvie Spoločenstva muselo preto modernizovať svoje zariadenia a prispôsobiť spôsoby výroby tak, aby mohlo vyrábať tieto špecializovanejšie druhy výrobkov, čo vysvetľuje mierny nárast celkovej kapacity a tiež vysoké percento nevyužitej kapacity určenej predtým na výrobu štandardných druhov.

(132) Neprepojení dovozcovia Spoločenstva tiež tvrdili, že ak by výrobcovia Spoločenstva v posudzovanom období dodatočne vyrobili rovnaké množstvá, aké sa dovážali z ČĽR, vplyv na využitie kapacity by bol veľmi malý a využitie by ostalo pod 60 %. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že množstvá dovážané z ČĽR počas posudzovaného obdobia sú značné, pretože predstavujú okolo 26,9 % celkovej výroby Spoločenstva v roku 2006. Pozitívny vplyv na využitie kapacity by bol preto omnoho významnejší, ako sa tvrdilo, ak by sa tieto množstvá vyrábali v Spoločenstve, kde bola pre ne k dispozícii voľná kapacita.

(133) Po konečnom zverejnení niektorí neprepojení dovozcovia zo Spoločenstva tvrdili, že ak by sa opatrenia nakoniec prijali, viedli by k nedostatku dodávok na trhu Spoločenstva vo výške viac než 200 000 mt. Avšak na základe nevyužitých úrovní kapacít zistených počas OP sa súčasná výrobná kapacita dosiahnuteľná v Spoločenstve odhaduje na vyše 2,5 milióna mt, t. j. ďaleko nad úrovňou spotreby Spoločenstva vo výške 2,27 milióna mt. Preto sa konštatovalo, že nevyužitá výrobná kapacita dosiahnuteľná v Spoločenstve ďaleko presahuje údajný nedostatok vo výške 200 000 mt a ľahko by pokryla dopyt po príslušnom výrobku.

5.2. Zásoby

(134) Uvedené číselné údaje predstavujú objem zásob výrobného odvetvia Spoločenstva na konci každého obdobia. Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vybraní do vzorky 2003 2004 2005 2006 OP Objem zásob hotových výrobkov 78 722 82 275 77 293 72 360 74 859 Index 100 105 98 92 95

(135) Zásoby klesli počas posudzovaného obdobia o 5 % aj napriek zvýšeniu výroby o 7 %. Súviselo to najmä s klesajúcim podielom štandardných výrobkov v portfóliu výrobného odvetvia Spoločenstva. Keďže výroba podobného výrobku v Spoločenstve je prevažne na objednávku, úroveň zásob sa nepovažuje za veľmi významný ukazovateľ ujmy pre tento výrobok.

5.3. Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve

(136) Uvedené číselné údaje predstavujú predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Celková výroba Spoločenstva 2003 2004 2005 2006 OP Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve (tis. EUR) 722 974 739 563 754 101 816 532 874 380 Index 100 102 104 113 121 Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve (mt) 338 417 383 625 351 296 378 650 377 966 Index 100 113 104 112 112 Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve (EUR/mt) 2 136 1 928 2 147 2 156 2 313 Index 100 90 100 101 108 Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu (mt) neuvádza sa 22 % 20 % 18 % 17 % Index neuvádza sa 100 92 83 76

(137) Objemy predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 % a ich hodnota sa zvýšila o 21 % následkom zvýšenia podielu špeciálnych výrobkov podľa požiadaviek zákazníka.

(138) Zároveň sa zistilo, že priemerné predajné ceny neprepojeným kupujúcim na trhu v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Tento nárast cien je potrebné posudzovať z hľadiska značného nárastu cien suroviny a skutočnosti, že výrobné odvetvie Spoločenstva sústredilo svoje úsilie na vyšší segment trhu (špeciálne výrobky), ktorý bol menej postihnutý dumpingovým dovozom. Vysokokvalitné výrobky, ktoré spĺňajú špeciálne požiadavky zákazníkov, sú na rozdiel od štandardných výrobkov vo všeobecnosti drahšie, pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny. Zvýšenie predajných cien preto odráža tak nárast nákladov na suroviny, ako aj zmeny v sortimente výrobkov vyrábaných výrobným odvetvím Spoločenstva.

(139) Po zvýšení medzi obdobím rokov 2003 – 2004 sa objem predaja výrobcov zo Spoločenstva znížil o 1 %. Spotreba Spoločenstva sa zároveň zvýšila o 29 %, čo znamená, že výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné využiť výhodu zvýšenej spotreby Spoločenstva, a tak podiel výrobcov Spoločenstva na trhu poklesol za menej ako 3 roky o 24 %. Pokles podielu výrobného odvetvia Spoločenstva by bol s najväčšou pravdepodobnosťou ešte vyšší, ak by sa počítal za celé posudzované obdobie (t. j. vrátane roku 2003).

(140) Zistilo sa teda, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo profitovať z rastu trhu vyplývajúceho zo zvýšenej spotreby Spoločenstva, pretože dumpingový dovoz z ČĽR pripravil Spoločenstvo o možnosť pokračovať vo výrobe štandardných výrobkov vo väčšom rozsahu.

5.4. Ziskovosť a peňažný tok

Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vybraní do vzorky 2003 2004 2005 2006 OP Ziskovosť predaja podobného výrobku v Spoločenstve 2,1 % 4,7 % 3,4 % 2,9 % 4,4 % Peňažný tok z predaja podobného výrobku v Spoločenstve (tis. EUR) 60 772 69 501 80 874 73 372 65 200 Index 100 114 133 121 107

(141) Úrovne ziskov výrobného odvetvia Spoločenstva z predaja podobného výrobku počas posudzovaného obdobia kolísali, pričom dosahovali len mierne kladné úrovne.

(142) Ziskovosť dosiahla minimálnu úroveň v roku 2003 (2,1 %), ale odvtedy sa zlepšila, čo čiastočne súvisí s úsilím výrobného odvetvia Spoločenstva znížiť výrobné náklady a zvýšiť produktivitu a so skutočnosťou, že sa jeho úsilie sústredilo na poskytovanie vysokokvalitných výrobkov, ktoré prinášajú vyššie príjmy ako štandardné výrobky, pretože sú menej postihnuté dumpingovým dovozom z ČĽR ako štandardné výrobky.

(143) Je však potrebné poznamenať, že sa celková kladná ziskovosť počas posudzovaného obdobia zhodovala s expanziou trhu počas fázy expanzie hospodárskeho cyklu, ku ktorej došlo počas roku 2004 a začiatkom roku 2008, a je pravdepodobné, že sa značne zhorší, keď sa tento trend zmení. Spojovacie materiály ako všeobecne rozšírený priemyselný výrobok sú naozaj veľmi citlivé na výkyvy celkovej hospodárskej situácie, a najmä priemyselnej výroby.

(144) Vývoj peňažného toku z predaja podobného výrobku v Spoločenstve sa do roku 2005 zvýšil o 33 %, ale počas OP sa vrátil takmer na svoju počiatočnú úroveň.

5.5. Investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál

(145) Výroba spojovacích materiálov je relatívne kapitálovo náročná. Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že optimalizácia výroby je nevyhnutá, aby sa mohlo reagovať na stále náročnejšie trhové prostredie. Na účely dosiahnutia tejto flexibility si výrobné odvetvie Spoločenstva udržalo relatívne vysokú úroveň investícií, ktorá počas posudzovaného obdobia trochu poklesla, ale ostala stále na značnej úrovni. Tieto investície boli určené najmä na nákup nových strojov na optimalizáciu výroby. Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vybraní do vzorky 2003 2004 2005 2006 OP Celkové investície počas posudzovaného obdobia (tis. EUR) 35 294 23 965 31 373 30 634 31 442 Index 100 68 89 87 89

(146) Počas posudzovaného obdobia sa návratnosť investícií vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja zvýšila o 7 percentuálnych bodov od roku 2003 do OP. To sa vysvetľuje skutočnosťou, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa pokúšalo maximalizovať využitie existujúcich výrobných kapacít bez vynaloženia veľkých investícií. Ako sa ukázalo počas prešetrovania, všetci výrobcovia vybraní do vzorky rozvíjali ďalej svoje interné zdroje odlievacích foriem s cieľom prispôsobiť svoje výrobné zariadenia novej odberateľskej základni (špeciálne výrobky podľa požiadaviek zákazníka). Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vybraní do vzorky 2003 2004 2005 2006 OP Návratnosť investícií 6 % 16 % 12 % 12 % 13 %

(147) Nezistili sa žiadne dôkazy týkajúce sa zníženej alebo zvýšenej schopnosti zvýšiť kapitál v posudzovanom období.

5.6. Zamestnanosť a produktivita

(148) Vývoj zamestnanosti, produktivity a nákladov na prácu vo výrobnom odvetví Spoločenstva bol takýto: Celková výroba Spoločenstva 2003 2004 2005 2006 OP Počet zamestnancov 5 600 6 353 6 359 6 272 6 257 Index 100 113 114 112 112 Produktivita (mt/zamestnanec) 68 64 58 62 64 Index 100 95 86 91 95

(149) Vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v období od roku 2003 do OP zvýšil počet zamestnancov. Bolo to spôsobené tak úsilím o zachovanie objemu výroby, ako aj výrobou diferencovanejších zložitejších výrobkov, ktoré si vyžadujú flexibilitu lisovacích foriem a strojov. Výsledky tohto strategického procesu v rámci výrobného odvetvia Spoločenstva sa odrazili aj v produktivite, ktorá počas posudzovaného obdobia ostala stabilná, hoci sa výrobné odvetvie muselo prispôsobiť novej odberateľskej základni (špeciálne výrobky podľa požiadaviek zákazníka), ktorá si vyžaduje viac ľudských zdrojov.

5.7. Mzdy

(150) Priemerné úrovne miezd sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili. Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vybraní do vzorky 2003 2004 2005 2006 OP Náklady práce na zamestnanca počas posudzovaného obdobia 30 478 32 042 32 089 34 232 35 662 Index 100 105 105 112 117

5.8. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti

(151) Ako je uvedené vyššie v odôvodnení, zistilo sa, že dumpingové rozpätia jasne presahujú minimálnu úroveň. Navyše sa s ohľadom na objem a cenu dumpingových dovozov nemôže dosah skutočného dumpingového rozpätia považovať za zanedbateľný.

(152) Spoločenstvo sa nezotavuje z účinkov dumpingu v minulosti, keďže pred súčasným prešetrovaním sa neuskutočnili žiadne prešetrovania.

5.9. Záver týkajúci sa ujmy

(153) Od roku 2003 do OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku z ČĽR zvýšil takmer o 180 % a v OP dosiahol podiel na trhu vo výške 26 %. Okrem toho boli predajné ceny dumpingového dovozu príslušného výrobku počas OP výrazne nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Na základe váženého priemeru predstavovalo cenové podhodnotenie viac ako 40 %.

(154) So zvýšením spotreby Spoločenstva o 29 % sa v tom istom časovom období znížil objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva len o 1 %. Jeho podiel na trhu klesol o 24 % a výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné úplne preniesť svetový rast cien suroviny na svojich zákazníkov, v dôsledku čoho zaznamenalo nepretržité nízke úrovne ziskovosti.

(155) Následkom toho sa výroba nezvýšila rovnakou mierou ako spotreba Spoločenstva a využitie kapacity zostalo na veľmi nízkej úrovni, okolo 50 % počas posudzovaného obdobia. To malo tiež negatívny vplyv na ziskovosť, keďže výrobne odvetvie nemohlo v plnej miere využiť výhody úspor z rozsahu.

(156) Vplyv dumpingového dovozu na ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia do istej miery zmiernil následkom expanzie trhu Spoločenstva a priaznivého hospodárskeho cyklu. Táto situácia by sa však mohla zmeniť, keď sa táto fáza cyklu skončí.

(157) Napriek značnému úsiliu výrobného odvetvia udržať si objem výroby prostredníctvom flexibilnej výroby počas posudzovaného obdobia a napriek jeho nepretržitému úsiliu o zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti jeho ziskovosť, finančný tok a návratnosť investícií neodrážali nepretržitý rast dopytu po príslušnom výrobku v Spoločenstve. Tento trend mohol mať vážny vplyv na schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva udržať si výrobu vysokokvalitných dielov.

(158) Po zverejnení informačného dokumentu vyvážajúci výrobcovia v Číne a dovozcovia zo Spoločenstva tvrdili, že vzhľadom na to, že niektoré ukazovatele (objemy predaja, ceny a zisk) vykazujú počas posudzovaného obdobia pozitívny vývoj, by Komisia mala prijať záver, že výrobné odvetvie Spoločenstva neutrpelo značnú ujmu.

(159) Výrobné odvetvie Spoločenstva na druhej strane tvrdilo, že súčasné nízke úrovne ziskovosti čoraz viac ovplyvňujú jeho schopnosť vylepšiť výrobné zariadenia a udržať ich na úrovni, ktorá by mu umožnila zachovať si významný podiel v náročnom segmente trhu. Preto aj strata veľkých objemov výroby štandardných výrobkov ovplyvňuje schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva pokračovať v poskytovaní vysokokvalitných výrobkov.

(160) Počas prešetrovania sa potvrdilo, že značná ujma bola výsledkom významného nahradenia výrobkov Spoločenstva z niektorých dôležitých segmentov trhu dovozom z Číny, čo malo negatívny vplyv na využitie kapacity a ziskovosť, hoci tento vplyv bol do istej miery stlmený skutočnosťou, že sa výrobnému odvetviu podarilo kompenzovať nižšie objemy výroby zameraním sa na segmenty trhu a výrobky prinášajúce vyššie príjmy.

(161) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijal záver, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.

E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

1. Úvodná poznámka

(162) V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa skúmalo, či existovala príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli tiež v tom istom čase spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby sa zabezpečilo, že prípadná ujma spôsobenú týmito inými faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.

2. Vplyv dovozu z ČĽR

(163) Od roku 2004 do OP sa zjavná spotreba Spoločenstva zvýšila o 29 % (v objeme), zatiaľ čo predaj výrobcov zo Spoločenstva sa zvýšil len o 17 %. Výrobcovia zo Spoločenstva preto v rovnakom období stratili viac ako 6,8 percentuálneho bodu podielu na trhu.

(164) Neprepojení dovozcovia zo Spoločenstva tvrdili, že ak by sa predaj vyjadril v hodnote, a nie v množstve, obraz by sa podstatne líšil, keďže predajná cena spojovacích materiálov vyrábaných v Spoločenstve je podstatne vyššia ako cena výrobkov z ČĽR a počas posudzovaného obdobia sa zvýšila. Pri analyzovaní dovozu na trh Spoločenstva za nízke ceny sa však považovalo za vhodné v súlade s praxou v minulosti hodnotiť trendy dovozu a podiely na trhu predovšetkým na základe objemu, a nie hodnoty. Objem predaja je okrem toho ovplyvnený aj zmenami v zložení výrobkov, ako je to v tomto prípade, kde výrobné odvetvie Spoločenstva prešlo na výrobu výrobkov s vyššou hodnotou. Napokon je potrebné poznamenať, že vývoj predaja nie je jediným ukazovateľom ujmy a ako taký nie je rozhodujúci.

(165) Výrazný nárast objemu dumpingového dovozu z ČĽR o viac ako 170 % od roku 2003 do OP a podielu jeho objemu na trhu Spoločenstva zo 17 % na 26 % od roku 2004 do OP sa časovo zhodoval s nepretržito klesajúcou stratou podielu výrobcov zo Spoločenstva na trhu.

(166) Počas posudzovaného obdobia si ceny dumpingového dovozu zachovali relatívne stabilnú nízku úroveň aj napriek rastu cien suroviny, ku ktorému došlo na celosvetovej úrovni. Na rozdiel od vývozcov z ČĽR predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva nasledovali rastúci vývoj nákladov na suroviny.

(167) V dôsledku rastúceho množstva dovozu štandardných výrobkov s pôvodom v ČĽR výrobné odvetvie Spoločenstva rozvíjalo svoje výrobné činnosti zamerané na špeciálne diely (podľa požiadaviek zákazníka), čím sa mu podarilo udržať objemy výroby a predísť ďalšiemu zhoršovaniu ziskovosti. Tieto výrobky, ktoré patria do vyššieho segmentu trhu, však nemôžu v plnom rozsahu nahradiť stratu veľkých objemov výroby štandardných výrobkov.

(168) Okrem toho boli ceny dumpingového dovozu výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, čím došlo k silnému tlaku na znižovanie cien v čase, keď sa náklady na suroviny výrazne zvýšili. Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné preniesť akékoľvek zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov z dôvodu prudkého tlaku na ceny spôsobeného značným objemom dumpingových výrobkov dovážaných z ČĽR. To viedlo k nedostatočnej úrovni ziskovosti a nízkej návratnosti investícií a peňažného toku.

(169) Niekoľko vývozcov, dovozcov a ich združení tvrdilo, že čínsky vývoz nekonkuruje výrobkom výrobného odvetvia Spoločenstva, pretože dovážané výrobky sú odlišné a predstavujú doplnkové kategórie výrobkov. Aj keď sa zdá, že čínsky vývoz sa počas OP sústredil na určité segmenty trhu, ako sú štandardné skrutky a svorník, je potrebné mať na pamäti, že napriek tomu dochádza k značnému prekrývaniu sa trhu medzi výrobkami, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva a čínski vývozcovia, a že táto situácia sa dynamicky vyvíja. Výrobné odvetvie Spoločenstva už v niektorých segmentoch trhu stratilo väčšinu svojho podielu na trhu z dôvodu dovozu, ale ak bude súčasný trend pokračovať, mohlo by stratiť aj trh so svojimi súčasnými silnými výrobkami.

(170) Navyše údaje Eurostatu svedčia o tom, že značné množstvá výroby v Spoločenstve pre každý kód KN konkurujú dovozu z ČĽR. Niektorí dovozcovia tvrdili, že hoci existuje výroba v Spoločenstve pre všetky kódy KN, neplatí to pre niektoré druhy a kvalitu výrobkov v rámci jednotlivých kódov KN. Na podporu tohto tvrdenia však neboli predložené žiadne údaje. Navyše, ako je uvedené v oddiele 4.5.1., výrobcovia zo Spoločenstva v súčasnosti využívajú asi jednu polovicu výrobnej kapacity a sú technicky schopní vyrábať všetky druhy spojovacích materiálov, ak to odôvodňujú podmienky na trhu.

(171) Preto sa dospelo k záveru, že tlak vyvíjaný dumpingovým dovozom, ktorého objem a podiel na trhu sa od roku 2003 značne zvýšil a ktorý sa uskutočňoval za dumpingové ceny, zohrával rozhodujúcu úlohu pri ujme, ktorú výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo.

3. Vplyv ostatných faktorov

3.1. Dovoz z ostatných tretích krajín

(172) Ako je uvedené vyššie, ČĽR bola počas posudzovaného obdobia najvýznamnejším vývozcom podobného výrobku na trh Spoločenstva. Podiel dovozu príslušného výrobku z ČĽR na celkovom dovoze zo zvyšku sveta sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 20 %, pričom na konci OP dosiahol 61 %. 2003 2004 2005 2006 OP Celkový dovoz zo zvyšku sveta (okrem ČĽR) (mt) 321 059 337 402 306 525 359 860 391 590 Index 100 105 95 112 122 Celkový dovoz zo zvyšku sveta (okrem ČĽR) (tis. EUR) 725 264 799 161 825 250 929 873 1 052 993 Index 100 110 114 128 145 Jednotková cena (EUR/mt) 2 258 2 368 2 692 2 583 2 689 Index 100 105 119 114 119 Podiel dovozu z ČĽR na celkovom dovoze zo zvyšku sveta 40,23 % 46,67 % 55,85 % 57,43 % 60,58 % Zdroj: Comext.

(173) Okrem toho, ako je znázornené v grafe nižšie (Zdroj: Comext), sa zistilo, že priemerné jednotkové predajné ceny (v EUR) dovozu zo zvyšku sveta nevykazovali rovnaký trend ako dovoz z ČĽR, keďže ceny dovozu zo zvyšku sveta sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 19 % oproti zvýšeniu dovozu z ČĽR o 2 %. Priemerná jednotková cena (v EUR) za metrickú tonu dovozu zo zvyšku sveta bola o 180 % vyššia ako priemerná jednotková cena za metrickú tonu dovozu z ČĽR.

(174) Na základe uvedeného sa usudzuje, že dovoz s pôvodom v ostatných tretích krajinách nemohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Konkrétnejšie, z nasledujúcej tabuľky, ktorá obsahuje údaje o hlavných vyvážajúcich krajinách, a to o Taiwane, Japonsku a Spojených štátoch amerických, vyplýva presne ten istý trend ako pri zvyšku sveta. 2003 2004 2005 2006 OP Taiwan (mt) 171 770 180 176 160 765 169 777 186 901 Japonsko (mt) 22 392 17 289 21 735 52 056 56 852 USA (mt) 6 537 6 132 6 059 7 254 7 459 Index (agregovaný) 100 101 94 114 125 Jednotková cena (EUR/mt) 2 238 2 297 2 626 2 456 2 510 Zdroj: Comext.

3.2. Výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva

(175) Tiež sa skúmalo, či vývoz výrobného odvetvia do krajín mimo Spoločenstva mohol prispieť k ujme, ktorú toto výrobné odvetvie utrpelo počas posudzovaného obdobia. Vývoz do krajín mimo Spoločenstva predstavoval približne 11 % výroby podobného výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva v roku 2006. Tento vývoz sa od roku 2003 do OP zvýšil o približne 81 %. Okrem toho sa výrobky stále vyvážali za ceny, ktoré boli podstatne vyššie ako predajné ceny na trhu Spoločenstva. Dospelo sa preto k záveru, že výkonnosť vývozu do tretích krajín nebola zdrojom značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. 2003 2004 2005 2006 OP Vývoz Spoločenstva do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (mt) 114 211 135 656 149 463 171 240 197 722 Index 100 119 131 150 173 Vývoz Spoločenstva do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (tis. EUR) 513 286 611 366 683 624 825 528 927 644 Index 100 119 133 161 181 Jednotková cena (EUR/mt) 4 494 4 506 4 573 4 820 4 691

3.3. Zvýšenie cien suroviny

(176) Zatiaľ čo dostupné dôkazy poukazujú na určité zvýšenie cien ocele v Spoločenstve počas OP, zdá sa, že tieto zvýšenia neboli rozhodujúcim faktorom zhoršenia situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Toto zhoršenie bolo skôr spôsobené stratou podielu na trhu, ako sa poukazuje v odôvodnení 165. Prešetrovanie ukázalo, že zvýšené priemerné jednotkové predajné ceny počas posudzovaného obdobia boli spôsobené najmä nárastom podielu špeciálnych druhov v skladbe výrobkov výrobného odvetvia Spoločenstva, keďže výroba týchto druhov je nákladnejšia.

(177) Výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo však dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny, aby vyrovnalo zvýšenie nákladov, ktoré bolo spôsobené výrobou výrobkov vyššej kategórie. Táto nepružnosť cien bola spôsobená paralelným nárastom dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR za ceny, ktoré výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Za týchto okolností sa musel prijať záver, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo vystavené silnému tlaku na ceny v dôsledku tohto dumpingového dovozu, a nemalo preto možnosť v plnom rozsahu kompenzovať rast nákladov zvýšením svojich predajných cien.

(178) Nakoniec by sa malo poznamenať, že zvýšenie cien surovín by malo mať vplyv na všetky hospodárske subjekty na trhu vrátane čínskych vyvážajúcich výrobcov, a preto ho nemožno považovať za osobitný faktor spôsobujúci ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva najmä preto, že jednotkové predajné ceny príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR zostali stabilné aj napriek zvýšeniu cien surovín.

(179) Na základe uvedených skutočností sa prijal záver, že zvýšenie cien surovín samo osebe by nenarúšalo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

4. Záver o príčinných súvislostiach

(180) Ujma sa v tomto prípade prejavuje najmä v strate potenciálneho objemu predaja na rastúcom trhu a podielu na trhu. Výsledné stlačenie cien a strata úspor z rozsahu v dôsledku nedostatočného využitia kapacity viedlo k neudržateľnej úrovni ziskovosti aj napriek priaznivým hospodárskym podmienkam, ktoré prevládali počas posudzovaného obdobia.

(181) Prešetrovanie ukázalo, že zhoršenie väčšiny ukazovateľov ujmy výrobného odvetvia Spoločenstva sa časovo zhodovalo s prudkým zvýšením objemu dovozu z ČĽR a jeho podielu na trhu a výrazným cenovým podhodnotením v dôsledku tohto dovozu. Zistilo sa tiež, že dovoz s pôvodom v ostatných tretích krajinách nemohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, pretože priemerné dovozné ceny sú podstatne vyššie ako ceny dovozu z ČĽR a trhový podiel dovozu z iných krajín, ako je ČĽR, do Spoločenstva sa v porovnaní s dovozom z ČĽR znížil.

(182) Pozitívny vývoj vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva do krajín mimo ES znamená, že prípadný účinok tohto vývoja nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo.

(183) Okrem toho, hoci ceny surovín zaznamenali v posudzovanom období bezprecedentný nárast, tento nárast mal postihnúť všetky hospodárske subjekty na trhu a navyše časový priebeh ukazovateľov ujmy nenaznačuje, že to bolo hlavnou príčinou ujmy, ktorú výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo.

(184) Z tohto dôvodu sa prijal záver, že dumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR spôsobil v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu.

F. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

1. Všeobecné úvahy

(185) Podľa článku 21 základného nariadenia sa prešetrovalo, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva uložiť antidumpingové opatrenia na dovoz z príslušnej krajiny. Dotazníky sa zaslali všetkým dovozcom, obchodníkom a priemyselným užívateľom, ktorí boli uvedení v podnete. Vyplnené dotazníky prišli od siedmich dovozcov a nejaké informácie prišli aj od priemyselných užívateľov. Vyplnené dotazníky prišli od siedmich dovozcov a nejaké informácie prišli aj od priemyselných užívateľov.

2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

(186) Očakáva sa, že uloženie opatrení zabráni ďalším deformáciám a obnoví spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Výrobné odvetvie Spoločenstva je konkurenčné a životaschopné výrobné odvetvie; svedčí o tom aj skutočnosť, že je schopné vyvážať širokú škálu výrobkov na silne konkurenčné svetové trhy. Uloženie opatrení by mu tak malo umožniť dosiahnuť primeranú úroveň využitia kapacity a zlepšiť jeho finančnú situáciu. Umožní mu to tiež pokračovať v investíciách do technológie a modernizovať svoje výrobné zariadenia, a tým zaručiť prežitie výrobného odvetvia Spoločenstva.

(187) Na druhej strane, ak by sa antidumpingové opatrenia neuložili, je pravdepodobné, že by sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zhoršila. Výrobné odvetvie Spoločenstva by nebolo schopné zabezpečiť potrebné investície na to, aby mohlo účinne konkurovať dovozu z tretích krajín, a najmä z ČĽR. To v blízkej budúcnosti prinúti niektoré spoločnosti zrušiť výrobu a prepustiť svojich zamestnancov. Po uzatvorení výroby Spoločenstva by sa výrobné odvetvie v mnohých druhotných odvetviach stalo závislejším od dodávateľov mimo Spoločenstva.

(188) Dospelo sa preto k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zotaviť sa z poškodzujúceho vplyvu dumpingu, ktorý mu spôsobil ujmu, a že je teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

3. Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov zo Spoločenstva

(189) Sedem výrobcov vybraných do konečnej vzorky (pozri odôvodnenie 28) spolupracovalo na prešetrovaní tým, že zaslali vyplnený dotazník. Týchto sedem dovozcov predstavovalo počas OP približne 15 % celkového dovozu príslušného výrobku do Spoločenstva. Jeden z dovozcov však neprijal overovaciu návštevu, preto sa informácie týkajúce tejto spoločnosti nemohli brať do úvahy. Pre dovozcov, ktorí v plnom rozsahu spolupracovali, predstavuje príslušný výrobok značnú časť ich obratu. Zistilo sa, že ziskovosť príslušného výrobku je v priemere vyššia ako celková ziskovosť spoločností. Počas posudzovaného obdobia možno pozorovať prudký nárast dovozu príslušného výrobku týmito dovozcami, ako aj pokles nákupu od výrobcov zo Spoločenstva.

(190) V niektorých stanoviskách prijatých od neprepojených dovozcov zo Spoločenstva sa tvrdilo, že ak by sa opatrenia uložili, ich negatívny vplyv by bol dvojaký: a) absencia dostatočných kapacít v Spoločenstve (ak vôbec nejaké existujú) na udržanie rovnakej úrovne dodávok príslušného výrobku a b) zvýšené ceny príslušného výrobku, ktoré by nebolo možné preniesť na konečných zákazníkov, čo by v prípade dovozcov viedlo k strate ziskovosti. Prešetrovanie ukázalo, že príslušný výrobok tvorí len obmedzenú časť sortimentu výrobkov, ktoré ponúkajú neprepojení dovozcovia zo Spoločenstva, zvyšok sa nakupuje väčšinou v Spoločenstve. Okrem toho dovozcovia zo Spoločenstva s cieľom nespoliehať sa len na jeden zdroj nakupujú tie isté druhy výrobku od výrobcov zo Spoločenstva a rovnako od čínskych výrobcov, aj keď väčšie množstvá nakupujú od čínskych vyvážajúcich výrobcov. Navyše sa zistilo, že dovozcovia zo Spoločenstva sa stále spoliehajú na výrobcov zo Spoločenstva, pokiaľ ide o dodávky malých množstiev príslušného výrobku, aby uspokojili krátkodobé potreby zákazníkov a naďalej ponúkali kompletný sortiment výrobkov. Dovozcovia zo Spoločenstva nemohli poskytnúť žiadny presvedčivý dôkaz, ktorým by preukázali, že výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní uspokojiť dopyt po všetkých druhoch spojovacích materiálov, či už štandardných alebo zodpovedajúcich špecifickým potrebám zákazníkov. Prešetrovanie tiež ukázalo, že dovozcovia zo Spoločenstva ponúkajú svojim zákazníkom okrem jednoduchých dodávok spojovacích materiálov čoraz viac doplnkové špeciálne logistické služby. Preto prípadné opatrenia, ktoré by sa uplatňovali len na obmedzenú časť sortimentu výrobkov, by mali dokonca ešte obmedzenejší vplyv, pretože poskytovanie logistických služieb je zdrojom nových nákladov a nových príjmov. Ak by sa teda opatrenia uložili, dovozcovia zo Spoločenstva by mohli svojim zákazníkom naďalej ponúkať rovnakú úroveň služieb vzhľadom na značné a diferencované výrobné kapacity dostupné v Spoločenstve, čím by sa obmedzil vplyv opatrení na ziskovosť dovozcov zo Spoločenstva.

(191) Prešetrovanie ukázalo, že šesť navštívených neprepojených dovozcov zo Spoločenstva počas posudzovaného obdobia značne zvýšilo svoj nákup výrobkov z ČĽR, a to malo obzvlášť pozitívny vplyv na ziskovosť ich predaja spojovacích materiálov. Zistilo sa, že v priemere bolo ziskové rozpätie príslušného výrobku vyššie ako pri ich celkovom zisku a v priemere sa blížilo k 10 %. Celková ziskovosť navštívených šiestich neprepojených dovozcov zo Spoločenstva bola vo všetkých prípadoch tiež kladná a pohybovala sa od 5 % do 10 %.

(192) Sortiment výrobkov, ktoré ponúkajú posudzované spoločnosti, je veľmi rozmanitý a príslušný výrobok predstavuje len jednu časť. Okrem toho dovozcovia naďalej kupujú príslušný výrobok od výrobcov zo Spoločenstva a dovážajú ho z ostatných tretích krajín, aby neboli úplne závislí od dodávok výrobcov z ČĽR, ale aj aby pokryli krátkodobé potreby. Keďže dovozcovia rozlišujú svoje zdroje dodávok medzi výrobcami zo Spoločenstva a výrobcami z Ďalekého východu s cieľom ponúkať svojim zákazníkom podľa možnosti čo najširší sortiment výrobkov, možno usudzovať, že následky prípadnej existencie antidumpingových opatrení platných pre jednu vyvážajúcu krajinu by nemali byť také, aby im bránili pokračovať v ponúkaní tých istých výrobkov pri súčasnom zachovaní primeraných ziskových rozpätí.

(193) Po zverejnení uvedených zistení viacerí dovozcovia a ich združenia tvrdili, že navrhované opatrenia budú mať veľmi negatívny vplyv na ich obchod, pokiaľ ide o objem obchodu, ziskovosť a zamestnanosť. Dovozcovia predovšetkým vyhlasovali, že uloženie ciel spolu s nedávnymi prudkými zvýšeniami cien spojovacích materiálov z dôvodov zvýšenia cien surovín budú vážne preťažovať ich peňažný tok a zvyšovať ich pracovný kapitál a potreby financovania. Takisto sa tvrdilo, že zákazníci budú mať ťažkosti akceptovať ďalšie zvýšenia cien a existujúce zmluvy budú vo viacerých prípadoch pre dovozcov znamenať, že nebudú môcť ďalej presunúť zvýšenia cien, ktoré vyplývajú z uloženia ciel. Niektorí dovozcovia tiež tvrdili, že sú silne závislí od dovozu z ČĽR a že pre nich bude ťažké nájsť náhradných dodávateľov v Spoločenstve alebo v ostatných tretích krajinách. To sa stane najmä v prípade dovozcov, ktorí investovali do výrobných zariadení v ČĽR alebo ktorí vybudovali technické vzťahy s výrobcami z ČĽR, napr. pre výrobu osobitných druhov spojovacích materiálov.

(194) Aj keď uvedené tvrdenia nemohli byť overené, nemožno vylúčiť, že opatrenia by mohli mať negatívny vplyv na niektorých dovozcov a iných obchodníkov v Spoločenstve, prinajmenšom počas obdobia, pokiaľ sa zmluvy znovu neprerokujú a opäť sa neprebuduje distribučná sieť. Negatívny vplyv pravdepodobne závisí od osobitného postavenia týchto operátorov na trhu a takisto od ich vzťahov s čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Uvádza sa však, že existuje nevyužitá výrobná kapacita medzi výrobcami zo Spoločenstva a táto predstavuje tak ako dodávatelia z ostatných tretích krajín možný alternatívny zdroj dodávok.

(195) Pokiaľ ide o vplyv na ceny, treba poznamenať, že hoci počas prvej polovice roku 2008 nastal prudký a nepredvídaný rast cien oceľového valcovaného drôtu, tento sa v druhej polovici roku obrátil tak, že uloženie cla sa uskutoční pravdepodobne na pozadí klesajúcich cien príslušného výrobku.

(196) Na záver možno skonštatovať, že sa vplyv navrhovaných opatrení na dovozcov a distributérov síce nepovažuje za taký silný, ako tieto strany tvrdili, nemožno však vylúčiť negatívny vplyv na peňažný tok a ziskovosť, najmä počas počiatočného obdobia po uložení opatrení.

4. Záujem užívateľov a spotrebiteľov

(197) Dotazníky určené pre užívateľov sa zaslali 16 spoločnostiam alebo skupinám spoločností. Prišli len tri odpovede. Dvaja výrobcovia automobilov uviedli, že sa ich súčasné konanie netýka, pretože nenakupovali príslušný výrobok priamo z ČĽR a nepoznali situáciu svojich dodávateľov. Vzhľadom na špecifické požiadavky sa zdá, že automobilový priemysel v najširšom slova zmysle (t. j. vrátane výrobcov automobilov a všetkých ich dodávateľov) v súčasnosti obstaráva príslušný výrobok najmä v Spoločenstve.

(198) Tretiu odpoveď poslalo nemecké združenie výrobcov automobilov (Verband der Automobilindustrie, ďalej len „VDA“), v ktorej sa uvádza, že členovia združenia VDA nakupujú príslušný výrobok najmä od výrobcov zo Spoločenstva, čím potvrdili vyhlásenia dvoch vyššie uvedených užívateľov. VDA však namieta proti uloženiu antidumpingových opatrení s tým odôvodnením, že jeho členovia majú záujem o zachovanie pokiaľ možno čo najviac alternatívnych zdrojov dodávok. V tejto súvislosti sa spomína, že účelom opatrení nie je zatvoriť trh Spoločenstva pre dodávateľov z tretích krajín, ale len obnoviť rovnaké podmienky pre hospodársku súťaž. Dokonca aj v prípade uloženia navrhovaných antidumpingových opatrení sa očakáva, že počet aktérov zo Spoločenstva, ČĽR a ostatných tretích krajín bude dostatočný, aby sa zabezpečili konkurenčné dodávky spojovacích materiálov pre automobilový priemysel Spoločenstva.

(199) Žiadny z kontaktovaných užívateľov nereagoval na zverejnenie informačného dokumentu. Po konečnom zverejnení však jeden výrobca nábytku, ktorý si zákazník zmontuje sám, tvrdil, že navrhované antidumpingové clá budú mať významný vplyv na náklady na jeho výrobky. Treba poznamenať, že postúpené číselné údaje nemohli byť overené, keďže informácia bola poskytnutá vo veľmi neskorom štádiu prešetrovania. Na základe uvedeného sa zdá byť údajný vplyv na celkové náklady nábytku tejto spoločnosti prehnaný vzhľadom na typický objem príslušného výrobku obsiahnutého v nábytku, ktorý si z