(25)

Hoci je fínske hospodárstvo jedno z energeticky najnáročnejších hospodárstiev v Únii, Fínsko si stanovilo cieľ dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2035 a stať sa krátko potom prvou spoločnosťou blahobytu bez fosílnych palív. Energetika, priemysel, doprava a sektor budov sú hlavné sektory, ktoré budú musieť prispieť k výraznému zníženiu emisií skleníkových plynov. Medzi výzvy, ktoré bránia splneniu tohto cieľa, patrí značný nedostatok súkromných a verejných investícií, ako aj oneskorenia pri investíciách do energie z obnoviteľných zdrojov spôsobené nahromadenými prípadmi environmentálnych povolení, ktoré treba vybaviť. Podľa údajov z roku 2020 bolo Fínsko vo vysokej miere závislé od Ruska v prípade dovozu plynu (67 % oproti priemeru Únie na úrovni 44 %), ropy (84 % oproti priemeru Únie na úrovni 26 %) a uhlia (55 % oproti priemeru Únie na úrovni 54 %) (19). Fínske hospodárstvo je však len v obmedzenej miere závislé od dovozu plynu (ktorý v roku 2020 predstavoval 6,9 % energetického mixu), pričom dovoz všetkých troch zdrojov možno do veľkej miery nahradiť inými palivami alebo dovozom z iných krajín. Fínsko má zavedené krízové opatrenia na zabezpečenie toho, aby odvetvia závislé od týchto palív mohli pokračovať v prevádzke v prípade narušenia dodávok, a prijíma opatrenia na diverzifikáciu svojho dovozu energie, aby tento dovoz pochádzal z iných krajín, než je Rusko. Fínsko využívaminimálne množstvo plynu na vykurovanie domácností, zatiaľ čo elektrárne môžu vo všeobecnosti nahradiť plyn inými palivami. Fínsko nemá prístup k domácim zásobníkom plynu, ale v roku 2020 začal fungovať obojsmerný plynovod Balticconnector a krajina očakáva dokončenie svojho tretieho terminálu na skvapalnený zemný plyn v druhej polovici roka 2022. Spolu s dvoma už existujúcimi terminálmi na skvapalnený zemný plyn a potenciálnymi budúcimi projektmi sa očakáva, že celková kapacita dovozu plynu čoskoro pokryje významný podiel fínskych potrieb v oblasti dovozu plynu. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Fínsko 20. mája 2022 podpísalo 10-ročnú zmluvu o prenájme plávajúceho terminálu na skvapalnený zemný plyn. Približne tretinu energetického mixu Fínska stále tvorí ropa a uhlie, hoci Fínsko diverzifikuje aj svoj dovoz ropy a uhlia tak, aby pochádzal z iných krajín, než je Rusko, a má v úmysle zvýšiť domácu udržateľnú výrobu bioplynu, a to aj na účely ťažkej nákladnej cestnej dopravy. V roku 2020 predstavovala jadrová energia 17 % energetického mixu, pričom Rusko bolo dôležitým zdrojom jadrového paliva. Miera prepojenia elektrických sietí vo Fínsku je v súčasnosti na úrovni 29 %, v strednodobom horizonte sa však očakáva jej zvýšenie. Vnútroštátny prenos elektriny by sa vo Fínsku mohol posilniť. Celkovo možno konštatovať, že hoci Fínsko upúšťa od svojej obmedzenej závislosti od dovozu fosílnych palív z Ruska, súčasné okolnosti si vyžadujú urýchlenie a zvýšenie investícií do dekarbonizácie a zaistenia energetickej efektívnosti a bezpečnosti dodávok. To si vyžaduje aj ďalšie zefektívnenie povoľovacích postupov s cieľom odstrániť nahromadené nevybavené projekty v oblasti energetiky a uľahčiť dodatočné prioritné investície. Na to, aby Fínsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.