NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 544/2011

z 10. júna 2011,

ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o požiadavky na údaje o účinných látkach

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 4 prvú vetu,

po porade so Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

keďže:

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Požiadavky na údaje požadované na účely schválenia účinnej látky, stanovené v článku 8 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa stanovujú v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 14. júna 2011.

(1) Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2) Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

PRÍLOHA

POŽIADAVKY NA ÚDAJE O ÚČINNÝCH LÁTKACH STANOVENÉ V ČLÁNKU 8 ODS. 1 PÍSM. B) NARIADENIA (ES) č. 1107/2009

ÚVOD

1. Požadované informácie:

1.1. zahŕňajú technickú dokumentáciu poskytujúcu informácie potrebné na vyhodnotenie predvídateľných rizík, bezprostredných alebo neskorších, ktoré látka môže predstavovať pre ľudí, zvieratá a životné prostredie, a obsahujúcu aspoň informácie a výsledky ďalej uvedených štúdií;

1.2. ak je to vhodné, generujú sa podľa usmernení týkajúcich sa testovania v súlade s poslednou prijatou verziou, ktorá je uvedená alebo opísaná v tejto prílohe; v prípade, ak sa štúdie začali predtým, ako úprava tejto prílohy nadobudla účinnosť, informácie sa generujú použitím vhodných medzinárodne alebo vnútroštátne validovaných usmernení na testovanie, alebo ak neexistujú, s pomocou usmernení na testovanie, ktoré prijal príslušný orgán;

1.3. v prípade nevhodného alebo bližšie neopísaného usmernenia na testovanie alebo ak bolo použité iné usmernenie, než je uvedené v tejto prílohe, obsahujú odôvodnenie použitého usmernenia, ktoré je prijateľné pre príslušný orgán. Predovšetkým v prípade, keď sa v tejto prílohe odkazuje na metódu stanovenú nariadením Komisie (ES) č. 440/2008 (1), ktorá spočíva v transpozícii metódy vyvinutej medzinárodnou organizáciou (napr. OECD), môžu členské štáty akceptovať, že požadované informácie sa generujú v súlade s poslednou verziou uvedenej metódy, ak na začiatku štúdií nebola ešte metóda podľa nariadenia (ES) č. 440/2008 aktualizovaná;

1.4. zahŕňajú, ak to vyžaduje príslušný orgán, úplný opis použitých usmernení na testovanie s výnimkou usmernení uvedených alebo opísaných v tejto prílohe, ako aj úplný opis všetkých odchýlok od nich vrátane odôvodnenia týchto odchýlok, ktoré je prijateľné pre príslušný orgán;

1.5. zahŕňajú úplnú a objektívnu správu o vykonaných štúdiách spolu s ich úplným opisom alebo s odôvodnením, ktoré je prijateľné pre príslušný orgán, ak: — nie sú poskytnuté konkrétne údaje a informácie, ktoré nie sú potrebné vzhľadom na charakter prípravku alebo navrhované spôsoby jeho použitia, alebo — nie je vedecky potrebné ani technicky možné informácie a údaje poskytnúť;

1.6. sú, ak je to vhodné, generované v súlade s požiadavkami smernice Rady 86/609/EHS (2).

2. Testy a analýzy

2.1. Testy a analýzy sa musia vykonávať v súlade so zásadami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/10/ES (3) v prípade, že testovanie sa vykonáva s cieľom získať údaje o vlastnostiach a/alebo bezpečnosti, pokiaľ ide o zdravie ľudí alebo zvierat alebo o životné prostredie.

2.2. Odchylne od bodu 2.1 členské štáty môžu stanoviť, že testy a analýzy vykonávané na ich území s cieľom získať údaje o vlastnostiach a/alebo bezpečnosti účinných látok, pokiaľ ide o medonosné včely a užitočné článkonožce iné ako včely, vykonávajú oficiálne alebo oficiálne uznané skúšobné zariadenia alebo organizácie, ktoré spĺňajú aspoň požiadavky stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 úvodu prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 545/2011 (4). Táto výnimka sa vzťahuje na skúšky, ktoré sa skutočne začali 31. decembra 1999 alebo skôr.

2.3. Odchylne od bodu 2.1 členské štáty môžu stanoviť, že kontrolované pokusy týkajúce sa rezíduí, vykonávané na ich území v súlade s oddielom 6 – Rezíduá v ošetrených produktoch, potravinách a krmivách alebo na ošetrených produktoch, potravinách a krmivách – na prípravkoch na ochranu rastlín obsahujúcich účinné látky, ktoré sa nachádzajú na trhu už dva roky po oznámení smernice 91/414/EHS, vykonávajú oficiálne alebo oficiálne uznané skúšobné zariadenia alebo organizácie, ktoré spĺňajú aspoň požiadavky stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 úvodu prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 545/2011. Táto výnimka sa vzťahuje na kontrolované pokusy týkajúce sa rezíduí, ktoré sa skutočne začali 31. decembra 1997 alebo skôr.

2.4. Odchylne od bodu 2.1 v prípade účinných látok na báze mikroorganizmov alebo vírusov mohli testy a analýzy uskutočnené na účely získania údajov o vlastnostiach a/alebo bezpečnosti, pokiaľ ide o iné aspekty ako ľudské zdravie, vykonávať oficiálne alebo oficiálne uznané skúšobné zariadenia alebo organizácie, ktoré spĺňajú aspoň požiadavky podľa bodov 2.2 a 2.3 úvodu prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 545/2011.

ČASŤ A

CHEMICKÉ LÁTKY

1. Totožnosť účinnej látky

Poskytnuté informácie musia byť dostatočné na to, aby bolo možné presne identifikovať každú účinnú látku, definovať ju v zmysle jej špecifikácie a charakterizovať jej povahu. Pokiaľ nie je stanovené inak, tieto informácie a údaje sa požadujú pre všetky účinné látky.

1.1. Žiadateľ (názov/meno, adresa atď.)

Musí sa uviesť názov/meno a adresa žiadateľa a meno, funkcia, telefónne a faxové číslo príslušnej kontaktnej osoby.

Ak má žiadateľ okrem toho úrad, pracovníka alebo zástupcu v členskom štáte, v ktorom je predložená žiadosť o schválenie, a ak sa títo líšia od úradu, pracovníka alebo zástupcu v spravodajskom členskom štáte vymenovanom Komisiou, musí byť uvedený tiež názov a adresa miestneho úradu, pracovníka alebo zástupcu, ako aj meno, funkcia, číslo telefónu a faxu príslušnej kontaktnej osoby.

1.2. Výrobca (názov a adresa vrátane umiestnenia závodu)

Musí byť uvedené meno a adresa výrobcu alebo výrobcov účinnej látky, ako aj názov a adresa každého z výrobných závodov, v ktorých sa účinná látka vyrába. Ďalej musí byť uvedené kontaktné miesto (pokiaľ možno centrálne kontaktné miesto, pri ktorom sa uvedie názov, číslo telefónu a faxu) na poskytovanie aktuálnych informácií a odpovedí na prípadné otázky týkajúce sa výrobnej technológie, spracovania a akosti produktu (prípadne vrátane jednotlivých šarží). Ak po schválení účinných látok nastanú zmeny v umiestnení alebo v počte výrobcov, musia sa požadované informácie znovu oznámiť Komisii a členským štátom.

1.3. Bežný názov navrhnutý alebo prijatý ISO a synonymá

Musí byť uvedený bežný názov podľa ISO alebo navrhnutý bežný názov podľa ISO, prípadne ďalšie navrhnuté alebo prijaté bežné názvy (synonymá) vrátane názvu príslušnej inštitúcie zodpovednej za názvoslovie.

1.4. Chemický názov (názvoslovie IUPAC a CA)

Musí sa uviesť chemický názov, ako je uvedený v prílohe VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (5), alebo v prípade, že nie je zahrnutý v uvedenom nariadení, názov podľa názvoslovia IUPAC a CA.

1.5. Číslo(-a) vývojového kódu výrobcu

Musia sa nahlásiť kódové čísla používané v priebehu vývojových prác na identifikáciu účinnej látky, prípadne prípravkov obsahujúcich účinnú látku. Pri každom nahlásenom kódovom čísle musí byť uvedený materiál, na ktorý sa vzťahuje, obdobie, počas ktorého sa číslo používalo, a členské štáty alebo iné krajiny, v ktorých sa používalo a sa používa.

1.6. Čísla CAS, ES a CIPAC (ak sú k dispozícii)

Musia sa nahlásiť čísla Chemical Abstracts, ES (Einecs alebo ELINCS) a CIPAC – ak existujú.

1.7. Molekulový a štruktúrny vzorec, molekulová hmotnosť

Musí byť uvedený molekulový vzorec, molekulová hmotnosť a štruktúrny vzorec účinnej látky, prípadne štruktúrny vzorec každého zo stereo- a optických izomérov prítomných v účinnej látke.

1.8. Výrobná metóda (postup syntézy) účinnej látky

Pre každý z výrobných závodov musí byť uvedená metóda výroby, t. j. identifikácie východiskových materiálov, použité chemické postupy a identita vedľajších produktov a nečistôt prítomných v konečnom produkte. Vo všeobecnosti sa nevyžadujú informácie o procesnom inžinierstve.

Ak sa poskytnuté informácie týkajú pilotného závodného výrobného systému, musia byť požadované informácie poskytnuté znovu po ustálení priemyselných výrobných metód a postupov.

1.9. Špecifikácia čistoty účinnej látky v g/kg

Musí sa nahlásiť minimálny obsah čistej účinnej látky (okrem inaktívnych izomérov) v g/kg vo vyrobenom materiáli použitom na výrobu prípravkov.

V prípade, že sa poskytnuté informácie týkajú pilotného závodného výrobného systému, požadované informácie sa musia Komisii a členským štátom poskytnúť opäť, a to po ustálení priemyselných výrobných metód a postupov vtedy, keď výrobné zmeny vedú k zmene špecifikácie čistoty.

1.10. Totožnosť izomérov, nečistôt a prísad (napr. stabilizátorov) spoločne so štruktúrnym vzorcom a obsahom vyjadreným v g/kg

Musí sa uviesť maximálny obsah inaktívnych izomérov v g/kg a prípadne aj pomer obsahu izomérov/diastereoizomérov. Okrem toho sa musí uviesť maximálny obsah každej z ďalších zložiek iných ako prísad vyjadrený v g/kg vrátane vedľajších produktov a nečistôt. V prípade prísad sa musí uviesť obsah v g/kg.

Pri každej zložke prítomnej v množstve 1 g/kg alebo väčšom sa musí v prípade potreby uviesť:

— chemický názov podľa názvosloví IUPAC a CA,

— bežný názov podľa ISO alebo navrhnutý bežný názov, ak je k dispozícii,

— číslo CAS, ES (Einecs alebo ELINCS) a CIPAC, ak sú k dispozícii,

— molekulový a štruktúrny vzorec,

— molekulová hmotnosť a

— maximálny obsah v g/kg.

Ak je výrobný postup takého charakteru, že v účinnej látke by mohli byť prítomné nečistoty a vedľajšie produkty, ktoré sú obzvlášť nežiaduce pre svoje toxikologické a ekotoxikologické vlastnosti alebo vlastnosti týkajúce sa životného prostredia, musí byť stanovený a nahlásený obsah každej takej zlúčeniny. V týchto prípadoch sa musia nahlásiť pre každú z príslušných zlúčenín použité analytické metódy a medze určenia, ktoré musia byť dostatočne nízke. Navyše sa musia v prípade potreby poskytnúť tieto informácie:

— chemický názov podľa názvosloví IUPAC a CA,

— bežný názov podľa ISO alebo navrhnutý bežný názov, ak je k dispozícii,

— číslo CAS, ES (Einecs alebo ELINCS) a CIPAC, ak sú k dispozícii,

— molekulový a štruktúrny vzorec,

— molekulová hmotnosť a

— maximálny obsah v g/kg.

V prípade, že sa poskytnuté informácie týkajú pilotného závodného výrobného systému, požadované informácie sa musia poskytnúť opäť, a to po ustálení priemyselných výrobných metód a postupov vtedy, keď výrobné zmeny vedú k zmene špecifikácie čistoty.

Ak nie je na základe poskytnutých informácií možné presne identifikovať nejakú zložku, napr. kondenzáty, musia sa uviesť podrobné informácie o zložení každej takej zložky.

Musia sa tiež uviesť obchodné názvy zložiek pridaných k účinnej látke pred výrobou konečného prípravku s cieľom udržania jeho stability a uľahčenia manipulácie s ním. Navyše sa v prípade potreby musia k takýmto prísadám uviesť tieto informácie:

— chemický názov podľa názvosloví IUPAC a CA,

— bežný názov podľa ISO alebo navrhnutý bežný názov, ak je k dispozícii,

— číslo CAS, ES (Einecs alebo ELINCS) a CIPAC, ak sú k dispozícii,

— molekulový a štruktúrny vzorec,

— molekulová hmotnosť a

— maximálny obsah v g/kg.

Keď sú pridané zložky iné ako účinná látka a iné ako nečistoty plynúce z výrobného postupu, musí byť uvedená funkcia zložky (prísady):

— odpeňovač,

— prostriedok proti zamrznutiu,

— spojivo,

— stabilizátor,

— pufer,

— dispergátor,

— iná (špecifikovať).

1.11. Analytický profil výrobných šarží

Pri reprezentatívnych vzorkách účinnej látky sa musia podľa potreby vykonať analýzy obsahu čistej účinnej látky, inaktívnych izomérov, nečistôt a prísad. Nahlásené výsledky analýz musia obsahovať kvantitatívne údaje o obsahu vyjadrenom v g/kg pre všetky zložky prítomné v množstve väčšom ako 1 g/kg a obvykle postihujú najmenej 98 % analyzovaného materiálu. Musí byť stanovený a nahlásený skutočný obsah zložiek, ktoré sú zvlášť nežiaduce pre svoje toxikologické a ekotoxikologické vlastnosti alebo vlastnosti týkajúce sa životného prostredia. Nahlásené údaje musia zahŕňať výsledky analýz jednotlivých vzoriek a súhrn uvedených údajov a musia podľa potreby zahŕňať najnižší alebo najvyšší a typický obsah každej z príslušných zložiek.

Ak bola účinná látka vyrobená v rôznych závodoch, musí byť táto informácia uvedená pre každý závod zvlášť.

Okrem toho sa musia vzorky účinnej látky vyrobenej v laboratórnych podmienkach alebo v rámci pilotného závodného výrobného systému v prípade potreby (a pokiaľ sú k dispozícii) podrobiť analýze, ak bol tento materiál použitý na generovanie toxikologických alebo ekotoxikologických údajov.

2. Fyzikálne a chemické vlastnosti účinnej látky

i) Poskytnuté informácie musia obsahovať opis fyzikálnych a chemických vlastností účinných látok a spoločne s príslušnými informáciami musia slúžiť na ich charakterizáciu. Poskytnuté informácie musia najmä umožniť: — identifikáciu fyzikálnych, chemických a technických rizík súvisiacich s účinnými látkami, — klasifikáciu účinnej látky s ohľadom na jej rizikovosť, — stanovenie primeraných obmedzení a podmienok na schvaľovanie a — voľbu primeraných výstražných a bezpečnostných upozornení. Uvedené informácie a údaje sa požadujú pre všetky účinné látky, ak to nie je špecifikované inak.

ii) Poskytnuté informácie spolu s informáciami poskytnutými v súvislosti s príslušnými prípravkami musia umožniť identifikáciu fyzikálnych, chemických a technických rizík spojených s prípravkami, musia umožniť klasifikáciu prípravkov, ako aj konštatovanie, že prípravky možno použiť bez zvláštnych ťažkostí a že pri zohľadnení odporúčaného spôsobu ich použitia je vystavenie ľudí, zvierat a životného prostredia zredukované na minimum.

iii) Musí byť uvedené, do akej miery spĺňajú účinné látky, v súvislosti s ktorými bola podaná žiadosť o schválenie, príslušné špecifikácie FAO. Odchýlky od špecifikácií FAO musia byť podrobne opísané a odôvodnené.

iv) V určitých špecifikovaných prípadoch sa musia testy vykonať s použitím prečistenej účinnej látky určitej špecifikácie. V takýchto prípadoch sa musia nahlásiť zásady metódy (metód) purifikácie. Musí sa nahlásiť čistota takéhoto testovacieho materiálu, ktorá musí byť čo najvyššia pri použití najlepšej dostupnej technológie. V prípadoch, keď dosiahnutý stupeň čistoty je menší než 980 g/kg, musí sa poskytnúť detailné odôvodnenie. Takýmto odôvodnením sa musí preukázať, že boli vyčerpané všetky technicky vykonateľné a prijateľné možnosti na výrobu čistej účinnej látky.

2.1. Bod topenia a bod varu

2.1.1. Bod topenia alebo prípadne bod zmrazenia, alebo bod tuhnutia prečistenej účinnej látky musí byť stanovený a nahlásený v súlade s metódou A1 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Merania sa vykonávajú až do teploty 360 °C.

2.1.2. Podľa potreby sa musí stanoviť a nahlásiť bod varu prečistenej účinnej látky v súlade s metódou A2 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Merania sa vykonávajú až do teploty 360 °C.

2.1.3. Ak nemožno stanoviť bod topenia a/alebo bod varu kvôli dekompozícii alebo sublimácii, musí sa nahlásiť teplota, pri ktorej dochádza k dekompozícii alebo sublimácii.

2.2. Relatívna hustota

V prípade účinných látok, ktoré sú kvapalinami alebo pevnými látkami, musí byť stanovená a nahlásená relatívna hustota prečistenej účinnej látky v súlade s metódou A3 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008.

2.3. Tlak pary (v Pa), prchavosť (napr. Henryho konštanta)

2.3.1. Musí sa nahlásiť tlak pary prečistenej účinnej látky v súlade s metódou A4 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Ak je tlak pary nižší ako 10–5 Pa, tlak pary pri 20 °C alebo 25 °C sa môže stanoviť odhadom z krivky tlaku pary.

2.3.2. V prípade účinných látok, ktoré sú pevnými látkami alebo kvapalinami, musí byť prchavosť (Henryho konštanta) prečistenej účinnej látky stanovená alebo vypočítaná na základe jej rozpustnosti vo vode a tlaku pary a musí sa nahlásiť (v Pa × m3 × mol –1).

2.4. Vzhľad (fyzikálny stav, farba a vôňa, ak sú známe)

2.4.1. Musí byť uvedený opis farby, ak má látka farbu, ako aj fyzikálny stav tak technickej účinnej látky, ako aj prečistenej účinnej látky.

2.4.2. Musí sa nahlásiť opis akejkoľvek vône/akéhokoľvek zápachu spojenej(-ého) s technickou účinnou látkou a prečistenou účinnou látkou, ktorá(-ý) bola/bol zaznamenaná(-ý) pri manipulácii s materiálmi v laboratóriách alebo vo výrobných závodoch.

2.5. Spektrá (UV/VIS, IR, NMR, MS), molekulárna extinkcia pri príslušných vlnových dĺžkach

2.5.1. Musia byť určené a nahlásené tieto spektrá vrátane tabuliek charakteristických signálov nevyhnutných na interpretáciu spektier: ultrafialové/viditeľné (UV/VIS), infračervené (IR), nukleárna magnetická rezonancia (NMR) a hmotnostné spektrum (MS) prečistenej účinnej látky a molekulárna extinkcia pri príslušných vlnových dĺžkach.

Musia byť určené a nahlásené vlnové dĺžky, pri ktorých dochádza k molekulárnej extinkcii v UV/viditeľnej oblasti, a prípadne musí byť uvedené, pri ktorých vlnových dĺžkach nad 290 nm dochádza k najväčšej absorpcii.

V prípade účinných látok pozostávajúcich z optických izomérov musí byť zmeraná a nahlásená ich optická čistota.

2.5.2. Musia byť určené a nahlásené absorpčné spektrá v UV/viditeľnej oblasti, IR, NMR a MS spektrá, ak sú nevyhnutné na identifikáciu nečistôt považovaných za významné z toxikologického, ekotoxikologického alebo environmentálneho hľadiska.

2.6. Rozpustnosť vo vode vrátane vplyvu pH (od 4 do 10) na rozpustnosť

Musí sa určiť a nahlásiť rozpustnosť prečistených účinných látok vo vode pri atmosférickom tlaku v súlade s metódou A6 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Toto určenie rozpustnosti vo vode musí byť vykonané v neutrálnom prostredí (t. j. v destilovanej vode v rovnovážnom stave s atmosférickým oxidom uhličitým). Ak je účinná látka schopná tvoriť ióny, rozpustnosť vody sa musí určiť aj v kyslom prostredí (rozsah pH 4 až 6) a v alkalickom prostredí (rozsah pH 8 až 10) a tieto údaje sa musia takisto nahlásiť. Ak je stabilita účinnej látky vo vodných médiách taká, že rozpustnosť vo vode nemožno stanoviť, musí sa poskytnúť odôvodnenie založené na údajoch z testovania.

2.7. Rozpustnosť v organických rozpúšťadlách

Musí byť stanovená a nahlásená rozpustnosť technických účinných látok v týchto organických rozpúšťadlách pri teplote 15 °C až 25 °C, ak je nižšia ako 250 g/kg; použitá teplota musí byť špecifikovaná:

— alifatický uhľovodík: prednostne n-heptán,

— aromatický uhľovodík: prednostne xylén,

— halogénovaný uhľovodík: prednostne 1,2-dichlóretán,

— alkohol: prednostne metanol alebo izopropylalkohol,

— ketón: prednostne acetón,

— ester: prednostne octan etylnatý (etylacetát).

Ak nie je pre konkrétnu účinnú látku vhodné jedno alebo viacero z týchto rozpúšťadiel (napr. reaguje s testovacím materiálom), možno namiesto nich použiť náhradné rozpúšťadlá. V takýchto prípadoch musí byť voľba odôvodnená z hľadiska ich štruktúry a polarity.

2.8. Rozdeľovací koeficient n-oktanol/voda vrátane vplyvu pH (4 až 10)

Musí sa stanoviť a nahlásiť rozdeľovací koeficient n-oktanol/voda prečistenej účinnej látky v súlade s metódou A8 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Ak je látka kyslej alebo zásaditej povahy, čo je definované jej hodnotou pKa (< 12 pre kyseliny, > 2 pre zásady), musí sa preskúmať vplyv pH (4 až 10).

2.9. Stabilita vo vode, rýchlosť hydrolýzy, fotochemická degradácia, kvantový výťažok a identita produktu(-ov) rozkladu, disociačná konštanta vrátane vplyvu pH (4 až 9)

2.9.1. Rýchlosť hydrolýzy prečistených účinných látok (obvykle účinné látky označené rádioaktívnym izotopom, čistota > 95 %) pre každú z hodnôt pH 4, 7 a 9 pri sterilných podmienkach pri neprítomnosti svetla musí byť určená a nahlásená v súlade s metódou C 7 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008. Pri látkach s nízkou rýchlosťou hydrolýzy možno rýchlosť určiť pri 50 °C alebo pri inej vhodnej teplote.

Ak je pri 50 °C pozorovaná degradácia, musí sa určiť rýchlosť degradácie pri inej teplote a musí byť zostrojená krivka Arrheniovej závislosti, aby bolo možné vykonať odhad hydrolýzy pri 20 °C. Musí byť nahlásená identita vytvorených produktov hydrolýzy a odpozorovaná rýchlostná konštanta. Musí byť nahlásený tiež odhad hodnoty DT50.

2.9.2. Pri zlúčeninách s molekulárnym (dekadickým) absorpčným koeficientom (ε) > 10 (1 × mol–1 × cm–1) pri vlnovej dĺžke λ ≥ 290 nm musí byť určená a nahlásená priama fototransformácia prečistenej účinnej látky, obvykle označenej rádioaktívnym izotopom, v prečistenej (napr. destilovanej) vode pri 20 °C až 25 °C pri použití umelého svetla a pri sterilných podmienkach, v prípade potreby pri použití solubilizátoru. Ako solubilizátor alebo spolurozpúšťadlo nesmú byť použité senzibilizátory, ako napr. acetón. Zdroj svetla musí simulovať slnečné svetlo a musí byť vybavený filtrami na odfiltrovanie časti spektra s vlnovou dĺžkou λ < 290 nm. Musí sa nahlásiť totožnosť produktov rozkladu, ktoré sa vytvoria v priebehu štúdie a ktoré sú kedykoľvek v priebehu štúdie prítomné v množstvách ≥ 10 % pridanej účinnej látky, hmotnostná bilancia minimálne 90 % použitej rádioaktivity a fotochemický polčas.

2.9.3. V prípade, že je nevyhnutné skúmať priamu fototransformáciu, musí byť určený a nahlásený kvantový výťažok priamej fotodegradácie vo vode, spoločne s výpočtami na odhad teoretického polčasu účinnej látky v hornej vrstve vodných systémov a skutočný polčas látky.

Metóda je opísaná v Revidovaných usmerneniach FAO týkajúcich sa environmentálnych kritérií na registráciu pesticídov (FAO Revised Guidelines on Environmental Criteria for the Registration of Pesticides) (6).

2.9.4. Ak dochádza k disociácii vo vode, musí byť v súlade s usmernením OECD 112 na testovanie určená a nahlásená disociačná konštanta/disociačné konštanty (hodnoty pKa) prečistenej účinnej látky. Musí byť nahlásená totožnosť vytvorených produktov disociácie založená na teoretických úvahách. Ak je účinnou látkou soľ, musí byť uvedená hodnota pKa účinnej formy.

2.10. Stabilita na vzduchu, fotochemická degradácia, totožnosť produktu(-ov) rozkladu

Musí byť predložený odhad fotochemickej oxidatívnej degradácie (nepriamej fototransformácie) účinnej látky.

2.11. Horľavosť vrátane samozápalnosti

2.11.1. Horľavosť technických účinných látok, ktoré sú pevnými alebo plynnými látkami alebo látkami uvoľňujúcimi vysokohorľavé plyny, musí byť určená a nahlásená v súlade s metódou A10, A11, príp. A12, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 440/2008.

2.11.2. Samozápalnosť technických účinných látok musí byť určená a nahlásená v súlade s metódou A15, príp. A16, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 440/2008, a/alebo v súlade s testom UN-Bowes-Cameron-Cage-Test (Odporúčanie OSN týkajúce sa prepravy nebezpečného tovaru, kapitola 14, č. 14.3.4).

2.12. Teplota vzplanutia

Bod vzplanutia technických účinných látok s teplotou topenia nižšou ako 40 °C musí byť určený a nahlásený v súlade s metódou A9 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008; používajú sa len metódy uzavretého téglika.

2.13. Výbušnosť

Musí sa podľa potreby určiť a nahlásiť výbušnosť technických účinných látok v súlade s metódou A14 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008.

2.14. Povrchové napätie

Musí sa určiť a nahlásiť povrchové napätie v súlade s metódou A5 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008.

2.15. Oxidačné vlastnosti

Oxidačné vlastnosti technických účinných látok sa musia určiť a nahlásiť v súlade s metódou A17 stanovenou v nariadení (ES) č. 440/2008 okrem prípadov, keď možno zo skúmania štruktúrneho vzorca bez dôvodnej pochybnosti konštatovať, že účinná látka nie je schopná exotermicky reagovať s horľavým materiálom. V takýchto prípadoch je postačujúce poskytnúť uvedenú informáciu ako odôvodnenie, prečo neboli stanovené oxidačné vlastnosti účinnej látky.

3. Ďalšie informácie o účinnej látke

i) Poskytnuté informácie musia zahŕňať opis toho, na aké účely sa prípravky obsahujúce účinnú látku používajú alebo majú používať, a dávkovanie a spôsob ich použitia alebo ich navrhnutého použitia.

ii) Poskytnuté informácie musia zahŕňať špecifikáciu obvyklých metód a bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú dodržať pri manipulácii, skladovaní a preprave účinnej látky.

iii) Predložené štúdie, údaje a informácie spoločne s inými príslušnými štúdiami, údajmi a informáciami musia zahŕňať špecifikáciu, ako aj odôvodnenie metód a bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú dodržať v prípade požiaru. Na základe chemickej štruktúry a chemických a fyzikálnych vlastností účinnej látky sa vykonáva odhad týkajúci sa možných spalín v prípade požiaru.

iv) Prostredníctvom predložených štúdií, údajov a informácií spoločne s inými príslušnými štúdiami, údajmi a informáciami sa musí preukázať vhodnosť opatrení navrhnutých pre mimoriadne situácie.

v) Uvedené informácie a údaje sú požadované pre všetky účinné látky, ak to nie je špecifikované inak.

3.1. Pôsobenie napr. ako fungicíd, herbicíd, insekticíd, repelentu, rastového regulátora

Je nutné vymedziť pôsobenie spomedzi týchto možností:

— akaricíd,

— baktericíd,

— fungicíd,

— herbicíd,

— insekticíd,

— moluskocíd,

— nematocíd,

— regulátora rastu rastlín,

— repelentu,

— rodenticíd,

— semiochemikálie,

— talpicíd,

— viricíd,

— iné (musí byť špecifikované).

3.2. Účinky na škodlivé organizmy, napr. kontaktný jed, inhalačný jed, žalúdočný jed, fungitoxický účinok atď., systémový alebo nesystémový v rastlinách

3.2.1. Musí byť uvedený spôsob účinkov na škodlivé organizmy:

— dotykový účinok,

— orálny účinok,

— inhalačný účinok,

— fungitoxický účinok,

— fungistatický účinok,

— desikant,

— inhibítor reprodukcie,

— iné (musí byť špecifikované).

3.2.2. Musí byť uvedené, či je účinná látka v rastlinách translokovaná, alebo nie je, prípadne či je táto translokácia apoplastická, symplastická, alebo oboje.

3.3. Predpokladaná oblasť použitia, napr. pole, plodiny v chránenom prostredí (napr. skleník, fóliovník), sklad rastlinných produktov, záhradkárstvo

Existujúcu a navrhovanú oblasť použitia (oblasti použitia) pre prípravky obsahujúce účinnú látku je nutné vymedziť spomedzi týchto možností:

— poľné použitie, ako je poľnohospodárstvo, záhradníctvo, lesníctvo a vinohradníctvo,

— plodiny v chránenom prostredí (napr. skleník, fóliovník),

— okrasná zeleň,

— kontrola buriny na neobrábaných plochách,

— záhradkárstvo,

— izbové rastliny,

— skladovanie rastlinných produktov,

— iné (špecifikujte).

3.4. Regulované škodlivé organizmy a chránené alebo ošetrované plodiny alebo produkty

3.4.1. Musia byť poskytnuté podrobné údaje o existujúcom alebo zamýšľanom použití, pokiaľ ide o ošetrované, príp. chránené plodiny, skupiny plodín, rastliny alebo rastlinné produkty.

3.4.2. V prípade potreby sa musia poskytnúť podrobné údaje o škodlivých organizmoch, proti ktorým je ochrana zameraná.

3.4.3. V prípade potreby sa musia nahlásiť dosiahnuté účinky, napr. potlačenie klíčenia, spomalenie zretia, skrátenie dĺžky stopky, zvýšenie plodnosti atď.

3.5. Spôsob účinku

3.5.1. V rozsahu, v akom je známy, musí byť uvedený spôsob pôsobenia účinnej látky, pokiaľ ide o biochemický a fyziologický mechanizmus (mechanizmy) a biochemickú cestu (biochemické cesty). Musia sa nahlásiť výsledky príslušných experimentálnych štúdií, ak sú dostupné.

3.5.2. Keď je známe, že ak má dôjsť k zamýšľanému účinku, musí po aplikácii alebo použití prípravkov obsahujúcich účinnú látku dôjsť k premene účinnej látky na metabolit alebo produkt degradácie, musia byť podľa potreby o účinnom metabolite alebo produkte degradácie uvedené nasledujúce informácie s odkazom na informácie poskytnuté v súvislosti s odsekmi 5.6, 5.11, 6.1, 6.2, 6.7, 7.1, 7.2 a 9 a vychádzajúc z nich:

— chemický názov podľa názvosloví IUPAC a CA,

— bežný názov podľa ISO alebo navrhnutý bežný názov,

— čísla CAS, ES (Einecs alebo ELINCS) a CIPAC, ak sú k dispozícii,

— empirický a štruktúrny vzorec a

— molekulová hmotnosť.

3.5.3. Musia byť poskytnuté dostupné informácie o tvorbe aktívnych metabolitov a produktov degradácie zahŕňajúce:

— procesy, mechanizmy a reakcie,

— kinetické parametre a ďalšie údaje týkajúce sa rýchlosti premeny, a ak je známa, rýchlosť určujúci krok,

— faktory prostredia a ďalšie faktory, ktoré ovplyvňujú rýchlosť a rozsah premeny.

3.6. Informácie o výskyte alebo možnom výskyte vývoja rezistencie a o vhodných stratégiách riadenia

Musia byť poskytnuté informácie o možnom výskyte vývoja rezistencie alebo previazanej rezistencie, ak sú dostupné.

3.7. Odporúčané metódy a bezpečnostné opatrenia týkajúce sa manipulácie, skladovania, prepravy alebo požiaru

Pre všetky účinné látky musia byť poskytnuté karty bezpečnostných údajov v zmysle článku 31 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (7).

3.8. Postupy likvidácie alebo dekontaminácie

3.8.1. Riadené spaľovanie

V mnohých prípadoch je prednostným alebo jediným prostriedkom pre bezpečnú likvidáciu účinných látok, kontaminovaných materiálov alebo kontaminovaných obalov riadené spaľovanie v licencovaných spaľovniach.

Ak je obsah halogénov v účinnej látke vyšší než 60 %, musí byť nahlásené pyrolytické správanie účinnej látky za riadených podmienok (vrátane prípadného prívodu kyslíka a definovaného času zotrvania) pri 800 °C a obsah polyhalogénovaných dibenzo-p-dioxínov a dibenzofuranov v produktoch pyrolýzy. Žiadosť musí obsahovať podrobný návod na bezpečnú likvidáciu.

3.8.2. Iné

Ak sú navrhnuté iné metódy na likvidáciu účinnej látky, kontaminovaných obalov a kontaminovaných materiálov, musia byť presne opísané. O takýchto metódach musia byť poskytnuté údaje na stanovenie ich účinnosti a bezpečnosti.

3.9. Pohotovostné opatrenia v prípade nehody

Musia byť uvedené postupy dekontaminácie vody v prípade nehody.

4. Analytické metódy

Úvod

Ustanovenia tohto oddielu zahŕňajú iba analytické metódy požadované v rámci poregistračnej kontroly a na účely monitorovania.

Pri analytických metódach použitých na generovanie údajov požadovaných v tomto nariadení alebo na iné účely musí žiadateľ odôvodniť výber použitej metódy; v prípade potreby budú pre takéto metódy vytvorené zvláštne usmernenia na základe rovnakých požiadaviek, aké sú vymedzené pre metódy poregistračnej kontroly a na účely monitorovania.

Musí byť predložený opis metód, ktorý musí obsahovať podrobné údaje o použitom vybavení, použitých materiáloch a podmienkach.

Pokiaľ je to prakticky možné, musia byť tieto metódy čo najjednoduchšie, musia vyžadovať čo najmenšie náklady a bežné dostupné vybavenie.

Pre tento oddiel platia tieto definície:

Nečistoty, metabolity, príslušné metabolity v zmysle vymedzenia pojmov stanoveného v nariadení (ES) č. 1107/2009 Relevantné nečistoty nečistoty toxickej a/alebo ekotoxickej alebo environmentálnej povahy Významné nečistoty nečistoty s obsahom ≥ 1 g/kg v technickej účinnej látke

Na vyžiadanie sa musia poskytnúť tieto vzorky:

i) analytické štandardy čistej účinnej látky;

ii) vzorky technickej účinnej látky;

iii) analytické štandardy príslušných metabolitov a všetkých ďalších zložiek zahrnutých do definície rezíduí;

iv) vzorky referenčných látok pre relevantné nečistoty, ak sú k dispozícii.

4.1. Metódy analýzy technickej účinnej látky

Pre tento bod platí toto vymedzenie pojmov:

i) Špecifickosť

Špecifickosť je schopnosť metódy rozlíšiť meranú analyzovanú látku od ostatných látok.

ii) Linearita

Linearita je definovaná ako schopnosť metódy získať v rámci určitej škály prijateľnú lineárnu koreláciu medzi výsledkami a koncentráciou analyzovanej látky vo vzorkách.

iii) Presnosť

Presnosť metódy je definovaná ako miera, v ktorej určená hodnota analyzovanej látky vo vzorke zodpovedá prijatej referenčnej hodnote (napr. ISO 5725).

iv) Presnosť

Presnosť je definovaná ako miera zhody medzi nezávislými výsledkami testu získanými za predpísaných podmienok.

Opakovateľnosť: Presnosť za podmienok opakovateľnosti, t. j. podmienok, v ktorých sa nezávislé výsledky testu získajú tou istou metódou na tom istom testovacom materiáli v tom istom laboratóriu tými istými osobami s použitím toho istého vybavenia v krátkych časových intervaloch.

Pre technickú účinnú látku sa nevyžaduje reprodukovateľnosť (pozri definíciu reprodukovateľnosti v ISO 5725).

4.1.1. V dokumentácii predloženej na podporu žiadosti o schválenie sa musí uviesť podrobný opis metód na určenie čistej účinnej látky v technickej účinnej látke. Použiteľnosť existujúcich metód Cipac sa musí nahlásiť.

4.1.2. Takisto sa musia uviesť metódy na určenie významných a/alebo relevantných nečistôt a prísad (napr. stabilizátorov) v technickej účinnej látke.

4.1.3. Špecifickosť, linearita, presnosť a opakovateľnosť

4.1.3.1. Musí sa preukázať a nahlásiť špecifickosť uvedených metód. Okrem toho sa musí určiť rozsah interferencie iných látok prítomných v technickej účinnej látke (napr. izomérov, nečistôt alebo prísad).

Zatiaľ čo sa interferencie spôsobené inými zložkami môžu identifikovať ako systematické chyby v hodnotení presnosti metód navrhnutých na určenie čistej účinnej látky v technickej účinnej látke, pre každú interferenciu, ktorá sa vyskytne a ktorá predstavuje viac ako ± 3 % určeného celkového množstva, sa musí poskytnúť vysvetlenie. Takisto sa musí preukázať v prípade metód na určenie nečistôt stupeň interferencie.

4.1.3.2. Musí sa určiť a nahlásiť príslušný rozsah, v ktorom majú navrhnuté závislosti lineárny charakter. Na určenie čistej účinnej látky musí kalibračný rozsah presahovať (najmenej o 20 %) najvyšší a najnižší nominálny obsah analyzovanej látky v príslušných analytických roztokoch. Dvojité určenie kalibrácie sa musí uskutočniť pri troch alebo viacerých koncentráciách. Alternatívne je prípustných päť koncentrácií, pričom pri každej sa uskutoční jedno meranie. Predložené správy musia obsahovať rovnicu krivky kalibrácie, korelačný koeficient a znázorňujúcu a riadne označenú dokumentáciu z analýzy, napr. chromatogramy.

4.1.3.3. Presnosť sa vyžaduje pri metódach na určenie čistej účinnej látky a významných a/alebo relevantných nečistôt v technickej účinnej látke.

4.1.3.4. Pre opakovateľnosť pri určovaní čistej účinnej látky sa spravidla musí vykonať najmenej päť určení. Príslušná štandardná odchýlka (v % RSD – relative standard deviation) sa musí nahlásiť. Extrémne (vybočené) hodnoty zistené vhodnou metódou (napr. prostredníctvom testu Dixons alebo Grubbs) sa môžu vyradiť. Skutočnosť o vyradení extrémnych hodnôt sa musí jasne uviesť. Musí sa vykonať pokus o možné vysvetlenie príčin výskytu jednotlivých extrémnych (vybočených) hodnôt.

4.2. Metódy na určenie rezíduí

Prostredníctvom metód musí byť možné určiť účinnú látku a/alebo príslušné metabolity. Pre každú metódu a pre každú príslušnú typickú matricu sa musí testom určiť a nahlásiť špecifikácia, presnosť, výťažnosť a medza stanoviteľnosti.

Navrhnuté metódy na zistenie rezíduí sú spravidla metódami na zistenie viacerých rezíduí; štandardná metóda na zistenie viacerých rezíduí sa musí posúdiť a opísať vzhľadom na jej vhodnosť na určovanie rezíduí. V prípadoch, v ktorých navrhnuté metódy na zistenie rezíduí nie sú metódami na zistenie viacerých rezíduí ani nie sú kompatibilné s takýmito metódami, sa musí navrhnúť alternatívna metóda. V prípadoch, v ktorých táto požiadavka vyústi do neúmerného množstva metód pre jednotlivé zlúčeniny, môže byť prijateľná „metóda stanovenia spoločnej funkčnej skupiny“.

Pre tento oddiel platí toto vymedzenie pojmov:

i) Špecifickosť

Špecifickosť je schopnosť metódy rozlíšiť meranú analyzovanú látku od ostatných látok.

ii) Presnosť

Presnosť je definovaná ako miera zhody medzi nezávislými výsledkami testu získanými za predpísaných podmienok.

Opakovateľnosť: Presnosť za podmienok opakovateľnosti, t. j. podmienok, v ktorých sa nezávislé výsledky testu získajú tou istou metódou na tom istom testovacom materiáli v tom istom laboratóriu tými istými osobami s použitím toho istého vybavenia v krátkych časových intervaloch.

Reprodukovateľnosť: Keďže vymedzenie pojmu reprodukovateľnosť v príslušných publikáciách (napr. v ISO 5725) je pre analytické metódy na zistenie rezíduí všeobecne nepoužiteľné, reprodukovateľnosť v kontexte tohto nariadenia sa vymedzuje ako validácia opakovateľnosti stanovenia výťažnosti z reprezentatívnych matríc pri reprezentatívnych koncentračných úrovniach aspoň jedným laboratóriom, ktoré je nezávislé od laboratória, ktoré ako prvé validovalo príslušnú štúdiu (takéto nezávislé laboratórium môže existovať v rámci tej istej spoločnosti) (validácia nezávislým laboratóriom).

iii) Výťažnosť

Percento množstva účinnej látky alebo príslušného metabolitu pôvodne pridaného do vzorky vhodnej matrice, ktorá obsahuje nulovú zistiteľnú hladinu analyzovanej látky.

iv) Medza stanoviteľnosti

Medza stanoviteľnosti (často uvádzaná ako medza kvantifikácie) sa vymedzuje ako najnižšia testovaná koncentrácia, pri ktorej sa dosiahne prijateľná priemerná výťažnosť (zvyčajne je to 70 % až 110 % s relatívnou štandardnou odchýlkou, pokiaľ možno ≤ 20 %; v určitých opodstatnených prípadoch môže byť prijateľná nižšia alebo vyššia priemerná výťažnosť, ako aj vyššie relatívne štandardné odchýlky).

4.2.1. Rezíduá v a/alebo na rastlinách, rastlinných produktoch, potravinách (rastlinného alebo živočíšneho pôvodu), krmivách

Predložené metódy musia byť vhodné na určenie všetkých prvkov obsiahnutých v definícii rezíduí predloženej v súlade s bodmi 6.1 a 6.2, aby členské štáty boli schopné určiť súlad so stanovenými MRL alebo určiť uvoľniteľné rezíduá.

Špecifickosť metód musí umožniť určenie všetkých prvkov obsiahnutých v definícii rezíduí, pričom sa podľa potreby na potvrdenie výsledkov použije dodatočná metóda.

Opakovateľnosť sa musí určiť a nahlásiť. Opakované analytické testované vzorky možno pripraviť z bežnej upravenej terénnej vzorky obsahujúcej vzniknuté rezíduá. Opakované analytické testované vzorky možno alternatívne pripraviť z bežných neošetrených vzoriek s alikvotnými dávkami obohatenými na požadovanú(-é) úroveň (úrovne).

Musia sa nahlásiť výsledky validácie nezávislým laboratóriom.

Musí sa určiť a nahlásiť medza stanoviteľnosti vrátane jednotlivej a priemernej výťažnosti. Prostredníctvom testu sa musí určiť a nahlásiť celková relatívna štandardná odchýlka, ako aj relatívna štandardná odchýlka pre každú úroveň obohatenia.

4.2.2. Rezíduá v pôde

Musia sa predložiť metódy analýzy pôdy na materskú zlúčeninu a/alebo príslušné metabolity.

Špecifickosť metód musí umožniť, aby sa určila materská zlúčenina a/alebo príslušné metabolity, pričom sa v prípade potreby na potvrdenie výsledkov použije dodatočná metóda.

Opakovateľnosť, výťažnosť a medza stanoviteľnosti vrátane jednotlivej a priemernej výťažnosti sa musí určiť a nahlásiť. Prostredníctvom testu sa musí určiť a nahlásiť celková relatívna štandardná odchýlka, ako aj relatívna štandardná odchýlka pre každú úroveň obohatenia.

Navrhnutá medza stanoviteľnosti nesmie prekročiť danú koncentráciu vzhľadom na vystavenie organizmov, pre ktoré látka nie je určená, alebo vzhľadom na fytotoxické účinky. Bežne navrhnutá medza stanoviteľnosti nepresahuje 0,05 mg/kg.

4.2.3. Rezíduá vo vode (vrátane pitnej, podzemnej a povrchovej vody)

Musia sa predložiť metódy na analýzu vody na materskú zlúčeninu a/alebo príslušné metabolity.

Špecifickosť metód musí umožniť, aby sa určila materská zlúčenina a/alebo príslušné metabolity, pričom sa v prípade potreby na potvrdenie výsledkov použije dodatočná metóda.

Opakovateľnosť, výťažnosť a medza stanoviteľnosti vrátane jednotlivej a priemernej výťažnosti sa musí určiť a nahlásiť. Prostredníctvom testu sa musí určiť a nahlásiť celková relatívna štandardná odchýlka, ako aj relatívna štandardná odchýlka pre každú úroveň obohatenia.

Navrhnutá medza stanoviteľnosti pre pitnú vodu nesmie prekročiť 0,1 μg/l. Navrhnutá medza stanoviteľnosti pre povrchovú vodu nesmie prekročiť koncentráciu, ktorá má vplyv na necieľové organizmy a ktorá sa v súlade s požiadavkami prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 546/2011 (8) považuje za neprijateľnú.

4.2.4. Rezíduá v ovzduší

Musia sa predložiť metódy analýzy účinnej látky a/alebo príslušných metabolitov vo vzduchu, ktoré sa vytvorili počas aplikácie alebo krátko po nej, pokiaľ nemožno dokázať, že vystavenie osôb aplikujúcich prípravok, pracovníkov alebo náhodne prítomných osôb je nepravdepodobné.

Špecifickosť metód musí umožniť, aby sa určila materská zlúčenina a/alebo príslušné metabolity, pričom sa v prípade potreby na potvrdenie výsledkov použije dodatočná metóda.

Opakovateľnosť, výťažnosť a medza stanoviteľnosti vrátane jednotlivej a priemernej výťažnosti sa musí určiť a nahlásiť. Prostredníctvom testu sa musí určiť a nahlásiť celková relatívna štandardná odchýlka, ako aj relatívna štandardná odchýlka pre každú úroveň obohatenia.

Navrhnutá medza stanoviteľnosti musí zohľadniť príslušné hraničné hodnoty vo vzťahu k zdraviu alebo príslušné úrovne vystavenia.

4.2.5. Rezíduá v telesných tekutinách a tkanivách

Ak je účinná látka klasifikovaná ako toxická alebo vysokotoxická, musia sa predložiť vhodné analytické metódy.

Špecifickosť metód musí umožniť, aby sa určila materská zlúčenina a/alebo príslušné metabolity, pričom sa v prípade potreby na potvrdenie výsledkov použije dodatočná metóda.

Opakovateľnosť, výťažnosť a medza stanoviteľnosti vrátane jednotlivej a priemernej výťažnosti sa musí určiť a nahlásiť. Prostredníctvom testu sa musí určiť a nahlásiť celková relatívna štandardná odchýlka, ako aj relatívna štandardná odchýlka pre každú úroveň obohatenia.

5. Toxikologické a metabolické štúdie

Úvod

i) Poskytnuté informácie spolu s tými, ktoré boli poskytnuté pre jeden alebo niekoľko prípravkov obsahujúcich účinnú látku, musia stačiť na to, aby bolo možné zhodnotiť riziká pre človeka súvisiace s manipuláciou a používaním prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú účinnú látku, a riziko pre človeka, ktoré vzniká zo stopových rezíduí, ktoré ostávajú v potravinách a vo vode. Okrem toho musia poskytnuté informácie stačiť na to, aby bolo možné: — prijať rozhodnutie o tom, či možno účinnú látku povoliť, alebo nie, — špecifikovať primerané podmienky alebo obmedzenia, ktoré majú byť súčasťou akéhokoľvek povolenia, — klasifikovať účinnú látku z hľadiska rizík, aké predstavuje, — stanoviť príslušnú hladinu prijateľného denného príjmu (ADI – acceptable daily intake) pre človeka, — stanoviť prijateľnú(-é) úroveň(-ne) vystavenia osôb aplikujúcich prípravok (AOEL – acceptable operator exposure level), — určiť piktogramy, signálne slová a príslušné výstražné a bezpečnostné upozornenia, ktoré sa majú uviesť na balení (nádobách) v záujme ochrany ľudí, zvierat a životného prostredia, — určiť príslušné opatrenia prvej pomoci, ako aj vhodné diagnostické a terapeutické opatrenia, ktoré treba dodržiavať v prípade otravy človeka, a — umožniť zhodnotenie, pokiaľ ide o povahu a rozsah rizík pre človeka, zvieratá (ktoré človek bežne kŕmi a chová alebo konzumuje) a riziká pre ostatné necieľové druhy stavovcov.

ii) Je potrebné preskúmať a nahlásiť všetky potenciálne škodlivé účinky zistené počas rutinných toxikologických vyšetrení (vrátane účinkov na orgány a osobitné systémy, ako je imunotoxicita a neurotoxicita) a realizovať takéto doplňujúce štúdie, ktoré môžu byť potrebné na preskúmanie pravdepodobného príslušného mechanizmu, aby sa stanovili úrovne vystavenia, pri ktorých sa nepozorujú žiadne škodlivé účinky (NOAEL – no observed adverse effect levels), a aby sa zhodnotil význam týchto účinkov, a podať o nich správu. Musia sa nahlásiť všetky dostupné biologické údaje a informácie, ktoré sú dôležité na posúdenie toxikologického profilu testovanej látky.

iii) V súvislosti s tým, aký vplyv môžu mať nečistoty na toxikologické správanie, je podstatné, aby sa v každej predkladanej štúdii poskytol podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu, ako je uvedené v bode 1.11 časti A. Pri testoch by sa mala použiť účinná látka s takou špecifikáciou, aká sa má používať pri výrobe prípravkov, ktoré sa majú povoliť, okrem prípadov, keď sa vyžaduje alebo je povolený materiál označený rádioaktívnym izotopom.

iv) Keď sa štúdie realizujú s použitím účinnej látky vyrobenej v laboratóriu alebo v rámci pilotného závodného výrobného systému, štúdie sa musia opakovať s použitím technickej účinnej látky na účely toxikologického testovania a hodnotenia, pokiaľ nemožno potvrdiť, že použitý testovací materiál je v podstate ten istý. V prípade neistoty sa musia predložiť vhodné premosťovacie štúdie, ktoré majú slúžiť ako základ rozhodnutia o prípadnej potrebe opakovania štúdií.

v) V prípade štúdií, v ktorých dávkovanie trvá dlhší čas, sa pri dávkovaní prednostne používa len jedna výrobná šarža účinnej látky, ak to jej stabilita povoľuje.

vi) Pri všetkých štúdiách sa musí nahlásiť skutočná dosiahnutá dávka v mg/kg telesnej hmotnosti, ako aj v iných vyhovujúcich jednotkách. Keď sa použije podávanie v strave, testovacia zložka sa musí v strave rovnomerne rozdeliť.

vii) Keď v dôsledku metabolizmu alebo iných procesov v ošetrovaných rastlinách alebo na nich alebo v dôsledku spracúvania ošetrovaných prípravkov obsahuje konečné rezíduum (ktorému budú spotrebitelia alebo pracovníci vystavení v zmysle vymedzenia uvedeného v bode 7.2.3 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 545/2011) látku, ktorá sama osebe nie je účinnou látkou a nie je identifikovaná ako metabolit u cicavcov, bude nevyhnutné realizovať štúdie toxicity na týchto zložkách koncového rezídua, pokiaľ nemožno preukázať, že vystavenie spotrebiteľa alebo pracovníka týmto látkam nepredstavuje podstatné riziko z hľadiska zdravia. Toxikokinetické a metabolické štúdie týkajúce sa metabolitov a produktov degradácie sa uskutočňujú iba vtedy, keď sa výsledky týkajúce sa toxicity metabolitov nedajú vyhodnotiť prostredníctvom dostupných výsledkov týkajúcich sa účinnej látky.

viii) Spôsob podávania testovacej látky závisí od hlavných ciest vystavenia. V prípadoch, keď k vystaveniu dochádza hlavne v plynnej fáze, mohlo by byť vhodnejšie uskutočniť inhalačné štúdie namiesto orálnych.

5.1. Štúdie absorpcie, distribúcie, vylučovania a látkovej premeny u cicavcov

V tejto oblasti sa môžu vyžadovať iba pomerne obmedzené údaje, ako je ďalej opísané, a zúžené iba na jeden testovací druh (spravidla potkan). Tieto údaje môžu poskytnúť informácie užitočné pri príprave a interpretácii následných testov toxicity. Nesmie sa však zabúdať na to, že informácie o medzidruhových rozdieloch môžu byť rozhodujúce pri extrapolácii údajov o zvieratách na človeka a informácie o preniknutí cez kožu, absorpcii, distribúcii, vylučovaní a látkovej premene môžu byť užitočné pri posudzovaní rizika pre osoby aplikujúce prípravok. Nemožno špecifikovať podrobné požiadavky týkajúce sa údajov vo všetkých oblastiach, keďže konkrétne presné požiadavky budú závisieť od výsledkov dosiahnutých pre každú konkrétnu testovaciu látku.

Cieľ testu:

Testy poskytujú dostatočné údaje umožňujúce:

— vyhodnotiť rýchlosť a rozsah absorpcie,

— vyhodnotiť distribúciu v tkanivách, ako aj rýchlosť a rozsah vylučovania testovacej látky a príslušných metabolitov,

— identifikáciu metabolitov a metabolickej cesty.

Rovnako sa skúma aj účinok veľkosti dávky na tieto parametre a to, či sú výsledky odlišné pri jednej dávke a pri opakovaných dávkach.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Musí sa uskutočniť a nahlásiť toxikokinetická štúdia s jednou dávkou na potkanoch (perorálne podávanie) najmenej pri dvoch dávkach rôznej veľkosti, ako aj toxikokinetická štúdia s opakovanou dávkou na potkanoch (perorálne podávanie) pri rovnakej veľkosti dávky. V niektorých prípadoch môže byť potrebné uskutočniť doplňujúce štúdie na iných druhoch (ako sú kozy alebo kurčatá).

Usmernenie na testovanie

Nariadenie (ES) č. 440/2008, metóda B36, toxikokinetika.

5.2. Akútna toxicita

Štúdie, údaje a informácie, ktoré sa majú poskytnúť a vyhodnotiť, musia byť postačujúce na to, aby umožnili identifikovať účinky po jednom vystavení účinnej látke, a najmä zistiť alebo indikovať:

— toxicitu účinnej látky,

— časový priebeh a charakteristiku účinkov s úplnými podrobnými údajmi o zmenách správania a o prípadných závažných patologických zisteniach post mortem,

— kde je to možné, spôsob toxického pôsobenia a

— príslušné nebezpečenstvo spojené s rôznymi cestami vystavenia.

Hoci sa dôraz musí klásť na odhad príslušných rozpätí toxicity, vygenerované informácie musia umožniť aj klasifikáciu účinnej látky v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008. Informácie vygenerované prostredníctvom testovania akútnej toxicity majú mimoriadnu hodnotu pri posudzovaní nebezpečenstiev, ktoré môžu vzniknúť v havarijných situáciách.

5.2.1. Orálna

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Akútna orálna toxicita účinnej látky sa musí vždy nahlásiť.

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.1a alebo B.1b.

5.2.2. Perkutánna

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Akútna perkutánna toxicita účinnej látky sa musí vždy oznamovať.

Usmernenie na testovanie

Musia sa preskúmať lokálne aj systémové účinky. Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.3.

5.2.3. Inhalačná

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Inhalačná toxicita účinnej látky sa musí nahlásiť, keď účinná látka:

— je plyn alebo skvapalnený plyn,

— má sa použiť ako fumigant,

— má byť súčasťou prípravku generujúceho dym, aerosólového prípravku alebo prípravku uvoľňujúceho paru,

— má byť aplikovaná pomocou zariadenia na zahmlievanie,

— má tlak pary > 1 × 10–2 Pa a má byť súčasťou prípravkov, ktoré sa majú používať v uzavretých priestoroch, ako sú sklady alebo skleníky,

— má byť súčasťou prípravkov, ktoré sú práškami obsahujúcimi významný podiel častíc s priemerom < 50 μm (> 1 % na hmotnostný základ), alebo

— má byť súčasťou prípravkov, ktoré sa majú aplikovať takým spôsobom, pri ktorom sa vytvára významný podiel častíc alebo kvapiek s priemerom < 50 μm (> 1 % na hmotnostný základ).

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.2.

5.2.4. Podráždenie kože

Cieľ testu

Testom sa určí potenciál účinnej látky dráždiť kožu vrátane potenciálnej vratnosti pozorovaných účinkov.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Iritácia kože účinnou látkou sa musí stanoviť vždy okrem prípadu, kde je pravdepodobné, ako je to uvedené v usmernení na testovanie, že sa môžu preukázať vážne účinky na kožu alebo že účinky sa dajú vylúčiť.

Usmernenie na testovanie

Test akútnej iritácie kože sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.4.

5.2.5. Podráždenie očí

Cieľ testu

Testom sa určí potenciál účinnej látky dráždiť oči vrátane potenciálnej vratnosti pozorovaných účinkov.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Testy na dráždivosť očí sa musia uskutočniť vždy okrem prípadu, keď je pravdepodobné, ako je to uvedené v usmernení na testovanie, že môže dôjsť k vážnym následkom pre oči.

Usmernenia na testovanie

Akútna iritácia očí sa musí určiť v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.5.

5.2.6. Senzibilizácia pokožky

Cieľ testu

Test poskytne dostatočné informácie na posúdenie potenciálu účinnej látky vyvolať reakcie súvisiace so senzibilizáciou kože.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Test sa musí uskutočniť vždy okrem prípadu, keď je daná látka známa ako senzibilizátor.

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.6.

5.3. Krátkodobá toxicita

Štúdie krátkodobej toxicity musia byť zamerané na poskytovanie informácií týkajúcich sa množstva účinnej látky, ktoré sa môže v podmienkach štúdie tolerovať bez toho, aby sa prejavili jej toxické účinky. Takéto štúdie poskytujú užitočné údaje o rizikách pre tých, ktorí prichádzajú do styku s prípravkami obsahujúcimi účinnú látku a používajú ich. Najmä krátkodobé štúdie umožňujú preniknúť do mechanizmu možného kumulatívneho pôsobenia účinnej látky, ako aj rozpoznať riziká pre pracovníkov, ktorí jej môžu byť intenzívne vystavení. Okrem toho krátkodobé štúdie poskytujú informácie užitočné pre navrhovanie štúdií chronickej toxicity.

Štúdie, údaje a informácie, ktoré sa majú uvádzať a vyhodnocovať, musia stačiť na to, aby umožňovali identifikáciu účinkov po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä na to, aby určili:

— vzťah medzi dávkou a škodlivými účinkami,

— toxicitu účinnej látky a tam, kde je to možné, aj NOAEL,

— prípadne cieľové orgány,

— časový priebeh a charakteristiky účinkov otrávenia s podrobnými údajmi o zmenách v správaní a možných patologických nálezoch post mortem,

— vzniknuté špecifické toxické účinky a patologické zmeny,

— prípadne pretrvanie a vratnosť určitých pozorovaných toxických účinkov po prerušení dávkovania,

— kde je to možné, spôsob toxického pôsobenia a

— príslušné nebezpečenstvo spojené s rôznymi cestami vystavenia.

5.3.1. 28-dňová štúdia s perorálnym podávaním

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Hoci vykonávanie 28-dňových krátkodobých štúdií nie je povinné, tieto môžu poslúžiť ako testy slúžiace na nastavenie dávkovania. Ich realizácia sa musí nahlásiť, pretože tieto výsledky môžu mať osobitný význam pri určovaní adaptívnych odpovedí, ktoré sa nemusia ukázať pri výskumoch chronickej toxicity.

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.7.

5.3.2. 90-dňová štúdia s perorálnym podávaním

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Krátkodobá štúdia toxicity (90 dní) pri orálnom podávaní účinnej látky potkanom, ako aj psom sa musí vždy nahlásiť. Keď existuje dôkaz, že pes je významne citlivejší, a keď je pravdepodobné, že takéto údaje budú mať význam pri extrapolácii získaných výsledkov na človeka, musí sa uskutočniť a nahlásiť 12-mesačná štúdia toxicity na psoch.

Usmernenia na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.26 a B.27, 90–dňový test subchronickej orálnej toxicity pri opakovanom podávaní.

5.3.3. Iné cesty

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Doplňujúce perkutánne štúdie môžu byť užitočné na posúdenie expozície osoby aplikujúcej prípravok.

Pre prchavé látky (tlak pary > 10–2 Pa) sa vyžaduje znalecký posudok, aby sa rozhodlo, či sa krátkodobé štúdie majú uskutočniť expozíciou orálnou cestou alebo inhaláciou.

Usmernenia na testovanie

— 28-dňový dermálny test: príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.9, toxicita po opakovanej dávke (dermálne),

— 90-dňový dermálny test: príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.28, toxicita po opakovanej dávke (dermálne), štúdia subchronickej dermálnej toxicity,

— 28-dňový inhalačný test: príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.8, toxicita po opakovanej dávke (inhalačne),

— 90-dňový inhalačný test: príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.29, štúdia subchronickej inhalačnej toxicity

5.4. Testovanie génotoxicity

Cieľ testu

Tieto štúdie majú význam pre:

— predpovedanie génotoxického potenciálu,

— skorú identifikáciu génotoxických karcinogénov,

— objasnenie mechanizmu pôsobenia niektorých karcinogénov.

Aby sa predišlo reakciám, ktoré sú umelo vyvolanými stavmi testovacieho systému, nesmú sa použiť nadmerné toxické dávky ani pri testoch in vivo, ani pri testoch in vitro na určenie mutagenocity. Takýto prístup sa považuje za všeobecné usmernenie. Je dôležité uplatňovať pružný prístup, pričom sa v závislosti od výkladu výsledkov v každom štádiu testovania použijú prípadne ďalšie testy.

5.4.1. Štúdie in vitro

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Vždy sa musia vykonať testy mutagenity in vitro (bakteriálna skúška na mutáciu génu, skúška na klastogenicitu v bunkách cicavcov a skúška na mutáciu génu v bunkách cicavcov).

Usmernenia na testovanie

Akceptovateľnými usmerneniami na testovanie sú:

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.13/14 – bakteriálny test reverzných mutácií,

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.10 – in vitro test chromozómovej odchýlky u cicavcov,

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.17 – in vitro test chromozómovej odchýlky u cicavcov – in vitro test mutácií génov buniek cicavcov.

5.4.2. Štúdie in vivo na somatických bunkách

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Ak sú všetky výsledky štúdií in vitro negatívne, musí sa urobiť ďalšie testovanie, pričom sa zoberú do úvahy ďalšie dôležité dostupné informácie (vrátane toxikokinetických, toxikodynamických a fyzikálno-chemických údajov a údajov o analogických látkach). Test sa môže urobiť ako štúdia in vivo alebo ako štúdia in vitro, pričom sa využije iným spôsobom metabolizujúci systém, ako sa použil predtým.

Ak je výsledok cytogenetického testu in vitro pozitívny, musí sa vykonať test in vivo, pričom sa použijú somatické bunky (analýza metafázy v kostnej dreni hlodavcov alebo mikronukleový test na hlodavcoch).

Ak sú výsledky jedného z testov génovej mutácie in vitro pozitívne, musí sa urobiť test in vivo, aby sa preskúmala neplánovaná syntéza DNA, alebo sa musí urobiť spot test na myšiach.

Usmernenia na testovanie

Akceptujú sa tieto usmernenia na testovanie:

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.12 – in vivo test mikrojadra erytrocytu u cicavcov,

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.24 – spot test u myší,

— príloha k nariadeniu (ES) č. 440/2008, metóda B.11 – in vivo test chromozómovej odchýlky v kostnej dreni cicavcov.

5.4.3. Štúdie in vivo v zárodočných bunkách

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

V prípade, že ktorýkoľvek výsledok štúdie in vivo na somatických bunkách je pozitívny, môže byť opodstatnený výskum in vivo účinkov v zárodočných bunkách. Potreba uskutočniť tieto testy sa bude musieť zvažovať od prípadu k prípadu, pričom sa zohľadnia informácie o toxikokinéze, použití a o očakávanom vystavení. Boli by potrebné vhodné testy na zistenie interakcie s DNA (ako je test dominantnej letálnej mutácie), aby sa sledoval potenciál zdedených účinkov a prípadne aby sa urobilo kvantitatívne posúdenie dedičných účinkov. Uznáva sa, že vzhľadom na svoju zložitosť by si použitie kvantitatívnych štúdií vyžadovalo riadne opodstatnenie.

5.5. Dlhodobá toxicita a karcinogénnosť

Cieľ testu

Dlhodobé štúdie, ktoré sa uskutočnili a boli nahlásené, musia spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke stačiť na to, aby umožnili identifikáciu účinkov po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä na to, aby:

— určili škodlivé účinky v dôsledku vystavenia účinnej látke,

— prípadne určili cieľové orgány,

— stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou,

— určili zmeny v toxických príznakoch a pozorovaných prejavoch a

— určili NOAEL.

Podobne musia štúdie karcinogénnosti spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke stačiť na posúdenie rizík pre ľudí po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä na to, aby:

— určili škodlivé účinky v dôsledku vystavenia účinnej látke,

— určili druhovú a orgánovú špecifickosť vyvolaných tumorov,

— stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou a

— určili pri negénotixických karcinogénoch maximálnu dávku, ktorá nevyvoláva žiadny škodlivý účinok (prahová dávka).

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Musí sa určiť dlhodobá toxicita a karcinogénnosť všetkých účinných látok. Ak sa za výnimočných okolností vyhlási, že takéto testovanie nie je potrebné, musí byť toto vyhlásenie plne opodstatnené, t. j. že toxikokinetické údaje preukazujú, že nedochádza k absorpcii účinnej látky z čriev, cez kožu ani cez pulmonárny systém.

Testovacie podmienky

Dlhodobá štúdia orálnej toxicity a karcinogénnosti (dva roky) účinnej látky sa musí uskutočniť s použitím potkana ako pokusného druhu; tieto štúdie možno kombinovať.

Štúdia karcinogénnosti účinnej látky sa musí uskutočniť s použitím myši ako pokusného druhu.

Ak sa predpokladá negénotoxický mechanizmus karcinogénnosti, musí sa predložiť náležite odôvodnený prípad podložený príslušnými experimentálnymi údajmi vrátane takých, ktoré sú nevyhnutné na objasnenie možných zapojených mechanizmov.

Zatiaľ čo štandardné referenčné body pre reakcie na ošetrenie sú súčasné kontrolné údaje, historické kontrolné údaje môžu byť nápomocné pri interpretácii konkrétnych štúdií karcinogénnosti. Ak sa historické kontrolné údaje predkladajú, musia byť z rovnakého druhu a kmeňa chovaného za podobných podmienok a mali by pochádzať zo súčasných štúdií. Informácie o historických kontrolných údajoch musia zahŕňať:

— identifikáciu druhu a kmeňa, názov dodávateľa a identifikáciu špecifickej kolónie, ak má dodávateľ viac ako jednu pobočku (na rôznych miestach),

— názov laboratória a dátumy realizácie štúdie,

— opis všeobecných podmienok, za akých sa zvieratá chovali, vrátane typu alebo druhu potravy, a kde je to možné, skonzumované množstvo,

— približný vek (v dňoch) kontrolných zvierat na začiatku štúdie a v čase zabitia alebo uhynutia,

— opis vzorca mortality kontrolnej skupiny pozorovanej v priebehu a na konci štúdie a iné relevantné pozorovania (napr. ochorenia, infekcie),

— názov laboratória a mená vedcov uskutočňujúcich skúmanie, ktorí sú zodpovední za zhromažďovanie a interpretáciu patologických údajov zo štúdie, a

— špecifikáciu povahy tumorov, ktoré sa mohli skombinovať, aby sa získali všetky údaje o výskyte.

Testované dávky vrátane najvyšších testovaných dávok sa musia vyberať na základe výsledkov krátkodobého testovania, a ak je to v čase plánovania príslušných štúdií možné, na základe metabolických a toxikokinetických údajov. Najvyššia hladina dávky pri štúdii karcinogénnosti vyvoláva príznaky minimálnej toxicity, ako je slabé spomalenie naberania telesnej hmotnosti (menej ako 10 %) bez spôsobenia nekrózy tkaniva alebo metabolickej saturácie a bez podstatnej zmeny bežnej dĺžky života kvôli iným účinkom ako tumory. Ak sa dlhodobá štúdia toxicity uskutočňuje samostatne, najvyššie dávkovanie spôsobuje určité príznaky toxicity bez toho, aby spôsobovala nadmernú letalitu. Vyššie dávky zapríčiňujúce nadmernú toxicitu sa nepovažujú za relevantné pre hodnotenie, ktoré sa má uskutočniť.

Pri zhromažďovaní údajov a zostavovaní správ sa nesmú kombinovať údaje o výskyte benígnych a malígnych tumorov, ak neexistuje jasný dôkaz o premene benígnych nádorov na malígne po určitom čase. Podobne sa na účely nahlasovania nesmú kombinovať údaje o nepodobných, navzájom nesúvisiacich tumoroch, či už benígnych, alebo malígnych, ktoré sa vyskytujú v tom istom orgáne. Aby sa zabránilo nedorozumeniam, v názvosloví a pri nahlasovaní údajov o tumoroch sa používa terminológia, ktorú vypracovala Americká spoločnosť toxikologických patológov (9), alebo terminológia použitá v Hannoverskom katalógu tumorov (RENI). Je nutné uviesť, ktorý systém sa použil.

Podstatné je, aby biologický materiál vybraný na histopatologické vyšetrenie zahŕňal materiál vybraný s cieľom poskytnúť ďalšie informácie o léziách zistených pri makroskopickom patologickom vyšetrení. Ak je to významné z hľadiska objasnenia mechanizmu pôsobenia a takisto realizovateľné, musia sa uskutočniť a nahlásiť špeciálne histologické (škvrnové) techniky, histochemické metódy a elektromikroskopické vyšetrenia.

Usmernenie na testovanie

Štúdie sa musia uskutočniť v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.30: test chronickej toxicity metódou B.32: test karcinogénnosti alebo v súlade s metódou B.33: kombinovaný test chronickej toxicity/karcinogénnosti.

5.6. Reprodukčná toxicita

Škodlivé reprodukčné účinky sú dvoch základných typov:

— poškodenie mužskej alebo ženskej plodnosti a

— účinky na normálny vývoj potomstva (vývojová toxicita).

Musia sa preskúmať a nahlásiť možné účinky na všetky aspekty reprodukčnej fyziológie u mužov aj u žien, ako aj možné účinky na prenatálny a postnatálny vývoj. Ak sa za výnimočných okolností vyhlási, že takéto testovanie nie je potrebné, takéto vyhlásenie musí byť plne opodstatnené.

Zatiaľ čo štandardným referenčným bodom pre reakcie na ošetrenie sú súčasné kontrolné údaje, historické kontrolné údaje môžu byť nápomocné pri interpretácii konkrétnych štúdií reprodukčnej toxicity. Ak sa historické kontrolné údaje predkladajú, musia byť rovnakého druhu a kmeňa chovaného za podobných podmienok a mali by pochádzať zo súčasných štúdií. Informácie o historických kontrolných údajoch musia zahŕňať:

— identifikáciu druhu a kmeňa, názov dodávateľa a identifikáciu špecifickej kolónie, ak má dodávateľ viac ako jednu pobočku (na rôznych miestach),

— názov laboratória a dátumy realizácie štúdie,

— opis všeobecných podmienok, za akých sa zvieratá chovali, vrátane typu alebo druhu potravy, a kde je to možné, skonzumované množstvo,

— približný vek (v dňoch) kontrolných zvierat na začiatku štúdie a v čase zabitia alebo uhynutia,

— opis štruktúry mortality kontrolnej skupiny pozorovanej v priebehu a na konci štúdie a iné relevantné pozorovania (napr. ochorenia, infekcie) a

— názov laboratória a meno vedca zodpovedného za zhromažďovanie a interpretáciu toxikologických údajov zo štúdie.

5.6.1. Multigeneračné štúdie

Cieľ testu

Štúdie, ktoré boli nahlásené, musia spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke stačiť na to, aby umožnili zistiť účinky opakovaného vystavenia účinnej látke z hľadiska reprodukcie, a najmä na to, aby:

— určili priame a nepriame účinky na reprodukciu v dôsledku vystavenia účinnej látke,

— určili akékoľvek zosilnenie všeobecných toxických účinkov (zaznamenaných počas krátkodobého testovania a testovania chronickej toxicity),

— stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou,

— identifikovali zmeny v pozorovaných toxických príznakoch a prejavoch a

— určili NOAEL.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Štúdia reprodukčnej toxicity na potkanoch počas aspoň dvoch generácií sa musí vždy nahlásiť.

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.35: dvojgeneračná štúdia reprodukčnej toxicity. Okrem toho sa musí nahlásiť hmotnosť rozmnožovacích orgánov.

Doplnkové štúdie

Keď je to potrebné pre lepšiu interpretáciu účinkov na reprodukciu a pokiaľ nie sú takéto informácie ešte k dispozícii, bude možno potrebné uskutočniť doplnkové štúdie na účel poskytnutia týchto informácií:

— samostatné štúdie na samcoch a samičkách,

— štúdie v troch etapách (segmentoch),

— dominantné letálne skúšky na mužskú plodnosť,

— krížové párenie ošetrených samcov s neošetrenými samičkami a naopak,

— účinky na spermatogenézu,

— účinky na oogenézu,

— motilita, mobilita a morfológia spermií a

— vyšetrenie hormonálnej aktivity.

5.6.2. Štúdie vývojovej toxicity

Cieľ testu

Štúdie, ktoré boli nahlásené, musia spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke stačiť na to, aby umožnili posúdiť účinky opakovaného vystavenia účinnej látke z hľadiska embryonálneho a fetálneho vývoja, a najmä na to, aby:

— určili priame a nepriame účinky na embryonálny a fetálny vývoj v dôsledku vystavenia účinnej látke,

— určili akúkoľvek materskú toxicitu,

— stanovili vzťah medzi pozorovanými reakciami a dávkou u matky aj u potomka,

— určili zmeny v pozorovaných toxických príznakoch a prejavoch a

— určili NOAEL.

Okrem toho testy poskytnú doplňujúce informácie o akomkoľvek zvýšení všeobecných toxických účinkov na gravidné zvieratá.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Testy sa musia uskutočniť vždy.

Testovacie podmienky

Vývojová toxicita sa musí stanoviť pre potkany aj zajace orálnou cestou. Samostatne sa nahlasujú malformácie a variácie. V správe sa musí uviesť glosár terminológie a diagnostických zásad pre malformácie a variácie.

Usmernenie na testovanie

Test sa musí vykonať v súlade s prílohou k nariadeniu (ES) č. 440/2008 metódou B.31: štúdia prenatálnej vývojovej toxicity.

5.7. Štúdie oneskorenej neurotoxicity

Cieľ testu

Tento test poskytuje dostatočné údaje na vyhodnotenie toho, či by akútne vystavenie účinnej látke mohlo vyvolať oneskorenú neurotoxicitu.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Tieto štúdie sa musia uskutočňovať v prípade látok, ktoré majú podobnú alebo príbuznú štruktúru ako látky, ktoré sú schopné navodiť oneskorenú neurotoxicitu, napr. organofosfáty.

Usmernenia na testovanie

Test sa musí uskutočniť v súlade s usmernením OECD 418.

5.8. Iné toxikologické štúdie

5.8.1. Štúdie toxicity metabolitov podľa úvodného bodu vii)

Doplnkové štúdie týkajúce sa látok okrem príslušnej účinnej látky sa bežne nevyžadujú.

Rozhodnutia o potrebe doplnkových štúdií sa musia prijímať zvlášť pre každý konkrétny prípad.

5.8.2. Doplnkové štúdie účinnej látky

V určitých prípadoch môže byť potrebné vykonať doplnkové štúdie pre ďalšie objasnenie pozorovaných účinkov. Tieto štúdie by mohli zahŕňať:

— štúdie absorpcie, distribúcie, vylučovania a látkovej premeny,

— štúdie neurotoxického potenciálu,

— štúdie imunotoxického potenciálu,

— štúdie iných spôsobov podania.

Rozhodnutia o potrebe doplnkových štúdií sa musia prijímať zvlášť pre každý konkrétny prípad, pričom sa zohľadnia výsledky dostupných toxikologických a metabolických štúdií a najdôležitejších ciest vystavenia.

Požadované štúdie sa musia navrhovať individuálne s ohľadom na konkrétne parametre, ktoré sa majú preskúmať, a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť.

5.9. Medicínske údaje

Kde je to možné a bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia článku 10 smernice Rady 98/24/ES (10), musia sa predložiť praktické údaje a informácie, ktoré sú relevantné na rozpoznanie symptómov otravy, ako aj údaje a informácie o účinnosti prvej pomoci a terapeutických opatrení. Poskytujú sa aj ďalšie špecifické odkazy na výskum v oblasti antitoxickej farmakológie alebo bezpečnostnej farmakológie s použitím zvierat. Podľa potreby sa vyšetruje a nahlasuje účinnosť potenciálnych protijedov.

Osobitný význam majú údaje a informácie týkajúce sa účinkov ľudského vystavenia, ak sú dostupné a majú potrebnú kvalitu, pri potvrdzovaní validity realizovaných extrapolácií a dosiahnutých záverov, pokiaľ ide o cieľové orgány, vzťahy medzi dávkou a reakciou a vratnosť toxických účinkov. Takéto údaje sa môžu generovať po náhodnom vystavení alebo vystavení pri práci.

5.9.1. Lekársky dohľad nad personálom výrobného podniku

Musia sa predkladať správy o programoch dohľadu nad zdravím pri práci doložené podrobnými informáciami o návrhu programu, o vystavení účinnej látke a o vystavení iným chemikáliám. Kde je to možné, takéto správy obsahujú údaje týkajúce sa mechanizmu pôsobenia účinnej látky. Tieto správy zahŕňajú údaje od osôb vystavených účinnej látke vo výrobných podnikoch alebo po jej aplikácii, ak sú takéto údaje dostupné (napr. pri pokusoch zameraných na stanovenie účinnosti).

Musia sa predložiť dostupné informácie o senzibilizácii vrátane alergických reakcií pracovníkov a ostatných osôb vystavených účinnej látke a kde je to relevantné, podrobné údaje o každom výskyte hypersenzitivity. Poskytnuté informácie zahŕňajú podrobnosti o frekvencii, úrovni a trvaní vystavenia, pozorovaných symptómoch, ako aj iné relevantné klinické informácie.

5.9.2. Priame pozorovanie, napr. klinické prípady a prípady otravy

Správy, ktoré sú k dispozícii z dostupnej literatúry a ktoré sa týkajú klinických prípadov a prípadov otravy, ak pochádzajú z odborných časopisov alebo úradných správ, sa musia predložiť spolu so správami zo štúdií, ktoré sa uskutočnili následne. Takéto správy obsahujú úplný opis povahy, úrovne a trvania vystavenia, ako aj pozorované klinické symptómy, opatrenia prvej pomoci a terapeutické opatrenia, ktoré boli prijaté, a vykonané pozorovania a merania. Zhrnutie ani stručná informácia nie sú postačujúce.

Ak je takáto dokumentácia doložená dostatočne podrobnými údajmi, môže mať osobitný význam pri potvrdení validity extrapolácie údajov o zvieratách na človeka a pri identifikácii neočakávaných škodlivých účinkov, ktoré sú špecifické pre ľudí.

5.9.3. Pozorovanie vystavenia populácie ako takej a prípadné epidemiologické štúdie

Dostupné epidemiologické štúdie doložené údajmi o úrovni a trvaní vystavenia, ktoré boli vykonané v súlade s uznanými normami (11), majú mimoriadny význam a musia sa predložiť.

5.9.4. Diagnostika otravy (určenie účinnej látky, metabolitov), špecifické príznaky otravy, klinické testy

Keď je k dispozícii podrobný opis klinických príznakov a symptómov otravy vrátane skorých príznakov a symptómov a úplné podrobné údaje o klinických testoch, ktoré sú užitočné na diagnostické účely, musí sa poskytnúť a musí obsahovať podrobné údaje o príslušných časových priebehoch, ktoré sa týkajú požitia, dermálnej expozície alebo inhalácie rôznych množstiev účinnej látky.

5.9.5. Navrhovaná liečba: opatrenia prvej pomoci, protijedy, lekárske ošetrenie

Musia sa uviesť opatrenia prvej pomoci, ktoré sa majú použiť v prípade otravy (skutočnej a domnelej) a v prípade zasiahnutia očí.

Musia sa dôsledne opísať liečebné postupy, ktoré sa majú použiť v prípade otravy alebo zasiahnutia očí vrátane prípadného použitia protijedov. Kde je to relevantné, musia sa poskytnúť informácie založené na praktických skúsenostiach, ak existujú a sú dostupné, a v ostatných prípadoch informácie vychádzajúce z teoretických základov, ktoré sa týkajú účinnosti alternatívnych liečebných postupov. Musia sa opísať kontraindikácie spojené s konkrétnymi postupmi, najmä tie, ktoré sa týkajú „všeobecných lekárskych problémov“ a podmienok.

5.9.6. Očakávané účinky otravy

Ak sú známe očakávané účinky a trvanie týchto účinkov po otrávení, musia sa opísať a informácie musia zahŕňať vplyv:

— typu, úrovne a trvania vystavenia alebo požitia a

— rozdielnych časových intervalov medzi vystavením alebo požitím a začatím liečby.

5.10. Zhrnutie údajov o toxicite pre cicavcov a celkové hodnotenie

Musí sa predložiť súhrn všetkých údajov a informácií uvedených v odsekoch 5.1 až 5.10, ktorý musí obsahovať podrobné a kritické vyhodnotenie uvedených údajov v kontexte príslušných hodnotiacich a rozhodovacích kritérií a usmernení so zvláštnym odkazom na riziká pre človeka a zvieratá, ktoré môžu vzniknúť alebo ku ktorým dochádza, a rozsah, kvalitu a spoľahlivosť príslušného súboru údajov.

V prípade potreby sa musí vzhľadom na zistenia týkajúce sa analytického profilu šarží účinnej látky (odsek 1.11) a akýchkoľvek vykonaných premosťovacích štúdií [bod iv) úvodu k oddielu 5,] obhájiť význam údajov predložených na účely posúdenia toxikologického profilu technickej účinnej látky.

Na základe posúdenia súboru údajov a príslušných kritérií a usmernení na rozhodovanie sa musia predložiť odôvodnenia pre NOAEL navrhované v rámci každej príslušnej štúdie.

Na základe týchto údajov sa musia predložiť vedecky odôvodnené návrhy na stanovenie ADI a AOEL pre účinnú látku.

6. Rezíduá v ošetrených produktoch, potravinách a krmivách alebo na ošetrených produktoch, potravinách a krmivách

Úvod

i) Poskytnuté informácie spolu s informáciami o jednom alebo viacerých prípravkoch obsahujúcich účinnú látku musia byť dostatočné na vyhodnotenie rizík, ktoré pre ľudí predstavujú rezíduá účinnej látky, príslušných metabolitov a produktov degradácie a reakčných produktov zotrvávajúce v potravinách. Okrem toho musia byť poskytnuté informácie postačujúce na to, aby bolo možné: — prijať rozhodnutie o tom, či možno účinnú látku povoliť, alebo nie, — špecifikovať primerané podmienky alebo obmedzenia, ktoré majú byť súčasťou akéhokoľvek povolenia.

ii) Musí sa poskytnúť podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu podľa bodu 1.11.

iii) Štúdie sa uskutočňujú v súlade s usmerneniami EÚ na generovanie údajov týkajúcich sa rezíduí (12).

iv) Podľa potreby sa údaje analyzujú vhodnými štatistickými metódami. Všetky podrobné údaje o štatistickej analýze sa nahlasujú.

v) Stabilita rezíduí počas skladovania. Môže byť potrebné uskutočniť štúdie stability rezíduí počas skladovania. Pokiaľ sa vzorky zmrazia do 24 hodín po odbere a pokiaľ zlúčenina nie je inak známa svojou prchavosťou ani nestabilitou, zvyčajne sa nevyžadujú žiadne údaje o vzorkách, ktoré boli extrahované a analyzované do 30 dní po odbere (do šiestich mesiacov v prípade materiálu označeného rádioaktívnym izotopom). Štúdie s látkami neoznačenými rádioaktívnym izotopom sa vykonávajú s reprezentatívnymi substrátmi a prednostne na vzorkách z ošetrených plodín alebo zo zvierat, v ktorých tele sa nachádzajú rezíduá takýchto látok. Ak to nie je možné, alternatívne sa obohatia alikvotné časti pripravených kontrolných vzoriek známym množstvom chemikálie pred ich uskladnením v normálnych skladovacích podmienkach. Ak je degradácia počas skladovania významná (viac než 30 %), môže byť potrebné zmeniť podmienky skladovania alebo pred analýzou vzorky neskladovať a zopakovať všetky štúdie, pri ktorých boli skladovacie podmienky nevyhovujúce. Predložiť sa musia podrobné informácie týkajúce sa prípravy vzoriek a podmienok skladovania (teplota a trvanie) vzoriek a extraktov. Pri použití vzoriek extraktov sa vyžaduje aj predloženie údajov o ich stabilite počas skladovania, pokiaľ vzorky neboli analyzované do 24 hodín po extrakcii.

6.1. Látková premena, distribúcia a vyjadrenie rezíduí v rastlinách

Cieľ testov

Ciele týchto štúdií sú:

— poskytnúť odhad celkových konečných rezíduí po navrhovanom ošetrení v relevantnej časti plodín v čase zberu,

— identifikovať hlavné zložky celkového konečného rezídua,

— indikovať distribúciu rezíduí medzi príslušnými časťami plodín,

— kvantifikovať hlavné zložky rezíduí a určiť účinnosť postupov extrakcie týchto zložiek,

— rozhodnúť o vymedzení a vyjadrení rezídua.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Tieto štúdie sa musia vykonať vždy, pokiaľ nemožno preukázať, že v rastlinách/rastlinných produktoch, ktoré sa používajú ako potraviny alebo krmivo, nezostanú žiadne rezíduá.

Testovacie podmienky

Štúdie látkovej premeny sa musia vykonať na všetkých plodinách alebo kategóriách plodín, pre ktoré sa majú použiť prípravky na ochranu rastlín obsahujúce príslušnú účinnú látku. Ak sa predpokladá široké použitie prípravku pre rozličné kategórie plodín alebo pre kategóriu ovocie, musia sa uskutočniť štúdie najmenej na troch plodinách, pokiaľ nemožno preukázať, že výskyt odlišnej látkovej premeny je nepravdepodobný. Keď sa predpokladá použitie prípravku pre rôzne kategórie plodín, musia byť štúdie reprezentatívne pre príslušné kategórie. Na tento účel možno plodiny zaradiť do jednej z týchto piatich kategórií: koreňová zelenina, listnaté plodiny, ovocie, strukoviny a olejniny, obilniny. Ak sú k dispozícii štúdie o plodinách z troch z týchto kategórií a ich výsledky naznačujú, že spôsob degradácie je pri všetkých troch kategóriách podobný, potom je nepravdepodobné, že by boli potrebné ešte ďalšie štúdie, pokiaľ nemožno predpokladať výskyt odlišnej látkovej premeny. Pri štúdiách látkovej premeny sa musia zohľadniť takisto rozličné vlastnosti účinnej látky a zamýšľaný spôsob aplikácie.

Musí sa preložiť vyhodnotenie výsledkov rozličných štúdií o mieste a ceste príjmu (napríklad listami alebo koreňmi) a distribúcii rezíduí medzi príslušnými časťami plodiny pri zbere (s osobitným dôrazom na jedlé časti pre človeka alebo zvieratá). Ak plodina neabsorbuje účinnú látku ani príslušné metabolity, musí sa podať vysvetlenie. Informácie o pôsobení a fyzikálno–chemických vlastnostiach účinnej látky môžu byť nápomocné pri posudzovaní experimentálnych údajov.

6.2. Látková premena, distribúcia a vyjadrenie rezíduí pri hospodárskych zvieratách

Cieľ testov

Ciele týchto štúdií sú:

— identifikovať hlavné zložky celkového konečného rezídua v jedlých živočíšnych produktoch,

— kvantifikovať mieru degradácie a vylučovania celkového rezídua v určitých živočíšnych produktoch (mlieku alebo vajciach) a exkrétoch,

— indikovať distribúciu rezíduí medzi príslušnými jedlými živočíšnymi produktmi,

— kvantifikovať hlavné zložky rezídua a určiť účinnosť postupov extrakcie týchto zložiek,

— vygenerovať údaje, na základe ktorých možno rozhodnúť, či sú potrebné štúdie kŕmenia dobytka podľa bodu 6.4,

— rozhodnúť o vymedzení a vyjadrení rezídua.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Štúdie látkovej premeny na zvieratách, akými sú mlieko produkujúce prežúvavce (napr. koza alebo krava) alebo znášková hydina, sa vyžadujú len vtedy, keď používanie pesticídov môže viesť k významným rezíduám v krmive dobytka (≥ 0,1 mg/kg celkovej prijatej kŕmnej dávky okrem osobitných prípadov, napr. keď sa účinné látky akumulujú). Keď je zrejmé, že sa metabolické cesty u potkanov významne líšia od metabolických ciest u prežúvavcov, musí sa vykonať štúdia s ošípanými, pokiaľ očakávaný príjem ošípanými nie je nevýznamný.

6.3. Pokusy týkajúce sa rezíduí

Cieľ testov

Ciele týchto štúdií sú:

— kvantifikovať najvyššie pravdepodobné hladiny rezíduí v ošetrených plodinách v čase zberu alebo expedície zo skladu pri dodržaní navrhovaných osvedčených poľnohospodárskych postupov (GAP – good agricultural practice) a

— prípadne určiť rýchlosť odbúravania prípravku na ochranu rastlín.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Tieto štúdie sa musia vykonať vždy, keď sa prípravok na ochranu rastlín bude aplikovať na rastliny/rastlinné produkty, ktoré sa používajú ako potraviny alebo krmivá, alebo keď takéto rastliny môžu prijímať rezíduá z pôdy alebo iných substrátov s výnimkou toho, keď je možná extrapolácia zodpovedajúcich údajov z inej plodiny.

Údaje z pokusov týkajúcich sa rezíduí sa prikladajú k dokumentácii v prípade tých spôsobov použitia prípravkov na ochranu rastlín, pre ktoré sa podáva žiadosť o povolenie súčasne s predložením dokumentácie týkajúcej sa žiadosti o schválenie účinnej látky.

Testovacie podmienky

Kontrolované pokusy zodpovedajú navrhovaným kritickým GAP. Testovacie podmienky musia zohľadniť najvyššie možné množstvá rezíduí, ktoré sa môžu reálne vyskytnúť [napr. ide o maximálny počet navrhovaných aplikácií, použitie maximálneho zamýšľaného množstva, najkratšie intervaly medzi aplikáciami pred zberom (ochranné lehoty), ochranné lehoty pred konzumáciou ošetrených plodín ľuďmi alebo zvieratami alebo lehoty skladovania], musia však predstavovať realisticky najhorší prípad podmienok, v akých sa účinná látka použije.

Musia sa vygenerovať a predložiť údaje postačujúce na potvrdenie toho, že určené vzorce platia pre regióny a rozsah podmienok, ktoré sú typické pre príslušné regióny, v ktorých sa má odporučiť použitie prípravku.

Pri plánovaní priebehu kontrolovaného pokusu sa bežne zohľadňujú faktory, akými sú klimatické rozdiely medzi oblasťami produkcie, rozdiely v metódach produkcie (napr. pole verzus skleník), vegetačné obdobia, typ prípravkov atď.

Vo všeobecnosti sa pokusy vykonávajú najmenej počas dvoch vegetačných období, aby bolo možné porovnávať. Všetky výnimky sa podrobne zdôvodnia.

Je ťažké stanoviť presný počet potrebných pokusov skôr, ako sa predbežne vyhodnotia výsledky prvých pokusov. Minimálne požiadavky na údaje platia iba v prípade, že sú oblasti produkcie porovnateľné, napr. pokiaľ ide o podnebie, metódy produkcie a vegetačné obdobia atď. Za predpokladu, že všetky ostatné premenné (podnebie atď.) sú porovnateľné, vyžaduje sa v prípade hlavných plodín minimálne osem pokusov reprezentatívnych pre navrhovanú pestovateľskú oblasť. Pri menej významných plodinách sa zvyčajne vyžadujú štyri pokusy reprezentatívne pre navrhovanú pestovateľskú oblasť.

Vďaka všeobecne vyššiemu stupňu homogénnosti rezíduí vznikajúcich na základe ošetrení po zbere alebo v prípade plodín v chránenom prostredí (napr. skleník, fóliovník) budú v týchto prípadoch akceptovateľné pokusy z jedného vegetačného obdobia. Pri ošetrení po zbere sa v zásade vyžadujú najmenej štyri pokusy, ktoré sa prednostne uskutočnia s rôznymi kultivarmi v rôznych lokalitách. Séria pokusov sa uskutoční pre každú metódu aplikácie a každý typ uskladnenia, pokiaľ nemožno jednoznačne identifikovať najhorší prípad situácie, pokiaľ ide o rezíduá.

Počet štúdií, ktoré sa majú vykonať v každom vegetačnom období, možno znížiť, ak možno preukázať, že hladina rezíduí v rastlinách/rastlinných produktoch bude nižšia ako medza stanoviteľnosti.

Keď je v čase aplikácie prípravku prítomná významná časť konzumovateľnej plodiny, polovica kontrolovaných pokusov týkajúcich sa rezíduí by mala zahŕňať údaje preukazujúce účinok času na hladinu prítomného rezídua (štúdie o odbúravaní rezíduí), pokiaľ nemožno preukázať, že pri navrhnutom spôsobe použitia aplikácia prípravku na ochranu rastlín nemá žiadny vplyv na konzumovateľnú plodinu.

6.4. Štúdie kŕmenia dobytka

Cieľ testov

Cieľom týchto štúdií je určiť rezíduá v produktoch živočíšneho pôvodu, ktoré zostanú z rezíduí v krmivách alebo krmovinách.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Štúdie týkajúce sa kŕmenia zvierat sa vyžadujú:

— len keď sa v plodinách alebo v časti plodiny (napr. v odrezkoch, odpade) skrmovaných zvieratami vyskytnú významné rezíduá (≥ 0,1 mg/kg celkovej prijatej potravy okrem osobitných prípadov, napr. keď sa účinné látky akumulujú) a

— len keď štúdie látkovej premeny naznačujú, že sa významné rezíduá (0,01 mg/kg alebo nad medzou stanoviteľnosti, ak je vyššia než 0,01 mg/kg) môžu vyskytovať v ktoromkoľvek jedlom živočíšnom tkanive, berúc do úvahy hladinu rezíduí v potenciálnom krmive, ktoré boli prijaté pri jednej jeho dávke.

V prípade potreby sa predkladajú samostatné štúdie týkajúce sa kŕmenia prežúvavcov produkujúcich mlieko a/alebo znáškovej hydiny. Ak je zo štúdií látkovej premeny predložených v súlade s bodom 6.2 zjavné, že metabolické cesty ošípaných sú v porovnaní s prežúvavcami významne odlišné, musí sa vykonať štúdia na ošípaných, pokiaľ nemožno predpokladať, že príjem ošípanými je nevýznamný.

Testovacie podmienky

Vo všeobecnosti sa krmivo podáva v troch dávkach (predpokladaná hladina rezíduí, troj- až päťnásobná dávka a desaťnásobok očakávanej hladiny rezíduí). Pri stanovovaní jednej dávky sa musí zostaviť teoretický kŕmny prídel.

6.5. Účinky priemyselného spracovania a/alebo domácej úpravy

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Rozhodnutie o potrebe vykonať štúdie spracovania závisí od:

— dôležitosti spracovaného produktu pre ľudskú alebo živočíšnu výživu,

— hladiny rezídua v rastline alebo rastlinnom produkte, ktoré sa majú spracovať,

— fyzikálno–chemických vlastností účinnej látky alebo príslušných metabolitov a

— pravdepodobnosti nálezu toxikologicky významných produktov degradácie po spracovaní rastliny alebo rastlinného produktu.

Štúdie spracovania zvyčajne nie sú potrebné, ak sa v rastline alebo v rastlinnom produkte, ktoré sa majú spracovať, nevyskytujú žiadne významné ani analyticky určiteľné rezíduá alebo ak je celkový teoreticky najvyšší denný príjem (TMDI – theoretical maximum daily intake) nižší ako 10 % ADI. Okrem toho sa štúdie spracovania zvyčajne nevyžadujú v prípade rastlín alebo rastlinných produktov konzumovaných väčšinou v surovom stave okrem takých, ktoré majú nejedlé časti, ako napríklad citrusy, banány alebo kivi, keď môžu byť požadované údaje o distribúcii rezíduí v šupke/dužine.

Termínom „významné rezíduá“ sa všeobecne rozumejú rezíduá nad 0,1 mg/kg. Ak má príslušný pesticíd vysokú akútnu toxicitu a/alebo nízku hodnotu ADI, musí sa zvážiť vykonanie štúdií spracovania pre určiteľné rezíduá pod 0,1 mg/kg.

Štúdie účinkov na povahu rezídua sa zvyčajne nevyžadujú, keď sa rastlina alebo rastlinný produkt spracúvajú len jednoduchými mechanickými postupmi, bez zmeny teploty, napríklad umývaním, krájaním alebo lisovaním.

6.5.1. Účinky na povahu rezídua

Cieľ testov

Cieľom týchto štúdií je určiť, či sa v surových produktoch počas spracovania netvoria produkty rozkladu ani reakčné produkty, ktoré by si mohli vyžiadať samostatné posúdenie rizík.

Testovacie podmienky

V závislosti od hladiny a chemickej povahy rezídua v surovom produkte sa podľa potreby skúma rad reprezentatívnych podmienok hydrolýzy (simulujúcich príslušné spracovateľské úkony). Takisto môže byť nutné preskúmať účinky iných procesov ako hydrolýzy v prípade, že vlastnosti účinnej látky alebo metabolitov naznačujú, že v dôsledku týchto procesov môže dôjsť k vzniku toxikologicky významných produktov degradácie. Štúdie sa zvyčajne vykonávajú s účinnou látkou označenou rádioaktívnym izotopom.

6.5.2. Účinky na hladiny rezíduí

Cieľ testov

Hlavné ciele týchto štúdií sú:

— určiť kvantitatívnu distribúciu rezíduí v rozličných medziproduktoch a konečných produktoch a odhadnúť faktory prenosu,

— umožniť realistickejší odhad príjmu rezíduí v potrave.

Testovacie podmienky

Štúdie spracovania reprezentujú domáce spracovanie a/alebo skutočné priemyselné procesy.

Na prvom stupni je zvyčajne potrebné iba uskutočniť základný súbor „bilančných štúdií“ reprezentatívnych pre bežné procesy spracovania rastlín alebo rastlinných produktov s obsahom významných rezíduí. Výber týchto reprezentatívnych procesov sa odôvodňuje. Technologické postupy použité v štúdiách spracovania zodpovedajú vždy čo najpresnejšie skutočným podmienkam, ktoré sa zvyčajne uplatňujú v praxi. Zostavuje sa bilancia, v ktorej je vykázaná hmotnostná bilancia rezíduí vo všetkých medziproduktoch a konečných produktoch. Pri zaznamenávaní takejto bilancie možno rozpoznať akúkoľvek koncentráciu alebo úbytok rezíduí v jednotlivých produktoch a možno určiť aj zodpovedajúce faktory prenosu.

Ak sú spracované rastlinné produkty dôležitou súčasťou výživy a ak „bilančná štúdia“ naznačuje, že by mohlo dôjsť k významnému prenosu rezíduí do spracovaných produktov, musia sa vykonať tri „následné štúdie“, ktorými sa určia faktory koncentrácie alebo zriedenia rezídua.

6.6. Rezíduá v následných plodinách

Cieľ testu

Cieľom týchto štúdií je umožniť vyhodnotenie možných rezíduí v následných plodinách.

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Pokiaľ sa na základe údajov vygenerovaných v súlade s bodom 7.1 tejto prílohy alebo s bodom 9.1 prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 545/2011 preukáže, že v pôde alebo v rastlinnom materiáli, ako napr. v slame alebo v organickom materiáli, až do obdobia sejby alebo sadenia možných následných plodín zostávajú významné rezíduá (> 10 % použitej účinnej látky ako celkové množstvo nezmenenej účinnej látky a jej príslušných metabolitov alebo produktov degradácie), ktoré by mohli viesť k výskytu rezíduí nad medzu stanoviteľnosti v následných plodinách v čase zberu, potom sa táto situácia, pokiaľ ide o rezíduá, zohľadní. V rámci toho sa zváži povaha rezídua v následných plodinách a vykoná minimálne teoretický odhad hladiny týchto rezíduí. Ak nemožno vylúčiť pravdepodobnosť výskytu rezíduí v následných plodinách, uskutočňujú sa štúdie látkovej premeny a distribúcie, podľa potreby s nadväznými poľnými pokusmi.

Testovacie podmienky

Ak sa vykoná teoretický odhad rezíduí v následných plodinách, predkladajú sa podrobné údaje spolu s opodstatnením tohto odhadu.

Štúdie látkovej premeny, štúdie distribúcie a poľné pokusy sa podľa potreby vykonajú na reprezentatívnych plodinách vybraných tak, aby predstavovali podmienky normálnej poľnohospodárskej praxe.

6.7. Navrhnuté maximálne hladiny rezíduí (MRL – maximum residue levels) a vymedzenie pojmu rezíduum

Pre navrhnuté MRL sa musí poskytnúť podrobné opodstatnenie, prípadne s podrobnými údajmi o použitej štatistickej analýze.

Pri posudzovaní toho, ktoré zlúčeniny sa majú zahrnúť do vymedzenia rezídua, sa musí vziať do úvahy toxikologický význam príslušných zlúčenín, pravdepodobné prítomné množstvá a praktickosť analytických metód navrhovaných na účely poregistračnej kontroly a monitorovania.

6.8. Navrhované intervaly na zamýšľané použitie pred zberom (ochranné lehoty) alebo na obdobia neaplikácie alebo lehoty skladovania v prípade použitia po zbere

Návrhy musia obsahovať podrobné odôvodnenie.

6.9. Odhad potenciálneho a skutočného vystavenia potravou a inými cestami

Dôležitý je výpočet realistickej prognózy príjmu prostredníctvom potravy. Môže sa uskutočniť postupným približovaním k čoraz realistickejšej predpovedi príjmu. V prípade potreby sa musia zohľadniť iné zdroje vystavenia, napr. rezíduá vzniknuté z užívania liekov alebo veterinárnych liekov.

6.10. Zhrnutie a vyhodnotenie správania rezíduí

Všetky údaje uvedené v tomto oddiele sa zhrnú a vyhodnotia v súlade s usmernením poskytnutým príslušnými orgánmi členských štátov, ktoré sa týka podoby takýchto zhrnutí a vyhodnotení. Zhrnutie a vyhodnotenie zahrnie podrobné a kritické posúdenie uvedených údajov v kontexte príslušných hodnotiacich a rozhodovacích kritérií a usmernení s osobitným poukázaním na riziká, ktoré môžu vzniknúť alebo skutočne vznikajú pre človeka a zvieratá, a na rozsah, kvalitu a spoľahlivosť príslušného súboru údajov.

Pozornosť sa musí venovať predovšetkým toxikologickému významu akýchkoľvek metabolitov, ktoré sa nevyskytujú u cicavcov.

Pripraví sa schematický diagram metabolickej cesty v rastlinách a zvieratách so stručným vysvetlením distribúcie a príslušných chemických zmien.

7. Osud a správanie v životnom prostredí

Úvod

i) Poskytnuté informácie spolu s informáciami o jednom alebo viacerých prípravkoch obsahujúcich účinnú látku musia byť postačujúce na posúdenie osudu a správania účinnej látky v životnom prostredí, ako aj toho, ktoré necieľové druhy môžu byť reálne ohrozené vystavením účinnej látke, jej metabolitom, produktom degradácie a reakčným produktom v prípade, že sú významné z toxikologického a environmentálneho hľadiska.

ii) Poskytnuté informácie o účinnej látke spolu s inými relevantnými informáciami a informáciami o jednom alebo viacerých prípravkoch, ktoré ju obsahujú, musia byť predovšetkým postačujúce pre: — rozhodnutie, či je, alebo nie je možné účinnú látku schváliť, — určenie primeraných podmienok alebo obmedzení, ktoré majú byť súčasťou akéhokoľvek povolenia, — klasifikáciu účinnej látky na základe rizika, ktoré predstavuje, — určenie piktogramov, signálnych slov a príslušných výstražných a bezpečnostných upozornení, ktoré sa majú uviesť na balení (nádobách) v záujme ochrany životného prostredia, — prognózu distribúcie, osudu a správania účinnej látky a jej príslušných metabolitov, produktov degradácie a reakčných produktov v životnom prostredí spolu s prognózou príslušného časového priebehu, — identifikáciu necieľových druhov a populácií, ktoré sú ohrozené potenciálnym vystavením, a — identifikáciu opatrení potrebných na minimalizovanie kontaminácie životného prostredia a dosahu na necieľové druhy.

iii) Musí sa poskytnúť podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu podľa bodu 1.11. Ak sa pri testovaní použije účinná látka, použitý materiál má takú špecifikáciu, aká sa použije pri výrobe prípravkov, pre ktoré sa žiada schválenie, okrem testov, pri ktorých sa použije materiál označený rádioaktívnym izotopom. Ak sa štúdie vykonávajú s použitím účinnej látky vyrobenej v laboratóriu alebo v rámci pilotného závodného výrobného systému, štúdie sa musia zopakovať s použitím technickej účinnej látky okrem prípadov, v ktorých možno dokázať, že testovací materiál použitý na účely environmentálneho testovania a posúdenia je v zásade identický.

iv) V prípadoch, v ktorých sa použije testovací materiál označený rádioaktívnym izotopom, rádioaktívne indikátory sa umiestnia na také miesta (podľa potreby jeden alebo viac), ktoré uľahčia objasnenie metabolických ciest a ciest degradácie a uľahčia preskúmanie distribúcie účinnej látky a jej metabolitov, produktov degradácie a reakčných produktov v životnom prostredí.

v) Možno bude potrebné vykonať samostatné štúdie týkajúce sa metabolitov, produktov degradácie alebo reakčných produktov, ak tieto produkty predstavujú podstatné riziko pre necieľové organizmy alebo pre kvalitu vody, pôdy a ovzdušia a ak ich účinky nemožno vyhodnotiť na základe dostupných výsledkov týkajúcich sa účinnej látky. Predtým, ako sa takéto štúdie vykonajú, musia sa zohľadniť informácie z oddielov 5 a 6.

vi) Podľa potreby sa návrh testov a analýza údajov vykonajú s použitím vhodných štatistických metód. Podrobné údaje štatistickej analýzy sa nahlásia (napr. všetky bodové odhady sa uvádzajú spolu s intervalmi spoľahlivosti, prednostne sa uvádzajú presné p-hodnoty, a nie iba poznámka významný/nevýznamný).

7.1. Osud a správanie v pôde

Všetky príslušné informácie o type a vlastnostiach pôdy použitej pri štúdiách vrátane hodnoty pH, obsahu organického uhlíka, katiónovej výmennej kapacity, veľkostnej distribúcie častíc a vodnej retenčnej kapacity pri pF = 0 a pF = 2,5 sa musia nahlásiť v súlade s príslušnou normou ISO alebo v súlade s inými medzinárodnými normami.

Mikrobiálna biomasa pôd použitých v laboratórnych štúdiách degradácie sa musí určiť tesne pred začiatkom štúdie a na jej konci.

Počas všetkých laboratórnych štúdií pôdy sa odporúča používať pokiaľ možno tie isté pôdy.

Pre štúdie degradácie alebo mobility sa musia vyberať také pôdy, ktoré reprezentujú škálu pôd typických pre rozličné regióny EÚ, kde sa látka používa alebo sa jej použitie očakáva, a tento výber musí byť taký, aby:

— pokryl celú škálu obsahu organického uhlíka, veľkostnej distribúcie častíc a pH hodnôt, a

— v prípadoch, že sa na základe iných informácií predpokladá, že degradácia alebo mobilita sú závislé od pH (napr. rýchlosť rozpustnosti a hydrolýzy – body 2.7 a 2.8), tieto pôdy majú pH v tomto rozmedzí: — 4,5 až 5,5, — 6 až 7 a — 8 (približne).

Vzorky použitých pôd musia byť, kedykoľvek je to možné, čerstvo odobrané. Ak sa nedá predísť použitiu skladovaných vzoriek pôd, skladovanie sa vykonáva na obmedzené obdobie a za riadne vymedzených a zaznamenaných podmienok. Pôdy uskladnené na dlhšie časové obdobia sa môžu použiť iba na štúdie adsorpcie/desorpcie.

Pôda vybraná na výskumy by nemala mať extrémne vlastnosti vzhľadom na také parametre, ako napríklad rozmiestnenie veľkosti častíc, obsah organického uhlíka a pH.

Vzorky pôdy sa odoberajú v súlade s normou ISO 10381-6 a v súlade s touto normou sa s nimi aj zaobchádza (Kvalita pôdy – Odber vzoriek – Pokyny na odber, manipuláciu a uchovávanie pôdnych vzoriek určených na hodnotenie aeróbnych mikrobiálnych procesov v laboratóriu). Akékoľvek odchýlky sa musia nahlásiť a zdôvodniť.

Poľné štúdie sa vykonajú v podmienkach čo najbližších normálnej poľnohospodárskej praxi na škále typov pôdy a klimatických podmienok typických pre oblasť(-ti) použitia. Poveternostné podmienky sa nahlásia v prípadoch, ak sa vykonajú poľné štúdie.

7.1.1. Cesta a miera degradácie

7.1.1.1. Spôsob degradácie

Cieľ testov

Poskytnuté údaje a informácie spolu s ostatnými príslušnými údajmi a informáciami stačia na to, aby umožnili:

— identifikovať, ak je to možné, pomerný význam príslušných typov procesov (rovnováha medzi chemickou a biologickou degradáciou),

— identifikovať jednotlivé prítomné zložky, ktoré vždy predstavujú viac ako 10 % množstva pridanej účinnej látky, v prípade možnosti vrátane neextrahovateľných rezíduí,

— identifikovať, ak je to možné, tiež jednotlivé prítomné zložky, ktoré predstavujú menej ako 10 % množstva pridanej účinnej látky,

— stanoviť pomerné podiely prítomných zložiek (hmotnostná bilancia) a

— definovať príslušné pôdne rezíduum, ktorému sú alebo môžu byť vystavené necieľové druhy.

Pojmom neextrahovateľné rezíduá sa rozumejú chemické látky pochádzajúce z pesticídov použitých v súlade s osvedčenými poľnohospodárskymi postupmi, ktoré sa nedajú extrahovať spôsobmi, ktoré by významne nezmenili chemickú povahu týchto rezíduí. Medzi tieto neextrahovateľné rezíduá nepatria fragmenty, ktoré sa metabolickou cestou premenia na prírodné produkty.

7.1.1.1.1. Aeróbna degradácia

Okolnosti, za akých sa test vyžaduje

Cesta alebo cesty degradácie sa musia vždy nahlásiť okrem prípadov, v ktorých povaha a spôsob použitia prípravkov obsahujúcich účinnú látku vylučuje kontamináciu pôdy, ako napr. použitie prípravku na skladované produkty alebo ošetrenie rán stromov.

Testovacie podmienky

Cesta alebo cesty degradácie sa musia nahlásiť pre jednu pôdu.

Dosiahnuté výsledky sa musia predložiť vo forme schematických nákresov príslušných ciest a vo forme grafov, ktoré znázorňujú di