ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Hlavná obava, ktorá pretrváva, pokiaľ ide o verejné financie Luxemburska, je ich dlhodobá udržateľnosť so zreteľom na veľmi veľké projektované zvýšenie verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a skutočnosť, že dodnes sa neprijali žiadne opatrenia s cieľom riešiť tento problém. Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet patrí k najvyšším v EÚ a ovplyvňuje ho najmä značné plánované zvýšenie výdavkov na starobné dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, nízky koeficient dlhu, značné aktíva akumulované v oblasti sociálneho zabezpečenia a štrukturálny primárny prebytok prispievajú k vyváženiu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Nepostačuje to však na pokrytie značného zvýšenia výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, a ako uznávajú orgány, zavádzanie opatrení na obmedzenie podstatného zvýšenia výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva vrátane zvýšenia skutočného veku odchodu do dôchodku by prispelo k zníženiu stredného rizika, ktorému je vystavená udržateľnosť verejných financií. Riziká ohrozujúce udržateľnosť, ktoré vyplývajú z operácií na podporu finančného sektora realizovaných v posledných mesiacoch, sa momentálne nezdajú byť veľké, napriek značnému zvýšeniu verejného dlhu, ktoré si vyžiadali tieto operácie, aj keď potenciálne záväzky môžu byť pomerne veľké, vzhľadom na veľmi veľký rozmer finančného sektora. Okrem toho, veľká časť týchto nákladov (alebo dokonca všetky), ktoré sa vynaložili na tieto podporné operácie, by sa v budúcnosti mohla vrátiť späť.
(2)

Švédske hospodárstvo po mnohých rokoch pomerne silného hospodárskeho rastu v roku 2008 výrazne spomalilo v dôsledku globálneho spomalenia tlmiaceho externý dopyt. Domáci dopyt sa až do leta udržiaval v pomerne dobrom stave, avšak odvtedy podstatne oslabol, pretože spolu s najdôležitejšími ukazovateľmi na trhu cenných papierov prudko klesla dôvera podnikov a spotrebiteľov. Zdá sa, že spomalenie sa v posledných mesiacoch roku 2008 zhoršilo a nezamestnanosť začala narastať. Čiastočne aj vďaka všeobecne zdravému makroekonomickému rámcu vstúpilo Švédsko do útlmu s verejnými financiami v relatívne silnej pozícii, a preto má priestor na to, aby umožnilo automatickým stabilizátorom v plnej miere plniť úlohu a uskutočnilo diskrečné stimulačné opatrenia bez ohrozenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Keďže švédske verejné financie boli v minulosti relatívne citlivé voči vývoju cyklu a vývoju na trhu práce, hlavnou výzvou v nastávajúcich rokoch bude zabezpečiť návrat k úplnej zamestnanosti, aby očakávaný rýchly nárast nezamestnanosti nemal trvalý negatívny vplyv na verejné financie. Po niekoľkých zvýšeniach úrokovej sadzby do septembra 2008 v dôsledku obáv z inflácie uvoľnila Riksbank menovú politiku prostredníctvom postupného znižovania úrokovej sadzby (zo 4,75 % na súčasné 1,00 %). Nominálny efektívny výmenný kurz koruny sa počas roka 2008 znížil približne o 10 %.
(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku prijatých dôchodkových reforiem pomalšie ako priemer EÚ. Výdavky na dôchodky ako podiel na HDP zostávajú doteraz medzi najvyššími v EÚ a prognózy sa zakladajú na predpoklade, že sa v plnom rozsahu budú vykonávať prijaté reformy, a najmä že sa od roku 2010 budú uplatňovať upravené poistno-matematické koeficienty, ktoré sú v plnom súlade so zásadou príspevkov, na ktorej sa zakladá reformovaný dôchodkový systém. Mohlo by sa uvažovať aj o dodatočných opatreniach, predovšetkým o ďalšom zvýšení dôchodkového veku, najmä pre ženy. Tým by sa umožnilo prerozdelenie výdavkov na sociálne zabezpečenie tak, aby sa prešlo k ucelenejšiemu a jednotnejšiemu systému dávok v nezamestnanosti, ktorý zabezpečí vhodné pracovné stimuly a účinné aktivačné politiky. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ktorá je podľa odhadov v programe horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, by mala stačiť na stabilizáciu súčasného pomeru dlhu k HDP, avšak neprispela by ku kompenzácii projektovaného dlhodobého vplyvu starnúceho obyvateľstva na rozpočet. Súčasná úroveň verejného dlhu je okrem toho vysoko nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu strednodobých rizík pre udržateľnosť verejných financií.
(12)

Podľa programu sa predpokladá, že štrukturálne saldo prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií uvedených v programe sa bude naďalej zlepšovať ročne v priemere o 1,25 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2010 až 2011. So zreteľom na významné riziká, ktorým sú vystavené rozpočtové ciele, by pozícia v programe neposkytla dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu deficitu vo výške 3 % HDP do konca obdobia programu. Plánovaná konsolidácia v ostatných rokoch by mala mať oporu v opatreniach. Ak sa vezmú do úvahy riziká pre prognózy dlhu, zdá sa, že pomer dlhu k HDP sa smerom k referenčnej hodnote zo strednodobého hľadiska dostatočne znižuje, i keď podľa predpovede Komisie z krátkodobého hľadiska mierne rastie, pričom treba mať na zreteli značný pokles tohto pomeru v období rokov 2004 až 2007.
(12)

Vzhľadom na makrofinančné riziko musí byť fiškálna politika reštriktívna. Po dvoch rokoch reštriktívnej politiky by mala byť pozícia fiškálnej politiky v roku 2009 v kontexte hlbokej recesie znovu reštriktívna, v hraničných rokoch programu by mala byť vo všeobecnosti neutrálna. V aktualizácii sa potvrdzuje strednodobé tempo úpravy stanovené v novom programe hospodárskej politiky orgánov, čo je v súlade so záväzkami prijatými v kontexte strednodobej finančnej pomoci EÚ. V priebežnej predpovedi útvarov Komisie sa však predpokladá v roku 2009 vyšší deficit na úrovni 2,8 % HDP, čo spolu s rizikami makroekonomických prognóz naznačuje, že môžu byť potrebné ďalšie konsolidačné opatrenia. V tomto kontexte vláda prijala nový opravný balík vo výške 0,7 % HDP a zároveň prehodnotila svoju cieľovú hodnotu deficitu na rok 2009 mierne nahor. Novoprijatá reforma fiškálnej správy by mala prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií prostredníctvom plánovaného zníženia pomeru dlhu. Vzhľadom na hodnotenie rizika sa rozpočtová pozícia v programe zdá vo všeobecnosti v súlade s tempom úpravy na odstránenie nadmerného deficitu odporúčaným Radou za predpokladu, že sa všetky rozpočtové opatrenia avizované v programe a neskôr zavedú v plnom rozsahu a že sa účinne odstránia možné odchýlky v rámci daného roka. V rokoch, ktoré nasledujú po odstránení nadmerného deficitu, je zníženie deficitu predpokladané v programe obmedzené a nie je dostatočne podložené opatreniami. Napokon, pri zohľadnení rizík spojených s uvedeným prognózami dlhu sa pomer dlhu neznižuje dostatočným tempom na referenčnú hodnotu v celom programovom období.
(11)

V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri, fiškálne stimulačné opatrenia, ktoré plánuje poľská vláda a ktoré sa zameriavajú na stimuláciu agregovaného dopytu prostredníctvom vyšších verejných investícií do infraštruktúry, by mali byť prospešné aj z hľadiska dlhodobého potenciálneho rastu, a tým pre verejné financie. Znížením daní z príjmov fyzických osôb sa znižuje daňový klin, avšak najmä pre daňových poplatníkov s vysokými príjmami. Tieto stimulačné opatrenia nie sú dočasné. Vzhľadom na riziko spojené s vysokým fiškálnym deficitom, ale stále pomerne silný rast, ako sa uvádza v priebežnej predpovedi útvarov Komisie, je fiškálny stimul na rok 2009, ktorý prijalo Poľsko, primeranou reakciou na pokles hospodárskeho rastu. Vláda a parlament však musia včas prijať všetky plánované opatrenia a realizovať ich. Pokiaľ ide o štrukturálne opatrenia, udržateľnosť verejných financií sa zlepší nahradením predčasných dôchodkov menej nákladnými „preklenovacími dôchodkami“. Poľsko zároveň prijalo opatrenia na zlepšenie kvality verejných financií (nový zákon o verejných financiách posilňujúci rozpočtové pravidlá a kontrola autonómnych fondov, ako aj ďalšia realizácia výkonového rozpočtovania). Tieto opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem a s odporúčaniami pre krajinu, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.
(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je takmer na úrovni priemeru EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už schválených dôchodkových reforiem o niečo pomalšie ako v mnohých iných krajinách. Zatiaľ čo by rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v dodatku, prispela k čiastočnému vyrovnaniu dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, opačný výsledok by sa dosiahol, ak by sa rozpočtové prognózy naplnili. Okrem toho, súčasný pomer hrubého dlhu k HDP je vyšší, ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu stredných rizík pre udržateľnosť verejných financií. Uvedené riziká vyplývajúce z programov na stabilizáciu finančného sektora (napr. rekapitalizácia, záruky), ktoré Nemecko zaviedlo, by mohli mať potenciálny negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom ich vplyvu na dlh verejných financií, i keď by sa časť nákladov v súvislosti so štátnou podporou mohla v budúcnosti kompenzovať.
(6)

Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je zníženie štrukturálneho deficitu zo 4,5 % HDP v roku 2008 na 4,3 % v roku 2009 a na 2,2 % do roku 2011, pričom sa neočakáva, že strednodobý cieľ, teda vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení (t. j cyklicky upravený bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa dosiahne v horizonte programu. Celkový deficit po dosiahnutí cieľa 3,7 % HDP v roku 2009 klesne počas programového obdobia na 3,2 % HDP v roku 2010 a 2,6 % do roku 2011. Podobne primárne saldo dosiahne prebytok 1,7 % HDP do roku 2011, čo je porovnateľné s 0,8 % v roku 2009. V štrukturálnom vyjadrení by to predstavovalo zlepšenie v priemere o 0,75 percentuálneho bodu HDP. Rozpočtová konsolidácia v rokoch 2010 a 2011 je založená hlavne na ambicióznom obmedzení výdavkov, ktoré však nemá plnú oporu v konkrétnych opatreniach. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, ktorý sa odhaduje na 94,6 % HDP v roku 2008, prekročí v rokoch 2009 a 2010 hodnotu 96 % HDP a následne sa v roku 2011 vráti na úroveň 94,75 %. K zvýšeniu pomeru dlhu k HDP v roku 2009 okrem nárastu deficitu a poklesu rastu HDP prispieva aj výrazné zosúladenie dlhu a deficitu.
(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už vykonávaných dôchodkových reforiem o niečo pomalšie. Spomedzi týchto reforiem možno spomenúť tzv. régimes spéciaux (osobitné dôchodkové režimy) zamerané na zosúladenie požadovaného obdobia prispievania s pravidlami ostatných režimov. Rozpočtovou pozíciou v roku 2008, ktorá sa predpokladá v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, sa zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na medzeru udržateľnosti. Ak by sa za východiskovú pozíciu považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa plánuje v priebežnej predpovedi útvarov Komisie, medzera udržateľnosti by sa zhoršila. Súčasná úroveň hrubého dlhu je vyššia ako referenčná hodnota v zmluve. Uvedené schémy stability finančného sektora zavedené Francúzskom by mohli mať vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ak by sa náklady na vládnu podporu v budúcnosti nevrátili v plnej miere. Zabezpečenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa už predpokladá v programe, by prispelo k zníženiu stredných rizík pre udržateľnosť verejných financií.
(6)

V roku 2010 sa predpokladá ďalšie zhoršenie základného salda čiastočne vzhľadom na automatické stabilizátory, ale hlavne vzhľadom na ďalší plánovaný jednorazový prevod kapitálu pre domácnosti v rámci reformy dane z výnosov dôchodkových fondov z roku 2007. Zámerom programu je pokračovať do roku 2010 v dosahovaní strednodobého cieľa štrukturálnych prebytkov, t. j. cyklicky upravené bez jednorazových a iných dočasných opatrení, v rozpätí 0,75 – 1,75 % HDP. Dánsko reviduje svoj strednodobý cieľ po roku 2010 smerom nadol na minimálne štrukturálne saldo, ktoré plánuje naďalej dosahovať do roku 2015. V strednodobom cieli sa dodržiava minimálna referenčná hodnota deficitu približne 0,5 % HDP a primerane sa v ňom premieta miera zadĺženia a priemerný dlhodobý potenciálny rast. V dôsledku toho sa nový cieľ hodnotí ako primeraný a v súlade s Paktom stability a rastu. V programe sa predpokladá, že v roku 2011 saldo verejných financií opäť dosiahne malý prebytok. Spočíva to hlavne na technických predpokladoch, že produkčné medzery a rozdiely v nezamestnanosti sa v roku 2012 odstránia, čo bude mať za následok cyklicky stanovené zvýšenie príjmov. Tieto ciele vychádzajú zo scenára, ktorý vyžaduje v rámci štrukturálnych reforiem nešpecifikované opatrenia zamerané na trvalé zlepšenie salda verejných financií o 0,7 % HDP do roku 2015 s cieľom zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť podľa vnútroštátnej metodiky. Predpokladá sa, že počas programového obdobia sa štrukturálny prebytok vypočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky zníži približne o 3,5 percentuálneho bodu HDP, ale zostane v kladných číslach. Balík úverov z 18. januára 2009 zahŕňa okrem opatrení na zabezpečenie fiškálnej stability prijatých na jeseň 2008 a opísaných v aktualizácii aj dočasné injekcie hybridného kapitálu až do výšky 100 miliárd DKK (5,5 % HDP) od polovice roku 2009, čo bude mať okamžitý vplyv na vývoj dlhu v aktualizácii a potenciálny vplyv na saldo verejných financií počas programového obdobia.
(12)

Predpokladá sa, že fiškálna pozícia v rokoch 2009 – 2011 bude reštriktívna a v roku 2012 sa má zmeniť na mierne expanzívnu. Aj napriek tomu, že vo všetkých rokoch počnúc rokom 2009 sa dodržiava bezpečnostná rezerva voči zvyčajným cyklickým výkyvom, v dôsledku prudkého poklesu možno nebude postačovať na to, aby zabránila nedodržaniu 3 % prahu v rokoch 2009 a 2010. Riziká pre výsledok rozpočtu sa však zmierili prijatím doplnkového reštriktívneho rozpočtu vo februári 2009. Ak sa zohľadnia riziká, plánovaný návrat k prebytku, ako sa predpokladá v programe, sa možno nedosiahne ani v roku 2011. Okrem toho táto úprava by mala byť podporená opatreniami. V súvislosti s členstvom Estónska v mechanizme ERM II a potrebou zlepšiť konkurencieschopnosť ekonomiky v oblasti nákladov by mala byť zabezpečená náprava predchádzajúceho vysokého rastu miezd.
(9)

Rozpočtový rámec Cypru preukázal dobrú výkonnosť prekročením rozpočtových cieľov v kontexte dynamického hospodárskeho rastu. V nedávnej minulosti sa tento rámec zlepšil prijatím účtovného systému pre finančné hospodárenie (financial management accounting system — FIMAS), postupným prijímaním trojročného strednodobého rozpočtového rámca (medium-term budgetary framework - MTBF) od roku 2006 a zavedením rozpočtovania podľa programov a výsledkov (programme and performance budgeting – PPB) v roku 2007. Doterajšia prax prijímania doplňujúcich rozpočtov v priebehu roka znamenala zvýšenie bežných výdavkov nad úroveň plánovaného prerozdelenia finančných prostriedkov. Podľa programu by sa táto prax mala po úplnom zavedení nového rozpočtového rámca ukončiť. Nový rozpočtový rámec by mal viesť k účinnejšiemu a efektívnejšiemu rozpočtovému procesu a prispieť k obmedzeniu výdavkov. Novým rozpočtovým procesom by sa súčasne stanovil dobrý základ na prerozdeľovanie výdavkov v prospech činností zvyšujúcich rast v súlade s prioritami stanovenými v národnom programe reforiem. Nový rámec je však ešte v začiatočnej fáze zavádzania a predpokladá sa, že v plnom rozsahu sa zavedie až v roku 2012.
4.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ktoré môže nastať po havárii typu a rozsahu, ktoré sú uvedené v pôvodných všeobecných údajoch, nie je pravdepodobné, že plánovaná úprava systému riadenia paliva by mala nepriaznivý vplyv na zdravie obyvateľstva iného členského štátu. V prípade vážnejšej havárie by však obyvateľstvo mohli zasiahnuť dávky s takou koncentráciu, ktorá by si vyžiadala, aby príslušné orgány vykonali protiopatrenia. Len minimálna vzdialenosť od územia Belgicka znamená, že belgické orgány musia rovnako ako francúzske čo najrýchlejšie dostať čo najpodrobnejšie špecifické údaje potrebné na informovanie a ochranu obyvateľstva. Komisia berie na vedomie, že vlády Francúzska a Belgicka 8. septembra 1998 podpísali dohodu o spolupráci pre prípad incidentov alebo havárií v tejto elektrárni, čím sa vyhovelo odporúčaniu v tejto oblasti zahrnutom v pôvodnom stanovisku Komisie z roku 1994.
6.

Strednodobou stratégiou programu je znížiť deficit verejných financií počas obdobia programu prostredníctvom úpravy na začiatku obdobia programu z hodnoty tesne nad 5 % HDP v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2011. Primárny deficit by sa mal zlepšovať trochu rýchlejšie vzhľadom na plánovaný rast úrokového zaťaženia. V programe je potvrdený strednodobý cieľ rozpočtovej pozície Slovinska, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ale hoci pokrok smerom k strednodobému cieľu sa predpokladá od roku 2010, nestanovuje sa v ňom, že strednodobý cieľ sa má dosiahnuť v období programu. Navrhovaná konsolidácia, ktorá odzrkadľuje cieľ „rušenia fiškálnych stimulov do roku 2011 v súlade s oživením hospodárstva“, spočíva najmä na strane výdavkov a zakladá sa na poklese dotácii o 1 percentuálny bod HDP od roku 2009 do roku 2011. Program na dotovanie miezd by sa mal postupne skončiť v roku 2010 a zostávajúce stimulačné opatrenia na strane výdavkov v roku 2011. Plánovaný nárast úrokového zaťaženia o 0,25 percentuálneho bodu HDP počas obdobia programu je v zhruba kompenzovaný poklesom kompenzácií zamestnancom ako podielu na HDP. Balík sociálnych transferov by podľa plánu mal byť zmrazený do konca roka 2010 (na úrovni dosiahnutej v prvom polroku 2009). Predpokladá sa, že príjmy v roku 2010 stúpnu o 0,5 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že pomer hrubého verejného dlhu, ktorý podľa odhadu dosiahne v roku 2008 22,8 % HDP, sa počas obdobia programu zvýši približne o 13,5 percentuálneho bodu. Značný nárast primárneho deficitu zodpovedá za viac ako polovicu nárastu pomeru dlhu, ale prispel k nemu aj efekt „snehovej gule“ a výrazné zosúladenie dlhu a deficitu v roku 2009 odzrkadľujúce rekapitalizácie a operácie na podporu likvidity finančného sektora.
SK Úradný vestník Európskej únie C 275/1

STANOVISKO KOMISIE

z 10. novembra 2009

týkajúce sa plánu zneškodnenia rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z úpravy v lokalite jadrovej elektrárne Obrigheim, ktorá sa nachádza v Nemecku, v súlade s článkom 37 Zmluvy o Euratome

(Iba nemecké znenie je autentické)

2009/C 275/01

Európska komisia dostala 28. mája 2009 od nemeckej vlády v súlade s článkom 37 Zmluvy o Euratome všeobecné údaje týkajúce sa plánu na likvidáciu rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z úpravy v lokalite jadrovej elektrárne Obrigheim.

Komisia na základe týchto údajov usúdila, že príslušný plán sa týka úpravy existujúceho plánu, ku ktorému už poskytla svoje stanovisko 21. júna 2007. Komisia ďalej vzala do úvahy, že prechodné úložné zariadenie pre ožiarené palivo na základe tejto úpravy je skonštruované na prevádzku na obdobie do 40 rokov a mohlo by ostať v prevádzke po vyradení a demontáži existujúcej jadrovej elektrárne. Komisia po porade so skupinou odborníkov vypracovala toto stanovisko:

1. Plánovaná úprava si nevyžaduje zmenu súčasných povolených limitov vypúšťania plynných a tekutých látok.

2. Plánovaná úprava nemá vplyv na pevný rádioaktívny odpad, ktorý vzniká pri vyradení existujúceho zariadenia z prevádzky.

3. Plánovaná úprava nemá vplyv na neplánované uvoľnenie rádioaktívnych odpadových látok, ktoré môžu vzniknúť po havárii typu a veľkosti, s ktorými sa počíta vo všeobecných údajoch existujúceho plánu.

Záverom Komisia zastáva názor, že implementácia plánu likvidácie rádioaktívneho odpadu vzniknutého pri úprave v lokalite jadrovej elektrárne Obrigheim nachádzajúcej sa v Spolkovej republike Nemecko, a to za bežnej prevádzky, ako aj v prípade havárie rozsahu, ktorý je uvedený vo všeobecných údajoch, nespôsobí kontamináciu vody, pôdy alebo ovzdušia iného členského štátu rádioaktívnymi látkami.
—

Maďarsko využíva možnosť neuplatnenia (odchýlka podľa článku 22 smernice) v zdravotníckom sektore (10), a preto lekári v odbornej príprave môžu pracovať viac ako 48 hodín za týždeň, ak vopred poskytnú písomný súhlas s touto možnosťou. Zdá sa, že ochranné opatrenia, ktoré sa vyžadujú v smernici v prípade využitia tejto odchýlky, boli transponované správne. Môžu sa však odpracovať ďalšie hodiny, a to do 12 hodín za týždeň normálneho pracovného času alebo do 24 hodín za týždeň času pohotovosti (pričom maximálny limit je v priemere do 72 hodín za týždeň).
—

Vnútroštátne orgány súhlasili s požiadavkou zamestnávateľských organizácií v nemocničnom sektore, pod podmienkou, o ktorej nemožno vyjednávať, že zamestnávateľské organizácie spolu so zamestnaneckými organizáciami vypracujú do 1. augusta 2009 uskutočniteľný plán na zníženie priemerného týždenného pracovného času na 48 hodín do 1. augusta 2011.
12.

Rumunsko prijalo program rozpočtovej konsolidácie v súlade s cieľom znížiť vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu a s požiadavkami v rámci finančnej pomoci EÚ poskytovanej EÚ a inými medzinárodnými veriteľmi. Podľa konvergenčného programu sa odhaduje, že fiškálna pozícia vyjadrená zmenou štrukturálneho salda s použitím spoločnej dohodnutej metodiky je počas programového obdobia reštriktívna. Vzhľadom na to, že neexistuje priestor na fiškálne manévrovanie a že je potrebné napraviť ekonomické nerovnováhy, sa to zdá primerané. V aktualizovanom programe sa predpokladá nedodržanie referenčnej úrovne 3 % HDP pre deficit do roku 2011. Rozpočtové ciele v programe sú v súlade so záväzkami prijatými v súvislosti s pomocou EÚ pre platobnú bilanciu, hoci rozpočtové výsledky sú vystavené rizikám. Do konvergenčného programu sa však jasne nepremietajú záväzky z hľadiska doplňujúcich fiškálnych opatrení odsúhlasených na základe programu pre platobnú bilanciu, najmä čo sa týka predchádzajúceho rastu mzdových nákladov vo verejnom sektore, ďalšieho rovnocenného znižovania stavu pracovných miest a ďalšieho znižovania dotácií pre verejné podniky. Do aktualizovaného programu sa okrem toho nepremietajú záväzky na reformu kľúčových parametrov dôchodkového systému (napr. indexovanie verejných dôchodkov a vek odchodu do dôchodku), ktoré sú rozhodujúce na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Napokon sa v ňom neuvádzajú dostatočne podrobné informácie o konkrétnych opatreniach a ich vplyve na rozpočet, potrebné na dosiahnutie rozpočtových cieľov v rokoch 2010 a 2011.
7.

Rozpočtové ciele sú vystavené značným rizikám, že výsledky budú horšie, než sa predpokladá. Makroekonomický scenár je príliš optimistický. Predpokladaná nízka miera nezamestnanosti pravdepodobne povedie k podceňovaniu výplat sociálnych dávok. Ak sa berie do úvahy rastúci počet nezamestnaných, vykonávanie aktívnych a pasívnych opatrení na trhu práce si bude vyžadovať vyššie výdavky, než boli stanovené v rozpočte. Plánované značné zníženie náhrad zamestnancom a medzispotreby vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP v rokoch 2009 – 2011 sa neopiera o ďalšie podrobnosti o opatreniach požadovaných na dosiahnutie tohto výsledku. Zdá sa, že plánované zníženie dotácií sa vzhľadom na zhoršujúce sa makroekonomické prostredie dosiahne len ťažko. K odhadom príjmov treba pristupovať opatrne, a to z dvoch dôvodov. Po prvé, vzhľadom na nedávny hospodársky vývoj by výber daní mohol byť najmä v roku 2009 oveľa horší, než sa očakávalo. Po druhé, v rozpočte na rok 2009 sa vychádzalo zo značných presunov finančných prostriedkov z plne financovaného dôchodkového piliera do dôchodkového piliera založeného na priebežných platbách, ku ktorým vzhľadom na zaznamenaný nízky počet prispievateľov využívajúcich možnosť prejsť naspäť do dôchodkového piliera založeného na priebežných platbách pravdepodobne nedôjde.