ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Vytvorenie vnútorného trhu, globalizácia a technologické zmeny viedli k prudkému nárastu elektronického obchodu, a teda aj k nárastu predaja tovaru na diaľku, dodávaného tak z jedného členského štátu do druhého, ako aj z tretích území alebo tretích krajín do Spoločenstva. Príslušné ustanovenia smerníc 2006/112/ES a 2009/132/ES by sa mali tomuto vývoju prispôsobiť a mala by sa v nich pritom zohľadniť zásada zdaňovania v mieste určenia, ako aj potreba chrániť daňové príjmy členských štátov, vytvoriť rovnaké podmienky pre dotknuté podniky a minimalizovať ich zaťaženie. Osobitná úprava pre telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania alebo elektronicky poskytované služby, ktoré poskytujú zdaniteľné osoby usadené v rámci Spoločenstva, ale neusadené v členskom štáte spotreby, by sa preto mala rozšíriť na predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva a podobná osobitná úprava by sa mala zaviesť pre predaj tovaru na diaľku dovážaného z tretích území alebo tretích krajín. S cieľom jasne určiť rozsah opatrení, ktoré sa vzťahujú na predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva a predaj tovaru na diaľku dovážaného z tretích území alebo tretích krajín, by sa tieto pojmy mali vymedziť.
(6)

Limitné hodnoty stanovené v tejto smernici by sa mali, ak je to potrebné, revidovať, na základe dostupných informácií vrátane nových vedeckých a technických údajov a osvedčených postupov a techník a protokolov merania úrovní expozície na pracovisku. Uvedené informácie by podľa možností mali zahŕňať údaje o reziduálnych rizikách pre zdravie pracovníkov a stanoviská Vedeckého výboru pre najvyššie prípustné hodnoty vystavenia chemickým faktorom pri práci (SCOEL) a Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ACSH). Informácie o reziduálnom riziku, ktoré sú verejne dostupné na úrovni Únie, sú cenné pre budúce úsilie o obmedzenie rizík vyplývajúcich z expozície karcinogénom a mutagénom pri práci, vrátane revízie limitných hodnôt, ktoré sú stanovené v tejto smernici. Mala by sa ďalej podporovať transparentnosť takýchto informácií.
(10)

Aby sa náklady na splnenie požiadavky podriadenosti a akýkoľvek negatívny vplyv na náklady financovania znížili na minimum, malo by sa touto smernicou umožniť, aby si členské štáty v prípadoch, keď to možno uplatniť, zachovali existujúcu triedu bežných nezabezpečených nadriadených dlhových nástrojov, keďže pre inštitúcie sú náklady na ich vydanie nižšie než náklady na vydanie akýchkoľvek iných podriadených záväzkov. Od členských štátov by sa však s cieľom zvýšiť riešiteľnosť krízových situácií inštitúcií malo touto smernicou požadovať vytvorenie novej triedy nadriadeného dlhu bez prioritného postavenia, ktorý by mal mať v rámci konkurzného konania vyššie postavenie než nástroje vlastných zdrojov a podriadené záväzky, ktoré sa nekvalifikujú ako nástroje vlastných zdrojov, ale nižšie ako iné nadriadené záväzky. Inštitúcie by mali mať naďalej možnosť vydávať dlhové nástroje nadriadenej triedy aj nadriadenej triedy bez prioritného postavenia. Z uvedených dvoch tried a bez toho, aby boli dotknuté iné možnosti a výnimky stanovené v norme TLAC na splnenie požiadavky podriadenosti, iba nadriadená trieda bez prioritného postavenia by mala byť oprávnená na to, aby spĺňala požiadavku podriadenosti. Cieľom je inštitúciám umožniť, aby na svoje financovanie alebo na akékoľvek iné prevádzkové účely používali menej nákladný bežný nadriadený dlh a vydávali dlhové nástroje v novej nadriadenej triede bez prioritného postavenia s cieľom získať prostriedky na financovanie a zároveň splniť požiadavku podriadenosti. Členským štátom by sa malo umožniť vytvoriť niekoľko tried pre iné bežné nezabezpečené záväzky za predpokladu, že bez toho, aby boli dotknuté iné možnosti a výnimky stanovené v norme TLAC, zabezpečia, aby bola iba nadriadená trieda dlhových nástrojov bez prioritného postavenia oprávnená spĺňať požiadavku podriadenosti.
(3)

Tam, kde je to možné, už väčšina členských štátov spája povinné kontroly v záujme bezpečnej prevádzky osobných lodí ro-ro v pravidelnej preprave s inými druhmi prehliadok a inšpekcií, a to konkrétne s prehliadkami vlajkového štátu a inšpekciami štátnej prístavnej kontroly. V záujme ďalšieho zníženia inšpekčného úsilia a na maximalizáciu času, počas ktorého možno loď alebo plavidlo komerčne využívať, pričom by sa naďalej zabezpečilo uplatňovanie prísnych bezpečnostných noriem, by sa preto rozsah pôsobnosti smernice 2009/16/ES mal rozšíriť na plavidlá podliehajúce inšpekciám štátnej prístavnej kontroly. Rozsah pôsobnosti tejto smernice by sa mal obmedziť na lode, ktorými sa zabezpečuje pravidelná preprava osobnými loďami ro-ro a vysokorýchlostnými osobnými plavidlami medzi prístavmi v rámci členského štátu alebo medzi prístavom členského štátu a prístavom tretej krajiny, ak je vlajka plavidla rovnaká ako vlajka daného členského štátu. Pokiaľ ide o plavidlá, ktorými sa zabezpečuje pravidelná preprava osobnými loďami ro-ro a vysokorýchlostnými osobnými plavidlami medzi členským štátom a treťou krajinou, smernica 2009/16/ES by sa mala uplatňovať, ak vlajka plavidla nie je rovnaká ako vlajka príslušného členského štátu.
(14)

Na zvýšenie právnej istoty a súladu so súvisiacimi právnymi predpismi Únie, a najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES (6), by sa mali aktualizovať alebo vypustiť viaceré zastarané, nejasné a mätúce odkazy. Vymedzenie pojmu „osobná loď“ by sa malo zosúladiť s ostatnými právnymi predpismi Únie tak, aby sa neprekročil rozsah pôsobnosti tejto smernice. Vymedzenie pojmu „chránená námorná oblasť“ by sa malo nahradiť pojmom, ktorý je zosúladený so smernicou 2009/45/ES na účely výnimiek podľa tejto smernice, pričom sa zabezpečí blízkosť pátracích a záchranných zariadení. Vymedzenie pojmu „registrátor cestujúcich“ by sa malo zmeniť tak, aby sa zohľadnili nové povinnosti, ktoré už nezahŕňajú uchovávanie informácií. Vymedzenie pojmu „určený orgán“ by malo vzťahovať na príslušné orgány, ktoré majú priamy alebo nepriamy prístup k informáciám požadovaným podľa tejto smernice. Zodpovedajúce požiadavky na systémy spoločností na registráciu cestujúcich by sa mali vypustiť.
ii)

predložila národne definovaný príspevok Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (United Nations Framework Convention on Climate Change – UNFCCC), ktorý zahŕňa emisie a odstraňovanie z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pôdy, čím sa zabezpečuje, aby sa zmeny zásob uhlíka spojené so zberom a ťažbou biomasy započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v národne definovanom príspevku, alebo
„24

Olovo v spájkach na priletovanie k zoradeným diskovitým a plochým viacvrstvovým keramickým kondenzátorom
(10)

Členské štáty by si v spolupráci s Komisiou mali elektronicky vymieňať informácie o osvedčeniach o odbornej spôsobilosti (OOS). Mali by vytvoriť nevyhnutnú elektronickú platformu, pričom by mali zohľadniť analýzu nákladov a prínosov vypracovanú Komisiou vrátane možnosti rozšíriť sieť vodičských preukazov EÚ zriadenú podľa smernice 2006/126/ES. Členským štátom to okrem iných výhod prinesie možnosť jednoduchého prístupu k informáciám o ukončenom výcviku, ktoré nie sú zaznamenané na vodičskom preukaze vodiča. Je dôležité, aby členské štáty a Komisia vynaložili úsilie o ďalší rozvoj tohto nástroja s cieľom umožniť prístup do platformy v reálnom čase počas cestných kontrol.
(7)

S cieľom zjednodušiť a zefektívniť postupy týkajúce sa kontroly pseudomoru hydiny, najmä vzhľadom na nové pravidlá týkajúce sa určovania referenčných laboratórií Európskej únie stanovené v článku 93 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625 (4), ako aj na nový systém vykonávacích aktov stanovený v článku 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a s cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania smernice 92/66/EHS by sa mali prílohy V, VI a VII k smernici 92/66/EHS vypustiť a vykonávacie právomoci v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú tieto prílohy, by sa mali preniesť na Komisiu. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (5).
„— Palmae v prípade týchto rodov a druhoov — Areca catechu L. — Syagrus romanzoffiana (Cham.) Glassman — Arenga pinnata (Wurmb) Merr. — Bismarckia Hildebr. & H.Wendl. — Borassus flabellifer L. — Brahea armata S. Watson — Brahea edulis H.Wendl. — Butia capitata (Mart.) Becc. — Calamus merrillii Becc. — Caryota maxima Blume — Caryota cumingii Lodd. ex Mart. — Chamaerops humilis L. — Cocos nucifera L. — Corypha utan Lam. — Copernicia Mart. — Elaeis guineensis Jacq. — Howea forsteriana Becc. — Jubaea chilensis (Molina) Baill. — Livistona australis C. Martius — Livistona decora (W. Bull) Dowe — Livistona rotundifolia (Lam.) Mart. — Metroxylon sagu Rottb. — Roystonea regia (Kunth) O.F. Cook — Phoenix canariensis Chabaud — Phoenix dactylifera L. — Phoenix reclinata Jacq. — Phoenix roebelenii O'Brien — Phoenix sylvestris (L.) Roxb. — Phoenix theophrasti Greuter — Pritchardia Seem. & H.Wendl. — Ravenea rivularis Jum. & H.Perrier — Sabal palmetto (Walter) Lodd. ex Schult. & Schult.f. — Trachycarpus fortunei (Hook.) H. Wendl. — Washingtonia H. Wendl.

Hmyz, roztoče a háďatká vo všetkých vývinových štádiách — Rhynchophorus ferrugineus (Olivier)“
Z 2 % celkového množstva kvót by sa mal vytvoriť modernizačný fond, pričom s uvedenými kvótami by sa malo obchodovať formou aukcie podľa pravidiel a podmienok aukcií prebiehajúcich na spoločnej aukčnej platforme, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (8). V závislosti od rozsahu, v ktorom sa podiel kvót určených na obchodovanie formou aukcie zníži, aby sa predišlo potrebe uplatniť jednotný medziodvetvový korekčný faktor, by sa množstvo kvót, ktoré sú k dispozícii v rámci modernizačného fondu, malo zvýšiť až o 0,5 % celkového množstva kvót. Členské štáty, ktoré vykazovali v roku 2013 v trhových cenách HDP na obyvateľa nižšie ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené na financovanie z modernizačného fondu a mali by mať možnosť uplatňovať do roku 2030 výnimku zo zásady úplného obchodovania s kvótami formou aukcie na účely výroby elektrickej energie využitím možnosti bezodplatného prideľovania kvót, aby mohli transparentným spôsobom podporovať skutočné investície do modernizácie svojho odvetvia energetiky a zároveň zabrániť narušeniu vnútorného trhu s energiou. Investície v rámci modernizačného fondu zamerané na zlepšenie energetickej efektívnosti by mohli zahŕňať investície do elektrifikácie dopravy, najmä cestnej dopravy. Pravidlá spravovania modernizačného fondu by mali predstavovať súvislý, komplexný a transparentný rámec, ktorý zabezpečí čo najefektívnejšie vykonávanie a v ktorom sa zohľadní potreba jednoduchého prístupu pre všetky zúčastnené strany a možnosti zhodnocovania investícií v členských štátoch. Riadiaca štruktúra by mala zodpovedať účelu, ktorým je zabezpečiť primerané využívanie finančných prostriedkov.

Táto riadiaca štruktúra by mala zahŕňať investičný výbor a pri prijímaní rozhodnutí by sa mali náležite zohľadňovať odborné znalosti Európskej investičnej banky (EIB), pokiaľ sa nejedná o podporu poskytovanú malým projektom prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo prostredníctvom grantov z vnútroštátneho programu, ktorý sleduje rovnaké ciele ako modernizačný fond. S cieľom identifikovať a oznámiť akýkoľvek potenciálny konflikt záujmov by sa zloženie investičného výboru, životopisy jeho členov, ako aj ich vyhlásenia o záujmoch mali uverejňovať a pravidelne aktualizovať. V záujme zabezpečenia primeraného riešenia investičných potrieb v členských štátoch s nízkymi príjmami by sa finančné prostriedky pre modernizačný fond mali rozdeľovať medzi členskými štátmi na základe kombinovaných kritérií, pri ktorých sa kombinuje podiel 50 % overených emisií s podielom 50 % HDP. Finančná pomoc z modernizačného fondu by sa mohla poskytovať v rôznych formách. V záujme mobilizácie zdrojov a zabezpečenia zvýšeného vplyvu príslušných investícií by sa bezodplatné kvóty na modernizáciu výroby elektrickej energie v niektorých členských štátoch a zdroje z fondu na modernizáciu určené na investície, ktoré nie sú na zozname prioritných oblastí, mali doplniť zdrojmi od súkromných právnických osôb, ktoré by mohli zahŕňať osobitné zdroje od súkromných právnických osôb, ktoré sú úplne alebo čiastočne vo vlastníctve orgánov verejnej moci.
(6)

Vzhľadom na veľmi krátky čas, ktorý ostáva pred uvedením zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení nevyhnutných na dosiahnutie súladu so smernicou (EÚ) 2016/97 do účinnosti, a s cieľom zabezpečiť právnu istotu a zamedziť prípadnému narušeniu trhu by mala táto smernica nadobudnúť účinnosť čo najskôr a mala by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 23. februára 2018.
„1.

Článok 1 sa nahrádza takto: „Článok 1 Cieľ Táto smernica sa uplatňuje na vedenie vozidiel vykonávaných: a) štátnymi príslušníkmi členského štátu a b) štátnymi príslušníkmi tretích štátov, ktorí sú zamestnaní v podniku členského štátu alebo tento podnik využíva ich služby, ďalej ako „vodiči“ cestnej dopravy v rámci Únie na cestách otvorených pre verejnosť, ktorí používajú: — vozidlá, na vedenie ktorých sa požaduje vodičské oprávnenie skupiny C1, C1 + E, C alebo C + E v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/126/ES (*1) alebo vodičský preukaz uznávaný ako rovnocenný, — vozidlá, na vedenie ktorých sa požaduje vodičské oprávnenie skupiny D1, D1 + E, D alebo D + E v zmysle smernice 2006/126/ES alebo vodičský preukaz uznávaný ako rovnocenný. Na účely tejto smernice sa odkazy na skupiny vodičských oprávnení so znamienkom plus („+“) vykladajú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III. (*1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/126/ES z 20. decembra 2006 o vodičských preukazoch (Ú. v. EÚ L 403, 30.12.2006, s. 18).““,"
5.

V článku 9 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto: „Ropné ekvivalenty uvedené v prvom a druhom pododseku sa vypočítajú vynásobením sumy agregátu „zistené hrubé domáce dodávky“ koeficientom 1,2, ako je vymedzené v oddiele 3.2.2.11 prílohy C k nariadeniu (ES) č. 1099/2008 pre výrobky zahrnuté do používaných alebo príslušných kategórií. Medzinárodné námorné zásobníky sa nezahŕňajú do výpočtu.“
(12)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES (6) sa vyjadruje zásada, že základné pracovné podmienky a podmienky zamestnávania, ktoré sa vzťahujú na dočasných agentúrnych pracovníkov, by mali byť minimálne také, aké by sa na takýchto pracovníkov vzťahovali, ak by ich na také isté pracovné miesto prijal užívateľský podnik. Táto zásada by sa mala uplatňovať aj na dočasných agentúrnych pracovníkov vyslaných na územie iného členského štátu. Ak sa uplatní táto zásada, užívateľský podnik by mal informovať agentúru dočasného zamestnávania o pracovných podmienkach a odmeňovaní, ktoré uplatňuje na svojich pracovníkov. Členské štáty sa môžu za určitých podmienok odchýliť od zásady rovnakého zaobchádzania a zásady rovnakej mzdy podľa článku 5 ods. 2 a 3 smernice 2008/104/ES. Ak sa takéto odchýlenie uplatní, agentúra dočasného zamestnávania nepotrebuje žiadne informácie o pracovných podmienkach užívateľského podniku a požiadavka na poskytnutie informácií by sa preto nemala uplatňovať.
(4)

Keďže cieľ tejto smernice, a to stanovenie minimálnej štandardnej sadzby DPH, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale vzhľadom na jeho rozsah alebo účinky ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(6)

Únia je odhodlaná vytvoriť udržateľný, konkurencieschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém do roku 2050. Na dosiahnutie tohto cieľa členské štáty a investori potrebujú opatrenia zamerané na to, aby sa do roku 2050 dosiahol dlhodobý cieľ emisií skleníkových plynov a na dekarbonizáciu fondu budov, ktorý je zodpovedný za približne 36 % všetkých emisií CO2 v Únii. Členské štáty by sa mali usilovať o nákladovo efektívnu rovnováhu medzi dekarbonizáciou dodávok energie a znížením konečnej spotreby energie. Na tento účel členské štáty a investori potrebujú jasnú víziu, aby usmerňovali svoje politiky a investičné rozhodnutia, čo v sebe zahŕňa orientačné vnútroštátne míľniky a činnosti zamerané na energetickú efektívnosť s cieľom dosiahnuť krátkodobé (do roku 2030), strednodobé (do roku 2040) a dlhodobé ciele (do roku 2050). So zreteľom na uvedené ciele a berúc do úvahy celkové ambície Únie v oblasti energetickej efektívnosti je nevyhnutné, aby členské štáty spresnili očakávané výsledky svojich dlhodobých stratégií obnovy a monitorovali rozvoj tým, že stanovia vnútroštátne ukazovatele pokroku, a to s prihliadnutím na národné podmienky a rozvoj.
(15)

Výpočet cieľov recyklácie by mal vychádzať z hmotnosti odpadu z obalov, ktorý sa recykluje. Platí všeobecné pravidlo, že váženie odpadu z obalov, ktorý sa považuje za recyklovaný, by malo prebiehať na vstupe do procesu recyklácie. Členským štátom by sa napriek tomu, v záujme obmedzenia administratívnej záťaže, malo za predpokladu splnenia prísnych podmienok a odchylne od všeobecného pravidla povoliť určovať hmotnosť recyklovaného odpadu z obalov na základe merania výstupov každého procesu triedenia odpadu. Straty na materiáli, ku ktorým došlo pred vstupom do procesu recyklácie, napríklad v dôsledku triedenia alebo iných predbežných procesov, by nemali byť zahrnuté do množstva odpadu nahláseného ako recyklovaný. Tieto straty je možné stanoviť prostredníctvom elektronických registrov, technickej špecifikácie, podrobných pravidiel pre výpočet priemernej stratovosti pre jednotlivé prúdy odpadu alebo iných rovnocenných opatrení. Členské štáty by mali podávať správy o takýchto opatreniach v správach o kontrole kvality spolu so sprievodnými údajmi o recyklácii odpadu, ktoré oznamujú Komisii. Priemerná stratovosť by sa podľa možnosti mala stanoviť na úrovni jednotlivých zariadení na triedenie a mala by byť prepojená na rôzne druhy odpadu, rôzne zdroje ako je napríklad domácnosť alebo obchod, rôzne systémy zberu a rôzne druhy procesov triedenia. Priemerná stratovosť by sa mala používať len v prípadoch, keď nie sú k dispozícii žiadne iné spoľahlivé údaje, najmä v kontexte prepravy a vývozu odpadov. Straty hmotnosti materiálov alebo látok v dôsledku fyzikálnych alebo chemických zmien spojených s recykláciou, v rámci ktorej sa odpad z obalov skutočne spracúva na výrobky, materiály alebo látky, by sa nemali odpočítavať od hmotnosti odpadu, ktorý sa nahlasuje ako recyklovaný.
(7)

V súvislosti so záväzkom Únie prejsť na obehové hospodárstvo by sa smernice 2000/53/ES, 2006/66/ES a 2012/19/EÚ mali preskúmať a v prípade potreby zmeniť, berúc do úvahy ich vykonávanie, a uvážiť okrem iného možnosť stanovenia cieľov pre konkrétne materiály, ktoré sa nachádzajú v príslušných prúdoch odpadov. Pri preskúmaní smernice 2000/53/ES by sa mala pozornosť tiež venovať problému vozidiel po dobe životnosti, ktoré nie sú započítané, vrátane prepravy ojazdených vozidiel, u ktorých je podozrenie, že patria do kategórie vozidiel po dobe životnosti, a uplatňovaniu usmernenia korešpondentov č. 9 k preprave vozidiel po dobe životnosti (Correspondents‘ Guidelines No 9 on shipments of end-of-life vehicles). Pri preskúmaní smernice 2006/66/ES by sa mal tiež zohľadniť technický vývoj nových druhov batérií, v ktorých sa nepoužívajú nebezpečné látky.
(10)

Skládkovanie je potrebné postupne obmedziť, aby sa zamedzilo škodlivým vplyvom na zdravie ľudí a životné prostredie a aby sa zabezpečilo, že hospodársky významné odpadové materiály sa postupne a účinne zhodnotia prostredníctvom správneho nakladania s odpadom a v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva, ako je stanovené v smernici 2008/98/ES. Vďaka uvedenému obmedzeniu by sa malo predísť vzniku nadmerných kapacít zariadení na spracovanie zvyškového odpadu, napríklad prostredníctvom energetického zhodnocovania alebo kvalitatívne nízkeho mechanicko-biologického spracovania nespracovaného komunálneho odpadu, pretože by to mohlo ohroziť výsledky dosiahnuté v rámci dlhodobých cieľov Únie v oblasti prípravy na opätovné použitie a recyklácie komunálneho odpadu stanovených v smernici 2008/98/ES. Podobne a v záujme zamedzenia škodlivým vplyvom na zdravie ľudí a životné prostredie by plnenie tejto povinnosti nemalo spôsobiť vznik nadmernej kapacity zariadení na spracovanie zvyškového komunálneho odpadu, by členské štáty mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že sa na skládky bude ukladať len spracovaný odpad. Okrem toho by v záujme zabezpečenia súladu medzi cieľmi stanovenými v smernici 2008/98/ES a cieľom zníženia objemu skládkovaného odpadu stanoveným v smernici 1999/31/EC v znení tejto smernice, ako aj v záujme zabezpečenia koordinovaného plánovania infraštruktúr a investícií potrebných na splnenie uvedených cieľov členské štáty, ktoré podľa údajov nahlásených v spoločnom dotazníku OECD a Eurostatu ukladali na skládku viac ako 60 % svojho komunálneho odpadu v roku 2013, mali mať možnosť rozhodnúť o predĺžení lehoty na dosiahnutie súladu s cieľom týkajúcim sa ukladania na skládku stanoveným na rok 2035.
(8)

S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a predísť medzerám v navrhovanom rámci pravidiel by sa povinnosť oznamovania mala uložiť všetkým aktérom, ktorí sú zvyčajne zapojení do navrhovania, ponúkania na trhu, organizovania alebo riadenia implementácie cezhraničnej transakcie podliehajúcej oznamovaniu alebo série takýchto transakcií, ako aj tým, ktorí pri tom poskytujú pomoc alebo poradenstvo. Nemalo by sa opomenúť ani to, že v určitých prípadoch by sa povinnosť oznamovania nedala u sprostredkovateľa uplatniť z dôvodu jeho povinnosti zachovávať mlčanlivosť, alebo keď sprostredkovateľ neexistuje, lebo daňovník si napríklad schému navrhuje a implementuje interne. Bolo by dôležité, aby daňové orgány za takýchto okolností neprišli o možnosť získať informácie o daňových opatreniach, ktoré potenciálne súvisia s agresívnym daňovým plánovaním. Preto by bolo potrebné presunúť povinnosť oznamovania na daňovníka, ktorý má z daného opatrenia v takýchto prípadoch prospech.
„34

Olovo v prvkoch cermetového dolaďovacieho potenciometra
„7 a)

Olovo v zvaroch s vysokou teplotou tavenia (t. j. zliatiny olova s obsahom olova aspoň 85 hmotnostných percent)
(2)

V bode 7 c) I prílohy III k smernici 2011/65/EÚ bola udelená výnimka pre používanie olova v sklenených alebo keramických častiach elektrických a elektronických komponentov s obsahom olova, okrem dielektrických keramických častí kondenzátorov, napr. v piezoelektronických prístrojoch, alebo v sklenej alebo keramickej hmote do 21. júla 2016. Komisia dostala v súlade s článkom 5 ods. 5 smernice 2011/65/EÚ žiadosť o predĺženie platnosti tejto výnimky v súvislosti s kategóriami 1 až 7 a 10 pred 21. januárom 2015. Okrem toho v novembri 2014 Komisia dostala žiadosť o novú výnimku (žiadosť č. 2015-1) pre použitie olova v prvkoch tenkovrstvových elektronických snímačov, ako sú napríklad pyroelektrické snímače alebo piezoelektrické snímače, pričom ide o použitie, na ktoré sa vzťahuje záznam 7 c) I. Počas následných konzultácií so zainteresovanými stranami sa so žiadateľom dospelo k dohode, že sa žiadosť o výnimku č. 2015-1 vyhodnotí v širšom kontexte výnimky uvedenej v zázname 7 c) I.
(5)

V súlade s článkom 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/65/EÚ by zliatiny hliníka, do ktorých sa olovo nepridáva zámerne, mali byť v znení záznamu 6 b) prílohy III k uvedenej smernici odlíšené od tých zliatin hliníka, do ktorých sa olovo pridáva na dosiahnutie určitých vlastností.
21. júla 2023 v prípade kategórie 8, diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro,

21. júla 2021 v prípade kategórií 8 a 9, iné ako diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a priemyselné monitorovacie a kontrolné prístroje,

Platí do:

Olovo ako legujúci prvok v oceli na účely strojného opracovania a v galvanizovanej oceli s obsahom do 0,35 hmotnostných percent olova.

6 a)-I

Olovo ako legujúci prvok v oceli na účely strojného opracovania s obsahom do 0,35 hmotnostných percent olova a v oceli pozinkovanej ponorením do roztaveného kovu s obsahom do 0,2 hmotnostných percent olova.