ODPORÚČANIE RADY

z 28. novembra 2022

týkajúce sa iniciatívy Cesta k úspechu v škole, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 469/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

1. Európsky pilier sociálnych práv (1) vo svojej prvej a jedenástej zásade zdôrazňuje význam zaistenia kvalitného a inkluzívneho vzdelávania pre všetkých už od útleho veku. Účinné uplatňovanie týchto zásad závisí od odhodlania a opatrení členských štátov. Opatrenia na úrovni EÚ môžu dopĺňať vnútroštátne opatrenia a Komisia predstavila svoj príspevok v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (2).

2. Európska komisia 30. septembra 2020 uverejnila oznámenie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, kde sa inkluzívnosť uvádza ako jeden z jeho šiestich rozmerov (3). Rada 18. februára 2021 schválila uznesenie Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) (4), v ktorom sa za prvú strategickú prioritu stanovuje zlepšenie kvality, rovnosti, inklúzie a úspešnosti vo vzdelávaní a odbornej príprave pre všetkých.

3. Cieľom Európskeho roka mládeže 2022 (5) je zapojiť mladých ľudí a posilniť ich postavenie, aby mohli formovať svoju budúcnosť a budúcnosť Európy, a ponúknuť im viac príležitostí podieľať sa na rozhodnutiach, ktoré ovplyvňujú ich životy.

4. V správe o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy občania vyzývajú Európsku úniu a jej členské štáty, aby do roku 2025 vytvorili inkluzívny európsky vzdelávací priestor, v ktorom budú mať všetci občania rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, ako aj k celoživotnému vzdelávaniu, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach (6). V oznámení Komisie z roku 2020 sa inklúzia a rodová rovnosť označujú ako kľúčový rozmer európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý sa má vytvoriť do roku 2025, a vyzýva sa v ňom, aby sa vzdelávacie výstupy oddelili od sociálno-ekonomického postavenia. Rada sa zhodla na tom, že do roku 2030 by sa podiel 15-ročných so slabými výsledkami v čítaní, matematike a vedách mal znížiť na úroveň nižšiu ako 15 %, a zaviazala sa znížiť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, na menej ako 9 %.

5. Hoci sa miera osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, na úrovni EÚ výrazne zlepšila, pričom počas rokov 2010 – 2021 zaznamenala pokles o 3,9 percentuálneho bodu, mnohí učiaci sa naďalej predčasne ukončujú vzdelávanie. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, dosahoval v celej EÚ v roku 2021 priemernú úroveň 9,7 %, čo je tesne pod úrovňou celoúnijnej cieľovej hodnoty ET 2020, ktorá je stanovená na rok 2020 na 10 %. V súčasnosti medzi osoby, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, stále patrí viac ako 3,2 milióna mladých ľudí v EÚ (vo veku 18 – 24 rokov). Medzi krajinami a v rámci nich stále existujú značné rozdiely a medzi konkrétnymi skupinami naďalej pretrvávajú nerovnosti (napr. slabšie výsledky dosahujú migranti, mladí muži, etnické menšiny, ako sú Rómovia, mladí ľudia vo vidieckych oblastiach a vzdialených regiónoch).

6. Výsledky prieskumu Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) organizácie OECD z roku 2018 poukazujú na to, že sa v období 2009 – 2018 v mnohých krajinách zhoršil trend, pokiaľ ide o počet žiakov so slabými výsledkami v základných zručnostiach. V súčasnosti jeden z piatich 15-ročných Európanov stále nemá primerané kompetencie v čítaní, matematike alebo vo vedách. Výsledky Medzinárodnej štúdie počítačovej a informačnej gramotnosti (ICILS) z roku 2018 okrem toho poukazujú na to, že pätina mladých ľudí v EÚ nemá základné digitálne zručnosti, a zároveň odhaľujú výrazné rozdiely v dosahovaných výsledkoch medzi osobami s rozličným sociálno-ekonomickým postavením, čo predstavuje hrozbu prehlbovania digitálnej priepasti (7).

7. Údaje potvrdzujú, že sociálno-ekonomické zázemie je najsilnejším prediktorom vzdelávacích výstupov. Vo väčšine krajín EÚ sú učiaci sa zo znevýhodneného prostredia nadmerne zastúpení medzi osobami, ktoré predčasne ukončia vzdelávanie a odbornú prípravu bez dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelávania. Z prieskumu PISA z roku 2018 vyplýva, že podiel žiakov s podvýkonnosťou v čítaní je vo väčšine krajín EÚ oveľa vyšší v dolnej štvrtine indexu ekonomického, sociálneho a kultúrneho postavenia (ESKP) ako v jeho hornej štvrtine; v niektorých krajinách EÚ aj o viac ako 40 percentuálnych bodov. V odbornej literatúre sa potvrdzuje, že žiaci zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia zvyčajne čelia väčším ťažkostiam pri rozvoji akademických a jazykových zručností. Častejšie majú behaviorálne problémy súvisiace s učením, vykazujú nižšiu motiváciu na štúdium, skôr ukončujú vzdelávanie a odbornú prípravu a opúšťajú ich s nižšou kvalifikáciou a kompetenciami nedostatočnými pre plnohodnotnú účasť na živote spoločnosti.

8. Členské štáty za posledné roky začlenili do svojich systémov vzdelávania a odbornej prípravy vysoký počet migrantov (vrátane utečencov (8)) z tretích krajín v školopovinnom veku vrátane tých, ktorí prichádzajú s veľmi nízkou úrovňou základných zručností. Ďalšie výzvy vznikajú v súvislosti s osobami, ktoré utekajú pred vojnou na Ukrajine, ktorých veľký podiel tvoria deti v školopovinnom veku vyžadujúce si cielenú podporu vzdelávania (vrátane osvojenia si vyučovacieho jazyka) a psychologicko-sociálnu podporu.

9. Prieskum PISA z rokov 2015 a 2018 zároveň odhaľuje klesajúci pocit spolupatričnosti žiakov v škole a rozsiahle a čoraz častejšie šikanovanie/kyberšikanovanie. Vo výskume sa poukazuje na dôležitosť emocionálnej, sociálnej a fyzickej pohody v školách na zlepšovanie príležitostí detí a mladých ľudí na úspech vo vzdelávaní a v živote. Potvrdzuje sa v ňom, že problémy v oblasti duševného zdravia, ako aj násilie a šikanovanie, rasizmus, xenofóbia a iné formy neznášanlivosti a diskriminácie, majú devastujúce účinky na emocionálnu pohodu a vzdelávacie výstupy detí a mladých ľudí. Zároveň sa v ňom poukazuje na to, že znevýhodneným skupinám hrozí väčšie riziko šikanovania a učiaci sa zo škôl nachádzajúcich sa v sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostrediach majú slabší pocit spolupatričnosti v porovnaní s majetnejšími rovesníkmi.

10. Pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac poukázala na dôležitosť riešenia týchto výziev. Viaceré štúdie naznačujú, že kríza mohla viesť k zvýšeniu pravdepodobnosti, že žiaci a študenti, ktorým hrozí strata záujmu a predčasné ukončenie školskej dochádzky, to aj urobia, a že vo všeobecnosti mala nepriaznivé účinky na duševné zdravie a pohodu učiacich sa (9).

11. Rada v roku 2011 prijala odporúčanie o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (10). Na európskej a vnútroštátnej úrovni sa vyvinulo rozsiahle úsilie na vykonávaní odporúčania, najmä prostredníctvom partnerského učenia a výmen osvedčených postupov medzi členskými štátmi v rámci ET 2020 pre európsku politickú spoluprácu. Široká škála zdrojov, príkladov úspešných opatrení a zdrojových materiálov je dostupná online prostredníctvom európskeho súboru nástrojov pre školy a súboru nástrojov strediska Cedefop v oblasti odborného vzdelávania a prípravy na riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky. Z nezávislého posúdenia vykonávania odporúčania, ktoré bolo uverejnené v roku 2019 (11), jasne vyplýva, že dané odporúčanie a sprievodný súbor nástrojov politiky EÚ viedli k transformáciám v inštitúciách a politikách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a podporili zníženie predčasného ukončovania vzdelávania a odbornej prípravy. Zároveň sa v ňom zdôrazňujú oblasti, v ktorých je potrebná ďalšia práca.

12. Program Erasmus+ podporil viacero nadnárodných projektov v oblasti inklúzie v rôznych sektoroch vzdelávania, ktoré boli zamerané na podvýkonnosť a predčasné ukončenie vzdelávania a odbornej prípravy. Inklúzia je na roky 2021 – 2027 jednou zo zastrešujúcich priorít programu Erasmus+. Osobitnou prioritou programu je aj riešenie znevýhodnenia vo vzdelávaní, predčasného ukončovania školskej dochádzky a nízkej úrovne spôsobilosti v základných zručnostiach, ktorou sa zainteresovaným stranám programu umožňuje využiť financovanie z programu Erasmus+ na realizáciu politických odporúčaní.

13. Prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na roky 2014 – 2020 sa zmobilizovali značné investície na riešenie predčasného ukončovania vzdelávania a odbornej prípravy, pričom sa z nich podporili viaceré projekty veľkého rozsahu v súlade s odporúčaním Rady z roku 2011. Z Európskeho sociálneho fondu plus sa podporujú jednotlivci, regióny a členské štáty, ktoré čelia osobitným ťažkostiam, od zotavenia sa z pandémie ochorenia COVID-19 až po plnenie cieľov EÚ v oblasti klímy, zamestnanosti, sociálnej inklúzie a vzdelávania. Využitie EŠIF a fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 vychádza okrem iného z odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sa vydávajú v rámci európskeho semestra.

14. Nástroj technickej podpory umožňuje členským štátom získať na požiadanie podporu na prispôsobené reformy v rôznych oblastiach, ako je zlepšovanie vzdelávacích výstupov detí, zlepšovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, vytváranie národných stratégií a akčných plánov na riešenie a prevenciu predčasného ukončovania vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoj nástrojov na podporu náboru učiteľov a profesijného rozvoja alebo príprava a zavádzanie reforiem učebných plánov. Nástroj technickej podpory a jeho predchodcu, program na podporu štrukturálnych reforiem, využilo viacero členských štátov na podporu reforiem v oblasti prevencie predčasného ukončenia vzdelávania a odbornej prípravy, najmä pokiaľ ide o deti zo zraniteľného prostredia.

15. Deti a mladiství potrebujú vyvážený súbor poznávacích, sociálnych a emocionálnych spôsobilostí, aby dosiahli pozitívne výstupy v škole a v živote. V odporúčaní Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (12) sa vymedzuje „osobná a sociálna kompetencia a schopnosť učiť sa“. Zahŕňa to schopnosť zvládnuť neistotu a zložité situácie, podporovať vlastnú fyzickú a emocionálnu pohodu, zachovať si fyzické aj duševné zdravie, rozvíjať pozitívne vzťahy založené na spolupráci, viesť zdravý život orientovaný na budúcnosť a zvládať konflikty v inkluzívnom a podporujúcom prostredí.

16. V záveroch Rady o rovnosti a inklúzii vo vzdelávaní a odbornej príprave s cieľom podporiť úspech vo vzdelávaní pre všetkých (13) sa členské štáty vyzývajú, aby vykonávali opatrenia politiky vzdelávania a v prípade potreby uskutočňovali reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy so zohľadnením celého spektra vzdelávania a odbornej prípravy a v rámci celoinštitucionálneho prístupu s cieľom posilniť rovnosť príležitostí a inklúziu a podporiť úspech vo vzdelávaní na všetkých úrovniach a typoch vzdelávania a odbornej prípravy.

17. V záveroch Rady o európskych učiteľoch a školiteľoch pre budúcnosť (14) sa uznáva, že učitelia, školitelia a vedúci pracovníci škôl sú nevyhnutnou hnacou silou vzdelávania a odbornej prípravy, pričom sa v nich zdôrazňuje potreba ďalej rozvíjať a aktualizovať ich kompetencie. V oznámení a uznesení Rady týkajúcich sa európskeho vzdelávacieho priestoru sa uznáva rozhodujúca úloha učiteľov a školiteľov.

18. V odporúčaní Rady z 22. mája 2019 týkajúcom sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (15) sa zdôrazňuje, že prístup všetkých detí ku kvalitným službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prispieva k ich zdravému rozvoju a k úspechu vo vzdelávaní, pomáha znižovať sociálne nerovnosti a zmenšovať rozdiely v kompetenciách medzi deťmi z rôznych sociálno-ekonomických prostredí.

19. V odporúčaní Rady z 29. novembra 2021 týkajúce sa metód zmiešaného učenia v záujme vysokokvalitného a inkluzívneho primárneho a sekundárneho vzdelávania (16) sa podporujú metódy zmiešaného učenia, ktoré kombinujú prezenčné a dištančné vzdelávanie, ako aj digitálne a nedigitálne vzdelávacie nástroje, a to s cieľom budovať odolnejšie a inkluzívnejšie systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Takéto postupy umožňujú diverzifikované a diferencované prístupy a nástroje na lepšiu podporu všetkých žiakov, a najmä žiakov s osobitnými potrebami alebo zo znevýhodnených skupín, a zvyšujú ich motiváciu učiť sa.

20. V Európskom programe v oblasti zručností (17) sa vymedzujú opatrenia na posilnenie udržateľnej konkurencieschopnosti, budovanie odolnosti pri reakcii na krízy a pomoc jednotlivcom a podnikom rozvíjať relevantný súbor zručností, a to na základe skúseností získaných počas pandémie ochorenia COVID-19. V odporúčaní Rady z 24. novembra 2020 o odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (18) sa navrhuje obnovená vízia politiky EÚ v oblasti OVP, ktorá zohráva kľúčovú úlohu pri prevencii a zabraňovaní predčasnému ukončovaniu vzdelávania a odbornej prípravy a pri podpore rovnosti príležitostí.

21. V akčnom pláne digitálneho vzdelávania (19) sa stanovujú také opatrenia na posilnenie digitálnych zručností a kompetencií dôležitých pre digitálnu transformáciu, aby sa nezabudlo na žiadneho študenta a aby mali absolventi kompetencie, ktoré sú potrebné na trhu práce. Predpokladá sa v ňom vypracovanie spoločných usmernení pre učiteľov a pedagogických zamestnancov s cieľom podporiť digitálnu gramotnosť a bojovať proti dezinformáciám, aktualizácia európskeho rámca digitálnych kompetencií, ako aj návrh odporúčania Rady týkajúci sa zlepšenia poskytovania digitálnych zručností vo vzdelávaní a odbornej príprave. Akčný plán zároveň podporuje úsilie o odstraňovanie rodového rozdielu v oblasti STEM.

22. V odporúčaní Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti (20), sa členské štáty vyzývajú, aby deťom v núdzi (t. j. deťom ohrozeným chudobou alebo sociálnym vylúčením, najmä Rómom) zaručili účinný a bezplatný prístup k vzdelávaniu a školským aktivitám. Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa (21) vyzýva na budovanie inkluzívneho a kvalitného vzdelávania. V novej Európskej stratégií vytvárania lepšieho internetu pre deti (BIK+) (22) sa vyzýva na budovanie digitálneho prostredia, v ktorom sú deti chránené, v ktorom majú silnejšie postavenie a v ktorom sú rešpektované, pričom sa zdôrazňuje, že deti v zraniteľných situáciách by mali mať rovnaké možnosti využívať príležitosti digitálneho desaťročia.

23. Nová generácia stratégií EÚ pre rovnosť a rámcov pre politiku začleňovania prijatých v rokoch 2020 a 2021 (23) kladie silný dôraz na podporu rovnosti a začlenenia a na boj proti diskriminácii vo vzdelávaní spolu s cielenou podporou zameranou na najviac znevýhodnené osoby a osoby, ktorým najviac hrozí diskriminácia.

24. V odporúčaní Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (24), sa odporúča pomôcť mladým ľuďom vrátiť sa k vzdelávaniu a odbornej príprave diverzifikovaním ponuky ďalšieho vzdelávania, a pritom podľa potreby zabezpečiť potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Iniciatíva ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – vytýčiť si cieľ, naučiť sa, zvládnuť, dosiahnuť) okrem toho pomáha znevýhodneným mladým ľuďom vo veku 18 – 30 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), nájsť si cestu na trh práce v domovskej krajine prostredníctvom podpory vzdelávania, odborného vzdelávania alebo zamestnania so stážou v inom členskom štáte EÚ, a to s cieľom zlepšiť ich zručnosti, znalosti a skúsenosti.

25. Skúsenosti získané počas vykonávania odporúčania Rady z roku 2011, nové poznatky z výskumu a konzultácie so zainteresovanými stranami nabádajú k širšiemu, inkluzívnejšiemu a systematickejšiemu prístupu k úspechu v škole, ktorý súbežne rieši cieľ na úrovni EÚ týkajúci sa základných zručností a cieľ týkajúci sa predčasného ukončenia vzdelávania a odbornej prípravy a ktorý v plnej miere začleňuje rozmer všeobecnej pohody. Takýto prístup by mal zabezpečiť rozvoj kompetencií potrebných na úspech vo vzdelávaní a v živote a mal by viesť k zmysluplnému zážitku vzdelávania, angažovaniu sa, širšej účasti v rámci komunity a prechodu do stabilnej dospelosti a aktívneho občianstva.

26. Členské štáty v celej EÚ sa musia systematicky zamerať na riešenie cieľa, ktorým je zníženie podvýkonnosti a predčasného ukončovania vzdelávania a odbornej prípravy a podpora úspechu v škole. Na systémovej úrovni je potrebná jednotnosť politických opatrení, koordinácia s inými relevantnými oblasťami politiky (ako je mládež, zdravotníctvo, kultúra, sociálne služby, zamestnanosť, bývanie, spravodlivosť, migrácia a začleňovanie) a účinná spolupráca medzi rôznymi aktérmi na všetkých úrovniach (vnútroštátnej, regionálnej, miestnej, školskej) s cieľom poskytovať koordinovanú podporu deťom, mladým ľuďom a ich rodinám. Súčasne by sa na úrovni školy mali v súlade s vnútroštátnymi podmienkami podporovať celoškolské prístupy, ktoré zahŕňajú všetky oblasti činnosti (výučbu a vzdelávanie, plánovanie a riadenie atď.) a zapájajú všetkých kľúčových aktérov (učiacich sa, vedúcich pracovníkov školy, pedagogických a nepedagogických zamestnancov, rodičov a rodiny, ako aj miestne a širšie komunity) (25).

27. Toto odporúčanie Rady plne rešpektuje zásady subsidiarity a proporcionality,

TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

1. Do roku 2025 vypracovať alebo ďalej posilniť integrovanú a komplexnú stratégiu (26) pre úspech v škole na primeranej úrovni, a to v súlade so štruktúrou ich systému vzdelávania a odbornej prípravy, s cieľom minimalizovať účinky sociálno-ekonomického postavenia na výstupy vzdelávania a odbornej prípravy, podporovať inklúziu vo vzdelávaní a odbornej príprave a ďalej znižovať predčasné ukončenie vzdelávania a odbornej prípravy a podvýkonnosť v základných zručnostiach, pričom sa zohľadnia rôzne opatrenia uvedené v politickom rámci v prílohe. Osobitná pozornosť by sa mala venovať všeobecnej pohode v škole, ktorá výrazne podmieňuje úspech vo vzdelávaní. Takáto stratégia by mala zahŕňať preventívne, intervenčné a kompenzačné opatrenia (vrátane opatrení, ktoré sú súčasťou posilnenej záruky pre mladých ľudí (27)), mala by byť založená na dôkazoch a mala by spájať všeobecné opatrenia a cielené a/alebo individualizované opatrenia pre učiacich sa, ktorí si vyžadujú dodatočnú pozornosť a podporu v inkluzívnom prostredí (napr. učiaci sa zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia, migrantského, utečeneckého alebo rómskeho pôvodu, učiaci sa s viditeľným a neviditeľným zdravotným postihnutím, osoby s osobitnými vzdelávacími potrebami alebo problémami v oblasti duševného zdravia a učiaci sa žijúci v izolovaných, ostrovných alebo odľahlých oblastiach, ako sú najvzdialenejšie regióny EÚ, a to v závislosti od vnútroštátnych okolností). Zároveň by mala byť založená na štruktúrovanej spolupráci medzi aktérmi zastupujúcimi rôzne oblasti politiky, úrovne riadenia a úrovne vzdelávania a odbornej prípravy, mala by mať primerané financovanie a mal by ju sprevádzať jasný plán vykonávania a hodnotenia.

2. Vyvinúť a prípadne ďalej posilniť systémy zberu a monitorovania údajov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni umožňujúce systematický zber kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií o učiacich sa, ako aj o faktoroch, ktoré majú vplyv na vzdelávacie výstupy, najmä o ich sociálno-ekonomickom zázemí. Tieto systémy musia byť v súlade s ochranou osobných údajov a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Mala by sa nimi v čo najväčšej možnej miere zabezpečiť dostupnosť rozčlenených údajov a informácií o širokej škále aspektov (vrátane názorov samotných učiacich sa) na rôznych úrovniach politiky a ich používanie (podľa potreby v anonymizovanej forme) na analýzu, prevenciu a včasnú intervenciu, na navrhovanie politiky a na usmerňovanie, monitorovanie a hodnotenie uvedených stratégií.

3. Kombinovať v súvislosti s integrovanou a komplexnou stratégiou a v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami preventívne, intervenčné a kompenzačné opatrenia, ako sú tie uvedené v politickom rámci v prílohe, a to na podporu: 3.1 učiacich sa, a to systematickým kombinovaním rôznych opatrení, ktoré kladú ich záujmy a potreby do centra pozornosti a zohľadňujú ich názory; 3.2 vedúcich pracovníkov škôl, učiteľov, školiteľov a ostatných zamestnancov, a to aj vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve (VSRD), tým, že im pomôžu získať znalosti, zručnosti a kompetencie a poskytnú im podporu pre kontinuálny profesijný rozvoj, ako aj primeraný čas, priestor a podporu na účinnú prácu so všetkými učiacimi sa vrátane tých, ktorým hrozí vylúčenie, podvýkonnosť a predčasné ukončenie školskej dochádzky. Malo by sa zohľadniť uznanie a ocenenie (vrátane finančného) ich práce; 3.3 škôl pri rozvoji „celoškolského prístupu“ k úspechu v škole, v rámci ktorého sa prostredníctvom spolupráce všetci členovia školskej komunity (vedúci pracovníci školy, učitelia, školitelia a ostatní pedagogickí zamestnanci, učiaci sa, rodičia a rodiny a miestna komunita), ako aj široká škála zainteresovaných strán aktívne zapájajú do podpory úspechu vo vzdelávaní u všetkých učiacich sa; 3.4 opatrení na systémovej úrovni a medziodvetvového prístupu na zlepšenie rovnosti a inklúzie vo vzdelávaní a odbornej príprave a na podporu úspechu vo vzdelávaní pre všetkých učiacich sa, a to aj prostredníctvom riešenia štruktúr a mechanizmov, ktoré môžu mať mimoriadne nepriaznivý vplyv na učiacich sa z viac znevýhodnených skupín.

4. V súlade s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi potrebami optimalizovať využívanie vnútroštátnych zdrojov a zdrojov EÚ na investície do infraštruktúry, odbornej prípravy, nástrojov a zdrojov s cieľom zvýšiť mieru inklúzie, rovnosti a všeobecnej pohody vo vzdelávaní, a to vrátane finančných prostriedkov a odborných znalostí EÚ v oblasti reforiem a investícií do infraštruktúry, nástrojov, pedagogiky a vytvárania zdravých vzdelávacích prostredí, najmä zdrojov ako program Erasmus+, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európsky sociálny fond plus, Európsky fond regionálneho rozvoja, program Digitálna Európa, program Horizont Európa, Nástroj technickej podpory, Fond pre azyl, migráciu a integráciu atď., a zabezpečiť, že použitie finančných prostriedkov je v súlade s celkovou stratégiou.

5. Podávať správy o svojej stratégii, prijatých opatreniach, príslušných mechanizmoch monitorovania a hodnotenia a o rozpočte vyčlenenom v rámci existujúcich mechanizmov podávania správ v európskom vzdelávacom priestore [ako aj v rámci strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (2021 – 2030)], ako aj v európskom semestri.

6. Aktívne zapájať mladých ľudí do vykonávania odporúčania Rady, okrem iného prostredníctvom Európskeho dialógu s mládežou, aby sa zabezpečilo, že názory, stanoviská a potreby mladých ľudí vrátane tých zo znevýhodneného prostredia budú vypočuté a zohľadnené.

TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY:

1. Podporovala vykonávanie tohto odporúčania Rady, ako aj súvisiacich iniciatív, ako je Európska záruka pre deti a posilnená Záruka pre mladých ľudí, uľahčovaním vzájomného učenia a výmen medzi členskými štátmi a všetkými relevantnými zainteresovanými stranami v oblasti úspechu vo vzdelávaní pre všetkých, a to prostredníctvom: 1.1 vykonávania strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a jeho rozširovania (2021 – 2030), ktorého kľúčovými prioritami sú zníženie predčasného ukončovania vzdelávania a odbornej prípravy, posilňovanie spôsobilostí v základných zručnostiach a podpora všeobecnej pohody učiacich sa, učiteľov a školiteľov; 1.2 zriadenia (a podpory činností) skupiny expertov pre stratégie na vytváranie podporných vzdelávacích prostredí pre skupiny, ktorým hrozí podvýkonnosť, a na podporu všeobecnej pohody v škole, ktorá bude napredovať v práci na identifikácii osvedčených postupov, pokiaľ ide o rozvoj podporných a zdravých vzdelávacích prostredí, podporu duševného zdravia, zdravého životného štýlu a fyzickej a emocionálnej pohody (vrátane riešenia posttraumatického stresu) a prevenciu šikanovania a násilia v škole, ako aj na návrhoch na účinné zavádzanie úspešných postupov v školách a na odporúčaniach na činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; 1.3 identifikácie a výmen úspešných postupov (vrátane partnerského učenia sa a partnerského mentorstva), usmernení a praktických nástrojov na podporu navrhovania, vykonávania a hodnotenia vnútroštátnych, regionálnych a miestnych politík a postupov vrátane tých, ktoré sú zamerané na učiacich sa zo znevýhodnených prostredí, a to s využitím nástrojov spolupráce, online platforiem a spoločenstiev EÚ pre vzdelávanie a odbornú prípravu vrátane platformy eTwinning, novej európskej platformy pre školské vzdelávanie, absolventov programu Erasmus+, ambasádorov strediska Cedefop na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, Kútika na vzdelávanie pre viacjazyčný učebný materiál o EÚ; 1.4 zvyšovania informovanosti a podnecovania využívania príležitostí na presadzovanie, podporu a umožnenie inklúzie, rovnosti a všeobecnej pohody vo vzdelávaní a odbornej príprave v rámci fondov EÚ, ako je program Erasmus+, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európsky sociálny fond plus, Európsky fond regionálneho rozvoja, program Digitálna Európa, program Horizont Európa, Nástroj technickej podpory, Fond pre azyl a migráciu atď.; 1.5 podpory celoúnijného výskumu a prieskumov; nabádania k vytváraniu výskumných sietí a podpory dialógu medzi výskumom a politikou, ako aj medzi výskumom a aplikujúcimi odborníkmi; 1.6 zohľadnenia výsledkov štruktúrovaného dialógu o digitálnom vzdelávaní a zručnostiach.

2. V spolupráci s členskými štátmi podporovala vypracovanie a šírenie poradenského materiálu a zdrojov týkajúcich sa úspechu vo vzdelávaní pre všetkých učiacich sa (vrátane začleňovania migrantov a učenia sa cudzích jazykov) na ich dobrovoľné použitie, a to aj ďalším rozvojom a podporou európskeho súboru nástrojov pre školy zameraného na podporu inkluzívneho vzdelávania a riešenie problému predčasného ukončovania školskej dochádzky, Kompendia inšpirujúcich postupov v oblasti inkluzívneho a občianskeho vzdelávania a súboru nástrojov strediska Cedefop v oblasti OVP na riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky.

3. Podporovala možnosti profesijného rozvoja pedagogických zamestnancov a ďalších zainteresovaných strán prostredníctvom: 3.1 výmeny osvedčených postupov získaných z výmen pracovníkov, projektov a sietí v rámci programu Erasmus+, a to aj prostredníctvom online komunity eTwinning, učiteľských akadémií programu Erasmus+ a centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy; 3.2 sprístupnenia hromadných otvorených online kurzov (MOOC) a vzdelávacích príležitostí (vrátane mikrocertifikátov) na kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov, školiteľov, vedúcich pracovníkov škôl a tých, ktorí vyučujú učiteľov, a to prostredníctvom novej európskej platformy pre školské vzdelávanie, a podpory širokého využívania týchto kurzov.

4. Monitorovala vykonávanie tohto odporúčania Rady v rámci existujúcich mechanizmov v európskom vzdelávacom priestore (vrátane strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave) a v európskom semestri (vrátane revidovaného sociálneho prehľadu) a podávala o vykonávaní správy.

5. Monitorovala pokrok pri dosahovaní cieľov na úrovni EÚ a pravidelne o ňom podávala správy v rámci správ o európskom vzdelávacom priestore; v úzkej spolupráci so stálou skupinou pre ukazovatele a referenčné hodnoty zvážila, ako možno zlepšiť monitorovanie na úrovni EÚ, najmä posúdením existujúcich ukazovateľov na úrovni EÚ a, ak je to vhodné a potrebné, navrhnutím nových ukazovateľov, najmä v oblasti inklúzie a rovnosti.

Odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky sa nahrádza týmto odporúčaním.

V Bruseli 28. novembra 2022 Za Radu predseda V. BALAŠ

(1) Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10.

(2) COM(2021) 102 final.

(3) COM(2020) 625 final.

(4) Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 1.

(5) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2316 z 22. decembra 2021 o Európskom roku mládeže (2022) (Ú. v. EÚ L 462, 28.12.2021, s. 1).

(6) Konferencia o budúcnosti Európy – Správa o konečnom výsledku, máj 2022, návrh č. 46 (s. 88).

(7) Hoci sa digitálne zručnosti majú považovať za základné zručnosti, toto odporúčanie sa nimi výslovne nezaoberá, keďže sú stredobodom iných iniciatív, ako je akčný plán digitálneho vzdelávania.

(8) V tomto dokumente sa pojem „utečenec“ používa v širokom politickom zmysle, a nie v zmysle vymedzenia v Ženevskom dohovore a acquis EÚ v oblasti azylu.

(9) Pozri napríklad: Koehler, C., Psacharopoulos, G., a Van der Graaf, L.: The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie znevýhodnených detí a jeho sociálno-ekonomické dôsledky), správa NESET-EENEE, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2022; Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie, mládež, šport a kultúru, Impacts of COVID-19 on school education (Vplyv pandémie COVID-19 na školské vzdelávanie), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2022; Blaskó, Z., da Costa, P., a Schnepf, S. V.: Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis (Mapovanie potenciálnych dôsledkov krízy spôsobenej ochorením COVID-19), diskusný dokument IZA 14298, Bonn, 2021.

(10) Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1.

(11) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie, mládež, šport a kultúru, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P.: Assessment of the Implementation of the 2011 Council Recommendation on Policies to Reduce Early School Leaving: final report (Posúdenie vykonávania odporúčania Rady z roku 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky: záverečná správa), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2019.

(12) Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

(13) Ú. v. EÚ C 221, 10.6.2021, s. 3.

(14) Ú. v. EÚ C 193, 9.6.2020, s. 11.

(15) Ú. v. EÚ C 189, 5.6.2019, s. 4.

(16) Ú. v. EÚ C 504, 14.12.2021, s. 21.

(17) COM(2020) 274 final.

(18) Ú. v. EÚ C 417, 2.12.2020, s. 1.

(19) COM(2020) 624 final.

(20) Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

(21) COM(2021) 142 final.

(22) COM(2022) 212 final.

(23) Stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (z roku 2020), akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (z roku 2020), strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov (z roku 2020) a súvisiace odporúčanie Rady (z roku 2021), stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (z roku 2020), akčný plán pre integráciu a začlenenie na roky 2021 – 2027 (z roku 2020), stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (z roku 2021), stratégia EÚ pre boj proti antisemitizmu a podporu židovského života na roky 2021 – 2030 (z roku 2021).

(24) Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1.

(25) Pozri vymedzenie v pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD(2022) 176 final.

(26) Takáto stratégia sa môže zahrnúť do príslušných národných strategických dokumentov.

(27) Odporúčanie Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1).