ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Núdzový rámec by mal zahŕňať zriadenie Rady pre zdravotné krízy, ktorá sa bude zaoberať zdravotníckymi protiopatreniami dôležitými v krízovej situácii, aby sa zabezpečila koordinácia prístupov na úrovni Únie. Má to osobitný význam vzhľadom na rozdelenie zodpovedností medzi úrovňou Únie a vnútroštátnou úrovňou. S cieľom podporiť Radu pre zdravotné krízy by Komisia mala mať možnosť z vlastnej iniciatívy alebo na návrh Rady pre zdravotné krízy zriadiť podskupiny alebo pracovné skupiny ad-hoc, v prípade potreby aj pre priemyselné aspekty. S cieľom zabezpečiť účinné a systematické zapojenie členských štátov do rozhodnutí prijatých na účely vykonávania tohto nariadenia by sa mali stanoviť pravidlá pre rokovania Rady pre zdravotné krízy. Pri rokovaní by členovia Rady pre zdravotné krízy mali vynaložiť maximálne úsilie na dosiahnutie konsenzu. Ak konsenzus nie je možné dosiahnuť a s cieľom zabezpečiť mechanizmus zaisťujúci plynulé rokovania, by Rada pre zdravotné krízy mala konať dvojtretinovou väčšinou, pričom každý členský štát má jeden hlas. Okrem toho je pre účinné fungovanie a rýchle rozhodovanie Rady pre zdravotné krízy užitočné, aby ju Úrad pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (ďalej len „HERA“ – Health Emergency Preparedness and Response Authority) zriadený rozhodnutím Komisie (1) zo 16. septembra 2021 podporoval prostredníctvom pripravenosti a plánovania reakcie. Takáto pripravenosť a plánovanie reakcie majú poskytovať posúdenie účelu aktivačných opatrení podľa tohto nariadenia, navrhovať rokovací poriadok Rady pre zdravotné krízy, pripravovať rokovacie mandáty a procesné pravidlá pre spoločné obstarávanie a poskytovať relevantné informácie na vytvorenie inventára produkcie a výrobných zariadení prostriedkov zdravotníckych protiopatrení dôležitých v krízovej situácii. Zapojenie členských štátov by malo prispieť aj k potrebnej koordinácii medzi vykonávaním tohto nariadenia a činnosťami úradu HERA. Rada pre zdravotné krízy by mala mať takisto podľa potreby možnosť koordinovať svoju činnosť s radou úradu HERA uvedenou v rozhodnutí Komisie z 16. septembra 2021.
(6)

Na základe dostupných vedeckých dôkazov týkajúcich sa zariadení, ktoré sa majú používať na zníženie, odstránenie alebo zničenie tukového tkaniva v zmysle oddielu 4 prílohy XVI k nariadeniu (EÚ) 2017/745, ako sú zariadenia na liposukciu, rádiofrekvenčnú lipolýzu, ultrazvukovú lipolýzu, kryolipolýzu, laserovú lipolýzu, infračervenú a elektrickú stimulačnú lipolýzu, terapiu akustickými rázovými vlnami alebo na lipoplastiku, môže používanie takýchto zariadení viesť k vedľajším účinkom, ako napríklad k lokálnym zápalom, erytémom, otlakom či opuchom. Vedľajšie účinky sú často indikované ako prechodné, no hlásené sú aj vážne a dlhodobé účinky, ako je paradoxná adipózna hyperplázia po kryolipolýze. Tieto výrobky by sa preto mali klasifikovať ako trieda IIb. Táto klasifikácia zároveň zodpovedá klasifikácii aktívnych terapeutických pomôcok, ktorých funkčnosť a rizikový profil sú podobné funkčnosti a rizikovému profilu zariadení bez predmetného medicínskeho účelu určenia, ktoré majú do ľudského tela privádzať alebo si s ním vymieňať energiu, prípadne sú zdrojom energie, ktorú ľudské telo absorbuje potenciálne nebezpečným spôsobom, s prihliadnutím na povahu, hustotu a miesto aplikácie energie.
(4)

Spoločné špecifikácie by sa mali v zásade stanoviť pre všetky skupiny výrobkov bez medicínskeho účelu určenia uvedené v prílohe XVI k nariadeniu (EÚ) 2017/745. Nariadením (EÚ) 2017/745 sa upravuje uvádzanie zdravotníckych pomôcok na trh, ich sprístupňovanie na trhu alebo ich uvádzanie do používania v Únii, a preto spoločné špecifikácie pre výrobky, pri ktorých nie sú k dispozícii žiadne informácie o ich uvedení na trh v Únii, nie sú potrebné. Napríklad neexistujú žiadne informácie o týchto výrobkoch uvádzaných na trh v Únii: kontaktné šošovky obsahujúce nástroje ako anténa alebo mikročip, kontaktné šošovky, ktoré sú aktívnymi pomôckami; aktívne implantovateľné pomôcky určené na úplné alebo čiastočné zavedenie do ľudského tela chirurgicky invazívnymi prostriedkami na účel modifikácie anatómie alebo fixácie častí tela; aktívne pomôcky určené na použitie ako tvárové alebo iné kožné výplne alebo výplne slizníc subkutánnou, submukóznou alebo intradermálnou injekciou či iným zavedením; aktívne implantovateľné zariadenia určené na zníženie, odstránenie alebo zničenie tukového tkaniva. Okrem toho v prípade niektorých výrobkov nie sú dostupné informácie dostatočné na to, aby Komisii umožnili vypracovať spoločné špecifikácie. Tak je to napríklad v prípade niektorých iných predmetov určených na zavedenie do oka alebo na umiestnenie na povrch oka.
(9)

V súlade s článkom 12 ods. 2 úvodnou vetou nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 sa neviazané rozpočtové prostriedky môžu preniesť iba do nasledujúceho rozpočtového roka. Je preto vhodné, aby Komisia určila dátumy oprávnenosti výdavkov členských štátov v súvislosti s predmetnou úhradou v súlade s článkom 17 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2021/2116, a to so zreteľom na poľnohospodársky rozpočtový rok vymedzený v článku 35 uvedeného nariadenia.
Mala by sa preto stanoviť povinnosť vyhovieť primeraným žiadostiam o veľkoobchodný prístup k verejným mobilným komunikačným sieťam na účely poskytovania roamingových služieb. Takýto prístup by mal byť v súlade s potrebami tých, ktorí žiadajú o prístup. Koncoví používatelia služieb, ktorí požadujú moderné technológie a maloobchodné roamingové služby, by mali mať možnosť požívať pri roamingu rovnakú kvalitu služieb ako doma. Povinnosťou poskytnúť veľkoobchodný prístup k roamingu by sa preto malo zabezpečiť, aby záujemcovia o prístup mohli kopírovať maloobchodné služby ponúkané na domácom trhu, pokiaľ prevádzkovatelia navštívených sietí, ktorí sú o poskytnutie prístupu požiadaní, nepreukážu, že je to technicky nereálne. Parametre, s ktorými prevádzkovateľ navštívenej siete ponúka mobilné služby vlastným domácim zákazníkom, sa považujú za technicky reálne. S ohľadom na príslušnú veľkoobchodnú roamingovú dohodu a bez toho, aby boli dotknuté maloobchodné povinnosti stanovené v tomto nariadení, by prevádzkovateľ navštívenej siete mal zabezpečiť, aby sa na roamingových zákazníkov v jeho sieti nevzťahovali menej výhodné podmienky ako tie, ktoré ponúka svojim domácim zákazníkom, napríklad v zmysle kvality služieb, ako je napríklad dostupná rýchlosť. Prístup by sa mal odmietnuť len na základe objektívnych kritérií, ako je napríklad technická nereálnosť a potreba zachovať integritu siete.

Prevádzkovateľ navštívenej siete by na základe obchodných hľadísk nemal odmietnuť ani obmedziť prístup spôsobom, ktorý by obmedzoval poskytovanie konkurenčných roamingových služieb. V prípade odmietnutia prístupu by poškodená strana mala mať možnosť predložiť vec na vyriešenie sporu podľa postupu stanoveného v tomto nariadení. S cieľom zaistiť rovnaké podmienky by sa veľkoobchodný prístup na účely poskytovania roamingových služieb mal udeliť v súlade s regulačnými povinnosťami stanovenými v tomto nariadení, ktoré sa uplatňujú na veľkoobchodnej úrovni, a mal by zohľadňovať jednotlivé nákladové prvky potrebné na poskytovanie takéhoto prístupu. Jednotný regulačný prístup k veľkoobchodnému prístupu na účely poskytovania roamingových služieb by mal prispievať k zamedzeniu nepomeru medzi členskými štátmi. Orgán BEREC by v koordinácii s Komisiou a v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami mal vydať usmernenia pre veľkoobchodný prístup na účely poskytovania roamingových služieb.
(58)

Jedným z cieľov tohto nariadenia je zabezpečiť posilnený rámec monitorovania a podávania správ o nedostatku liekov počas núdzových situácií v oblasti verejného zdravia a závažných udalostí. Ako sa oznámilo v oznámení Komisie z 25. novembra 2020 s názvom Farmaceutická stratégia pre Európu, Komisia navrhne revíziu farmaceutických právnych predpisov s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok a riešiť nedostatok liekov prostredníctvom osobitných opatrení. Uvedené právne predpisy by mohli zahŕňať ďalšiu koordinačnú úlohu pre agentúru pri monitorovaní a riadení nedostatku liekov. Ak sa v dôsledku uvedenej revízie vyžadujú posilnené opatrenia týkajúce sa monitorovania ponuky a dopytu po liekoch na úrovni Únie a podávania správ o nich, ESMP by sa mala považovať za vhodný systém na uľahčenie vykonávania akýchkoľvek nových ustanovení týkajúcich sa monitorovania a podávania správ o nedostatku liekov. V rámci podávania správ o tomto nariadení by Komisia mala zvážiť potrebu rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia tak, aby zahŕňal veterinárne lieky a osobné ochranné prostriedky, zmeniť vymedzenia pojmov a zaviesť opatrenia na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni s cieľom posilniť súlad s povinnosťami stanovenými v tomto nariadení. Uvedené preskúmanie by malo zahŕňať posúdenie kompetencií a fungovania ESMP. V prípade potreby by sa malo zvážiť rozšírenie fungovania ESMP a potreba vnútroštátnych systémov monitorovania nedostatku. V snahe pripraviť sa na nedostatok liekov počas núdzových situácií v oblasti verejného zdravia a závažných udalostí a na účely podpory monitorovania takého nedostatku by sa malo zvážiť budovanie kapacít, ktoré je podporované mechanizmami Únie na financovanie, s cieľom posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi. Mohlo by to zahŕňať preskúmanie najlepších postupov a koordináciu vývoja IT nástrojov na monitorovanie a riadenie nedostatku liekov v členských štátoch a pripojenie sa k ESMP. V záujme toho, aby sa využíval plný potenciál ESMP a identifikovali a predpovedali problémy s ponukou liekov a dopytom po nich by ESMP mala vo vhodných prípadoch uľahčovať používanie techník veľkých dát a umelej inteligencie.
(8)

Podľa článku 108 ods. 1 zmluvy má Komisia v spolupráci s členskými štátmi priebežne skúmať všetky existujúce systémy pomoci. Na tento účel a s cieľom zabezpečiť čo najväčší stupeň transparentnosti a primeranej kontroly, by každý členský štát mal zaznamenávať a zhromažďovať informácie o uplatňovaní nariadení prijatých podľa tohto nariadenia . Aspoň raz ročne by každý členský štát mal predkladať Komisii správu o uplatňovaní takýchto nariadení. Komisia by mala uvedené správy sprístupniť všetkým ostatným členským štátom.
Mechanizmus korekcie trhu by nemal neprimerane ohrozovať riadne fungovanie trhov s energetickými derivátmi. Tieto trhy zohrávajú kľúčovú úlohu v tom, že účastníkom trhu umožňujú zaistiť svoje pozície, a tým zvládať riziká, najmä pokiaľ ide o volatilitu cien. Okrem toho cenové zásahy prostredníctvom mechanizmu korekcie trhu môžu účastníkom trhu na trhoch s derivátmi spôsobiť značné finančné straty. Vzhľadom na veľkosť trhu s plynom v Únii môžu mať takéto straty vplyv nielen na špecializované trhy s derivátmi, ale aj významný dominový efekt na iné finančné trhy. Cenové zásahy by mohli viesť aj k škodlivému nárastu výziev na dozabezpečenie v dôsledku neistoty. Podstatný nárast výziev na dozabezpečenie by mohol viesť k značným finančným stratám a stratám likvidity pre účastníkov trhu, čo by viedlo k zlyhaniu zúčtovacieho člena alebo konečného klienta. Príslušní účastníci trhu by mali konať v dobrej viere a nemali by neprimerane meniť postupy riadenia rizík, čo vedie k nárastu výziev na dozabezpečenie, najmä ak nie sú v súlade s bežnými trhovými postupmi. Komisia by preto mala okamžite pozastaviť mechanizmus korekcie trhu, ak ohrozuje riadne fungovanie trhu s derivátmi, napríklad ak vedie k výraznému poklesu transakcií s derivátmi TTF v rámci Únie alebo k významnému presunu transakcií s derivátmi TTF na obchodné miesta mimo Únie. V tejto súvislosti je dôležité, aby Komisia zohľadnila dostupné odborné znalosti príslušných orgánov Únie. Orgán ESMA je nezávislý orgán, ktorý prispieva k zabezpečeniu stability finančného systému Únie, najmä podporou stabilných a usporiadaných finančných trhov, ako sú trhy s derivátmi.

Komisia by preto mala zohľadniť správy ESMA o takýchto aspektoch. Komisia by okrem toho mala zohľadniť všetky odporúčania Európskej centrálnej banky (ECB) týkajúce sa stability finančného systému v súlade s článkom 127 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a článkom 25.1 protokolu č. 4 o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ktorý tvorí prílohu k ZFEÚ (ďalej len „protokol“). Vzhľadom na volatilitu finančných trhov a potenciálne veľký vplyv intervencií na tieto trhy je dôležité zabezpečiť, aby mohla Komisia tento mechanizmus korekcie trhu rýchlo pozastaviť. Správa ESMA by sa preto mala vydať najneskôr 48 hodín po žiadosti Komisie a v naliehavých prípadoch v rovnaký deň.
iv)

opis IT infraštruktúry žiadajúcej úverovej inštitúcie vrátane používaných systémov alebo systémov, ktoré sa majú používať, jej hostiteľských mechanizmov, organizácie jej IT funkcie, IT štruktúry, IT stratégie a riadenia IT, politík a postupov v oblasti bezpečnosti IT a všetkých systémov a kontrol, ktoré sa zaviedli alebo sa majú zaviesť na poskytovanie online bankových služieb.
Opis IT infraštruktúry žiadajúcej úverovej inštitúcie vrátane používaných systémov alebo systémov, ktoré sa majú používať, jej hostiteľských mechanizmov, organizácie jej IT funkcie, IT štruktúry, IT stratégie a riadenia IT, politík a postupov v oblasti bezpečnosti IT a všetkých systémov a kontrol, ktoré sa zaviedli alebo sa majú zaviesť na poskytovanie online bankových služieb
(2)

V uplynulých mesiacoch kroky Ruska ešte viac zhoršili situáciu na trhu, a to najmä zvýšením rizika úplného zastavenia dodávok ruského plynu do Únie v blízkej budúcnosti, čo ovplyvnilo bezpečnosť dodávok do Únie. To výrazne zvýšilo volatilitu cien energie v Únii a zvýšilo ceny plynu a elektrickej energie, ktoré sa tak počas leta dostali na historické maximum, výsledkom čoho boli rastúce maloobchodné ceny elektrickej energie, pričom sa očakáva, že ich vplyv sa naďalej bude postupne presúvať na väčšinu odberateľských zmlúv a čoraz viac zaťažovať domácnosti a podniky. Zhoršujúca sa situácia na trhoch s energiou významne prispela k celkovej inflácii v eurozóne, čo viedlo k spomaleniu hospodárskeho rastu v celej Únii. Toto riziko bude pretrvávať bez ohľadu na akékoľvek dočasné zníženie veľkoobchodných cien a stane sa ešte relevantnejším v budúcom roku, čo Komisia uznáva vo svojom návrhu o núdzovom stave v energetike, ktorý bol súčasťou oznámenia Komisie z 18. októbra 2022 Núdzový stav v energetike - príprava, spoločné nakupovanie plynu a spoločná ochrana EÚ. Európske energetické spoločnosti by mohli v budúcom roku čeliť vážnym ťažkostiam pri dopĺňaní zásobníkov plynu, keďže vzhľadom na súčasnú politickú situáciu je veľmi pravdepodobné, že z Ruska do Únie pritečie menej potrubného plynu alebo dokonca žiadny. Okrem toho sa v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1032 (1) stanovuje na rok 2023 cieľová úroveň naplnenia kapacít zásobníkov plynu v Únii vo výške 90 % v porovnaní s 80 % na tohtoročnú zimu. Nepredvídateľné udalosti, ako je sabotáž plynovodov a iné riziká narušenia bezpečnosti dodávok, by mohli viesť k ďalšiemu napätiu na trhoch s plynom. Výhľad konkurencieschopnosti európskych technologických odvetví v oblasti obnoviteľných zdrojov energie bol navyše oslabený nedávnymi politikami v iných regiónoch sveta zameranými na poskytovanie podpory a urýchlenie rozširovania celých hodnotových reťazcov technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.
(74)

V prípade stavu núdze by členské štáty, ako aj Únia mali zabezpečiť, aby plyn prúdil v rámci vnútorného trhu. To znamená, že opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni by nemali viesť k problémom s bezpečnosťou dodávok v inom členskom štáte, zatiaľ čo prístup k cezhraničnej infraštruktúre by mal byť stále bezpečný a technicky možný. V súčasnom legislatívnom rámci sa nestanovuje proces, ktorým by sa mohli účinne riešiť konflikty medzi dvoma členskými štátmi, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré negatívne ovplyvňujú cezhraničné toky. Keďže plynárenské a elektrické siete Únie sú prepojené, mohlo by to viesť nielen k vážnym problémom s bezpečnosťou dodávok, ale aj k oslabeniu jednoty Únie vo vzťahu k tretím krajinám. Odchylne od článku 12 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2017/1938 by Komisia preto mala mať právomoc hodnotiť prijaté vnútroštátne opatrenia a v prípade potreby v primeranom časovom rámci rozhodovať. Na tento účel by Komisia mala mať možnosť požiadať o úpravu takých vnútroštátnych opatrení, ak zistí ohrozenie bezpečnosti dodávok plynu v iných členských štátoch alebo Únii. Vzhľadom na výnimočnú povahu súčasnej energetickej krízy by sa dodržiavanie rozhodnutia Komisie malo uskutočniť bez oneskorenia, ktoré by mohlo brániť dodávkam plynu v Únii. Na obdobie uplatňovania tohto nariadenia by sa preto v záujme zabezpečenia fungovania vnútorného trhu mali pozastaviť zmierovacie postupy.
(5)

Aby sa toto delegované nariadenie zosúladilo so začiatkom vykazovacieho obdobia spojeného s rámcom monitorovania a hodnotenia programu, malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou, a to od 1. januára 2022,
(5)

Úrad prijal 18. mája 2022 v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2015/2283 vedecké stanovisko s názvom „Safety of freeze-dried mycelia of Antrodia camphorata as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ [Bezpečnosť lyofilizovanej práškovej formy mycélií Antrodia camphorata ako novej potraviny podľa nariadenia (EÚ) 2015/2283] (4).
(6)

Úrad prijal 28. februára 2022 v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2015/2283 vedecké stanovisko s názvom „Safety of beta-lactoglobulin as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ [Bezpečnosť beta-laktoglobulínu ako novej potraviny podľa nariadenia (EÚ) 2015/2283] (10).
(3)

Číselný znak KN 2202 90 bol 1. januára 2017 nahradený číselnými znakmi KN 2202 91 00 a 2202 99, ktoré boli nahradené číselným znakom KN 2202 10 00. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na výrobky s číselnými znakmi 2202 10 00, ex 2202 91 00 a ex 2202 99.
(29)

Na výpočet intenzity pomoci by sa mali použiť len oprávnené náklady. Týmto nariadením by sa od notifikačnej pomoci nemala oslobodiť pomoc, ktorá v dôsledku zahrnutia neoprávnených nákladov prekračuje príslušnú intenzitu pomoci. Stanovenie oprávnených nákladov by malo byť podložené zrozumiteľnými, konkrétnymi a aktuálnymi listinnými dôkazmi. Výpočet by mal vychádzať zo súm pred akýmkoľvek odpočtom dane alebo iných poplatkov. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach by sa mala diskontovať na svoju hodnotu platnú v deň poskytnutia pomoci. Oprávnené náklady by sa takisto mali diskontovať na svoju hodnotu platnú v deň poskytnutia pomoci. Úrokovou sadzbou, ktorá sa má použiť na diskontné účely a na výpočet výšky pomoci, by v prípade pomoci, ktorá nemá formu grantu, mala byť diskontná sadzba, resp. referenčná sadzba uplatniteľná v deň poskytnutia pomoci, ako je stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (10). Ak sa pomoc poskytuje inou formou ako formou grantu, výška pomoci by sa mala vyjadriť ako ekvivalent hrubého grantu. Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, tranže pomoci by sa mali diskontovať na základe diskontných sadzieb uplatniteľných k jednotlivým dňom nadobudnutia účinnosti daňového zvýhodnenia. Malo by sa podporovať využívanie pomoci vo forme vratných preddavkov, keďže takéto nástroje zdieľania rizika do veľkej miery vedú k posilneniu stimulačného účinku pomoci. Preto je vhodné stanoviť, že ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, uplatniteľné intenzity pomoci uvedené v tomto nariadení sa môžu zvýšiť.
(21)

Do výpočtu intenzity pomoci by sa mali zahrnúť iba oprávnené náklady. Týmto nariadením by sa od notifikačnej povinnosti nemala oslobodiť pomoc, ktorá v dôsledku zahrnutia neoprávnených nákladov presahuje príslušnú intenzitu pomoci. Určenie oprávnených nákladov by malo byť podložené zrozumiteľnými, konkrétnymi a aktuálnymi listinnými dôkazmi. Na výpočet by sa mali použiť všetky číselné údaje pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach by sa mala diskontovať na svoju hodnotu platnú v deň poskytnutia pomoci. Oprávnené náklady by sa takisto mali diskontovať na svoju hodnotu platnú v deň poskytnutia pomoci. Úrokovou sadzbou, ktorá sa má použiť na diskontné účely a na výpočet výšky pomoci v prípade pomoci, ktorá nemá formu grantu, by mala byť diskontná sadzba, resp. referenčná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia grantu, ako je stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (8). Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, tranže pomoci by sa mali diskontovať na základe diskontných sadzieb uplatniteľných k jednotlivým dňom nadobudnutia účinnosti daňového zvýhodnenia. Malo by sa podporovať využívanie pomoci vo forme vratných preddavkov, keďže takéto nástroje na rozdelenie rizika do veľkej miery vedú k posilneniu stimulačného účinku pomoci. Preto je vhodné stanoviť, že ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, uplatniteľné intenzity pomoci uvedené v tomto nariadení sa môžu zvýšiť.
(83)

Kritickí externí poskytovatelia IKT služieb by mali byť schopní poskytovať IKT služby z akéhokoľvek miesta na svete, nie nevyhnutne alebo nielen z priestorov nachádzajúcich sa v Únii. Činnosti dozoru by sa mali najprv vykonávať v priestoroch nachádzajúcich sa v Únii a prostredníctvom interakcie so subjektmi nachádzajúcimi sa v Únii vrátane dcérskych podnikov založených kritickými externými poskytovateľmi IKT služieb podľa tohto nariadenia. Takéto opatrenia v rámci Únie by však nemuseli byť dostatočné na to, aby hlavnému orgánu dozoru umožnili v plnej miere a účinne vykonávať svoje povinnosti podľa tohto nariadenia. Hlavný orgán dozoru by preto mal mať možnosť vykonávať svoje príslušné právomoci dozoru aj v tretích krajinách. Vykonávanie uvedených právomocí v tretích krajinách by malo umožniť hlavnému orgánu dozoru preskúmať zariadenia, z ktorých IKT služby alebo služby technickej podpory skutočne poskytuje alebo riadi kritický externý poskytovateľ IKT služieb, a hlavnému orgánu dozoru by malo poskytnúť komplexné a operatívne pochopenie riadenia IKT rizika kritického externého poskytovateľa IKT služieb. Možnosť hlavného orgánu dozoru ako agentúry Únie vykonávať právomoci mimo územia Únie by mala byť riadne vymedzená príslušnými podmienkami, najmä súhlasom dotknutého kritického externého poskytovateľa IKT služieb. Podobne by mali byť relevantné orgány tretej krajiny informované o vykonávaní činností hlavného orgánu dozoru na svojom vlastnom území a nemali by proti nemu namietať. S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie a bez toho, aby boli dotknuté príslušné právomoci inštitúcií Únie a členských štátov, však takéto právomoci musia byť plne zakotvené aj v uzavretých dohodách o administratívnej spolupráci s relevantnými orgánmi dotknutej tretej krajiny. Toto nariadenie by preto malo európskym orgánom dohľadu umožniť uzatvárať dohody o administratívnej spolupráci s relevantnými orgánmi tretích krajín, ktoré by inak nemali vytvárať právne záväzky vo vzťahu k Únii a jej členským štátom.