ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.
3.

Zvýšiť úsilie o zníženie konečnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu spoločne dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a podporiť ho politikami a opatreniami, ktorými by sa do roku 2030 dosiahli ďalšie úspory energie. Mali by sa vypracovať ďalšie opatrenia a ich očakávaný vplyv z hľadiska úspor energie a mali by sa zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu.
(14)

Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.
(13)

V konečnom pláne by sa malo ďalej rozpracovať posúdenie prepojení medzi politikami a opatreniami a malo by sa v ňom opísať, ako ich Rumunsko plánuje riešiť. Plán by mal najmä opisovať synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Treba posúdiť vzťah medzi plánovaným ďalším využívaním uhlia a plynu v horizonte roku 2030 a cieľmi v oblasti dekarbonizácie. Podobne by sa v prípade politík a opatrení s ďalekosiahlym vplyvom malo uviesť posúdenie interakcií jednotlivých politík a prierezových vplyvov, ako napríklad vybudovanie plánovaných nových kapacít vo vzťahu k rozmerom energetickej efektívnosti a dekarbonizácie, najnovšie regulačné opatrenia na trhu s energiou vo vzťahu k vnútornému trhu a cieľom bezpečnosti dodávok, ako aj vplyvy opatrení dekarbonizácie v doprave a zvýšené využívanie obnoviteľných zdrojov energie na elektrizačnú sústavu. Mal by sa posúdiť aj vplyv zvýšeného využívania lesnej biomasy na výrobu elektriny a tepla na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia navyše podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.
(13)

Vo svojom konečnom pláne by malo Dánsko zohľadniť synergie medzi piatimi rozmermi energetickej únie a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešeniu energetickej chudoby. Na zabezpečenie riadeného dosiahnutia cieľa 100 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 sú dôležitými prvkami, ktoré majú byť zohľadnené v konečnom pláne, aj ďalšie informácie o konkrétnych cieľoch týkajúcich sa reakcie na strane spotreby, agregácie, flexibility systému, inteligentných sietí, skladovania, distribuovanej výroby, ochrany spotrebiteľa a konkurencieschopnosti v odvetví energetiky na úrovni maloobchodu. Je dôležité, aby úplný konečný plán obsahoval podrobný opis všetkých energetických dotácií, ako aj vnútroštátnych politík, opatrení a lehôt na postupné ukončenie ich poskytovania, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá. Kvalite plánu by prospeli aj informácie o tom, ako by riziká súvisiace so zmenou klímy mohli ovplyvniť dodávky energie. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.
(13)

Vzhľadom na obmedzené informácie o interakciách medzi rôznymi rozmermi energetickej únie uvedenými v návrhu plánu by konečný plán mohol špecifikovať kľúčové interakcie medzi týmito rozmermi, a to tak z hľadiska národných ambícií, ako aj z hľadiska predbežných, plánovaných, dodatočných a existujúcich politických nástrojov. Konečný plán by mohol konkrétnejšie riešiť interakciu medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej efektívnosti a energetickej bezpečnosti. Opierať by sa to mohlo o rozšírenie predloženého komplexného posúdenia vplyvu, napr. o vyčíslenie vplyvu udržateľných dodávok biomasy na energetické účely na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, a o riešenie ohrozenia energetickej bezpečnosti v dôsledku zmeny klímy. Okrem toho vychádzajúc z dobrého východiska, ktorým sú predložené investičné potreby a výdavky v odvetviach výroby elektriny a energie, by konečný plán mohol túto otázku rozšíriť o dopyt po energii a neenergetické odvetvia vo všetkých rozmeroch energetickej únie. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.
(6)

V súlade s článkom 10 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97 by do jedného mesiaca odo dňa, keď Komisia prijme napomenutie, malo byť dotknutému členskému štátu adresované odporúčanie Rady, aby prijal potrebné opatrenia. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa stanovuje, že v odporúčaní sa členskému štátu určí na riešenie odchýlky lehota najviac piatich mesiacov. Na danom základe sa lehota určená Maďarsku na riešenie odchýlky do 15. októbra 2019 javí ako primeraná. V uvedenej lehote by malo Maďarsko podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.
(8)

Štrukturálny deficit Rumunska sa postupne zvýšil z 0,1 % HDP v roku 2015 na 1,7 % HDP v roku 2016, 2,9 % HDP v roku 2017 a 3 % HDP v roku 2018. Požadovanú minimálnu úpravu by malo dopĺňať dodatočné a vytrvalé úsilie, ktoré je potrebné na nápravu kumulovanej odchýlky a na to, aby sa Rumunsko vrátilo k vykonávaniu primeraného postupu úprav, ktorý od roku 2016 vytrvalo viackrát prerušilo. Vzhľadom na rozsah zistenej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 a 0,25 % HDP v roku 2020. Takéto úsilie by bolo v súlade s úpravou, ktorú na rok 2019 odporučila Rada 4. decembra 2018. Urýchli tak úpravu smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.
(19)

Integrované učenie obsahu a jazyka, t. j. vyučovanie predmetov v cudzom jazyku, a digitálne a online nástroje na učenie sa jazykov sa osvedčili ako efektívne pre rôzne kategórie študentov. Učiteľom jazykov v celej Európe by prospel kontinuálny profesijný rozvoj, vďaka ktorému by si mohli aktualizovať svoju digitálnu kompetenciu a zároveň sa naučiť, ako vo svojej učiteľskej praxi čo najlepšie využiť rôzne metodiky a nové technológie. Pomôcť by im pri tom mohol inventár otvorených vzdelávacích zdrojov, berúc tak do úvahy prácu Rady Európy.
(2)

Expertná skupina Komisie pre technický pilier 4. železničného balíka navrhla Komisii na svojom zasadnutí 5. júla 2017, aby začlenila uvedené ustanovenia do odporúčania, pretože neexistuje vhodný právny základ na ich zahrnutie do nariadenia. Takýmto odporúčaním by sa poskytli usmernenia stanovujúce praktické dojednania na vydávanie bezpečnostných povolení pre manažérov infraštruktúry. Týmito spoločnými usmerneniami by sa mali zjednodušiť zložité vnútroštátne postupy povoľovania tým, že sa stanoví spoločná metodika, ktorá sa má použiť. Mohlo by sa tak zabezpečiť aj účinnejšie dosahovanie cieľov článku 12 smernice (EÚ) 2016/798 a zjednodušenie úloh koordinácie, ktoré by mali vykonávať vnútroštátne bezpečnostné orgány na základe uvedeného článku. Komisia preto členským štátom odporúča, aby sa riadili uvedenými ustanoveniami.
7.

S cieľom poskytnúť usmernenia pre ďalšie vykonávanie PESCO v tejto prvej fáze Rada zdôrazňuje, že celkovo zúčastnené členské štáty: a) dosiahli významný pokrok, pokiaľ ide o záväzky týkajúce sa rozpočtov na obranu a spoločných investícií do obrany. Tento pokrok by sa mal v súlade s konkrétnejšími cieľmi zachovať a v prípade potreby v ďalších rokoch ešte viac posilniť; b) začali pri národnom obrannom plánovaní používať nástroje, iniciatívy a mechanizmy EÚ, ako napríklad revidovaný plán rozvoja spôsobilostí (CDP), CARD a EDIDP, a začali prípravy budúceho EDF na roky 2021 – 2027. Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby zintenzívnili svoje úsilie a pokračovali v plnení väčších záväzkov v príslušných oblastiach, najmä čo najlepším využívaním nástrojov, iniciatív a mechanizmov EÚ v rámci postupov národného obranného plánovania. V tejto súvislosti treba poznamenať, že bolo a naďalej bude potrebné zabezpečiť súdržnosť medzi výstupom CARD a CDP na jednej strane a príslušnými procesmi v rámci NATO, ako je proces plánovania obrany NATO (NDPP) na strane druhej, v oblastiach, kde sa požiadavky navzájom prekrývajú, pričom sa uznáva odlišný charakter oboch organizácií a ich príslušných zodpovedností; c) sa vyzývajú, aby dosiahli významný pokrok v plnení záväzkov týkajúcich sa harmonizácie svojich príslušných nástrojov obrany, a to najmä v záujme posilnenia kolaboratívneho rozvoja spôsobilostí v súlade s plánom CDP a jeho relevantnými prípadovými štúdiami strategického kontextu (SCC), ktoré sa v súčasnosti pripravujú, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že si to bude vyžadovať nepretržité dlhodobé úsilie; d) sa nabádajú v súlade s väčšími záväzkami a odporúčaním Rady z 15. októbra 2018 týkajúceho sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov a vymedzenia konkrétnejších cieľov: pokračovať v ich pozitívnom úsilí o zlepšenie interoperability a flexibility svojich ozbrojených síl; vynaložiť ďalšie značné úsilie v súvislosti so záväzkami, ktoré sa týkajú posilnenia dostupnosti a schopnosti nasadenia ozbrojených síl, okrem iného systematickejším vypĺňaním rozpisu bojových skupín EÚ, najmä s cieľom odstrániť existujúce medzery, databázy rýchlej reakcie a prehľadu požiadaviek pre misie a operácie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP); a ďalej optimalizovať mnohonárodné štruktúry a usilovať sa o ambiciózny prístup k spoločnému financovaniu vojenských operácií a misií SBOP; a e) musia dosiahnuť významný pokrok v riešení nedostatkov a priorít v oblasti spôsobilostí identifikovaných v rámci CDP vrátane účinného plnenia cieľov v oblasti spôsobilostí s veľkým dosahom a pri prioritnom zohľadňovaní prístupu založenom na spolupráci v národnom plánovaní, a to aj s cieľom plniť záväzky súvisiace s prípadnou účasťou na hlavných spoločných alebo európskych programoch v rámci EDA a s cieľom pozitívne ovplyvniť európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu (EDTIB). V tejto súvislosti sa zúčastnené členské štáty ďalej vyzývajú, aby poskytovali prvky potrebné na zmysluplné hodnotenie plnenia záväzkov v tejto oblasti, vrátane toho, ako projekty rozvoja spôsobilostí zúčastnených členských štátov posilňujú základňu EDTIB.
(5)

V rámci kontroly vhodnosti sa odporučil rámec výkonových noriem ako jediný prístup, ktorý by mohol byť primeraný a ktorý by mohol vytvoriť pridanú hodnotu na úrovni Únie. Takýto prístup by ponechal určitý stupeň voľnosti na prípadné prispôsobenie sa miestnym okolnostiam a podporoval by inovatívne projekty lodí, pričom by sa overovalo, či je splnená požadovaná úroveň bezpečnosti. V porovnaní s normatívnym regulačným rámcom by lepšie odrážal širokú škálu projektov, materiálov a prevádzky malých osobných lodí, ako aj skutočnosť, že členské štáty sú schopné lepšie posúdiť miestne obmedzenia týkajúce sa plavby malých osobných lodí z hľadiska vzdialenosti od pobrežia alebo prístavu a poveternostných podmienok.
(14)

Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispelo rozpracovanie hľadísk konkurencieschopnosti, najmä aby bolo pokryté odvetvie nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.
(14)

Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania, priemyslu a vzdelávania. Konečnému integrovanému energetickému a klimatickému plánu by rovnako pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.
(14)

Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál na znižovanie emisií skleníkových plynov.
(13)

Hoci niektoré interakcie s politikami už sú zohľadnené v pláne na úrovni cieľov, Maďarsko by malo podrobnejšie rozpracovať posúdenie vzájomných vzťahov medzi politikami a opatreniami uvedenými v konečnom pláne a opísať, ako ich plánuje riešiť. Maďarsko by malo predovšetkým ďalej rozpracovať synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva. V konečnom pláne by sa mali ďalej rozpracovať interakcie medzi výrobou elektriny z obnoviteľných zdrojov a podporou elektromobility a rozvoja sústavy. Podobne by sa konečný plán mal podrobnejšie venovať prepojeniu medzi predpokladaným nárastom využívania biomasy v sektore vykurovania a chladenia a započítanými emisiami a odstraňovaním emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, ako aj požiadavkami udržateľnosti. Napokon aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.
(13)

Napriek tomu, že politiky a opatrenia uvedené v navrhovanom pláne sú podľa všetkého vo veľkej miere jednotné z hľadiska rozmerov, Cyprus by mal v konečnom pláne ďalej rozvinúť svoje posúdenie prepojení medzi politikami a opatreniami. Cyprus by mal takisto poskytnúť viac informácií o synergiách medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu, ako aj zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Táto analýza by mohla zahŕňať kvantitatívne odhady a mala by sa venovať aj možným negatívnym interakciám medzi politikami a opatreniami a spôsobu, akým ich Cyprus plánuje riešiť. Posúdenie interakcií politík a prierezových vplyvov by mohlo byť užitočné aj pre jednotlivé politiky a opatrenia alebo skupiny politík a opatrení so širokým vplyvom nielen na energetický systém Cypru. To zahŕňa politiky súvisiace s úplnou realizáciou konkurenčného trhu s elektrickou energiou, zavedením zemného plynu alebo s prepojením izolovanej cyperskej elektrizačnej sústavy. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.
(13)

Vzhľadom na celkovo dobré nastavenie národných cieľových hodnôt v energetickej a klimatickej politike uvedenej v návrhu plánu by konečný plán mohol špecifikovať hlavné interakcie medzi týmito cieľovými hodnotami, a to tak z hľadiska národných ambícií, ako aj z hľadiska predbežných, plánovaných, dodatočných a existujúcich politických nástrojov. Hlbšie rozpracovanie otázky prepojenia sektorov a súvisiacej štruktúry motivácií v rôznych odvetviach hospodárstva by umožnilo komplexnejšie riešiť konzistentnosť politík a opatrení v rámci rozmerov energetickej únie a medzi nimi. V tejto súvislosti by sa mohlo uvažovať o identifikovaní investičných potrieb vo všetkých rozmeroch energetickej únie, zabránení náhlym vplyvom meniacich sa cien, a to tak, že by sa zabezpečilo postupné ukončenie energetických dotácií v dlhodobom predstihu, a o opatreniach zameraných na energetickú chudobu s cieľom zmierniť vplyv na zraniteľných spotrebiteľov. Komplexné posúdenie vplyvu by mohlo pomôcť riešiť interakcie medzi jednotlivými politikami, napr. vyčíslením vplyvu udržateľných dodávok biomasy na energetické účely na započítané emisie a odstránenie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, vrátane ohrozenia energetickej bezpečnosti v dôsledku zmeny klímy. Kvantitatívny prehľad vývoja rôznych zdrojov flexibility potrebnej na začlenenie rastúceho podielu energie z obnoviteľných zdrojov do elektrizačnej sústavy v konečnom pláne by mohol pomôcť riešiť ďalšie interakcie medzi rozmermi energetickej únie. Informácie o zohľadňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti vo vnútroštátnych politikách a opatreniach v rámci rôznych rozmerov energetickej únie by mohli byť komplexnejšie.
(14)

Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.
(14)

Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospel komplexný pohľad na konkurencieschopnosť nielen energeticky náročných odvetví, ale aj odvetvia nízkouhlíkových technológií, ako aj konkrétna analýza ich postavenia na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohlo hlbšie začlenenie politík obehového hospodárstva, čím by sa vyzdvihol ich potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.
(14)

Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospelo zdôraznenie oblastí konkurenčnej výhody a potenciálnych výziev na celosvetovej úrovni pre odvetvie nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania a priemyslu. Úroveň konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by sa mohla zvýšiť aj rozpracovaním úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z opatrení súvisiacich s obehovým hospodárstvom.
(13)

Rakúsko by mohlo v konečnom pláne bližšie rozpracovať prepojenia medzi rozmermi dekarbonizácie, vnútorného trhu a energetickej bezpečnosti, s osobitným prihliadnutím na prebiehajúcu transformáciu energetického systému s cieľom dosiahnuť elektrizačnú sústavu so 100 % podielom energie z obnoviteľných zdrojov, a dôsledky, ktoré to môže mať napríklad na splnenie 15 % cieľa prepojenosti. Vzhľadom na význam bioenergie pre dosiahnutie cieľov Rakúska v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a skleníkových plynov by bola vítaná bližšia analýza dôsledkov na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, ako aj emisie látok znečisťujúcich ovzdušie. Keďže vodná energia má významný podiel na energetickom mixe, mali by sa zvážiť aj vplyvy zmeny klímy na energetickú bezpečnosť.
(7)

Napriek nedávnym reformám sa očakáva, že výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva v Luxembursku (náklady súvisiace s dôchodkami, náklady na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť) v dlhodobom horizonte výrazne stúpnu. Ak sa v súčasnom systéme nevykonajú žiadne zmeny politiky, mohlo by to z dlhodobého hľadiska ohroziť udržateľnosť verejných financií. Je to tak aj napriek súčasnej nízkej úrovni verejného dlhu a akumulovaným rezervám systému sociálneho zabezpečenia, ktoré by mali podľa očakávania zabezpečiť životaschopnosť systému až do roku 2041. Luxembursku sa odporúčania týkajúce sa tejto výzvy adresovali od roku 2011, ale doteraz sa dosiahol len nepatrný pokrok. Vládna pracovná skupina pre dôchodky sa vo svojej správe z roku 2018 zaoberala rôznymi spôsobmi, ako zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, vrátane postupného zvyšovania miery príspevkov, zvyšovania veku odchodu do dôchodku s cieľom zohľadniť dlhšiu strednú dĺžku života a podporovať postupný odchod do dôchodku. V správe sa navrhuje viacrozmerná stratégia kalibrovaných reforiem, ktorá by zaručila dlhodobú udržateľnosť systému a zároveň by minimalizovala vplyvy na hospodárstvo a na dôchodcov. Predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva ohrozuje aj dlhodobú udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Viac než tri štvrtiny výdavkov na dlhodobú starostlivosť pochádzajú z verejných zdrojov. Ako sa uvádza v analýze generálneho inšpektorátu sociálneho zabezpečenia z roku 2013, ak sa bude miera príspevku postupne zvyšovať z 1,4 % na 1,7 %, dlhodobý systém zdravotného poistenia by mal zostať finančne stabilný až do roku 2030, aby sa náklady udržali na úrovni, ktorá bude zodpovedať podielu závislých osôb. Vplyvy z hľadiska dlhodobej fiškálnej udržateľnosti však ešte nie sú jasné. V záujme zachovania sociálnej súdržnosti a verejných financií v dlhodobom horizonte by bolo treba, aby boli demografické politiky v súlade s politikami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Mal by sa pri tom uplatňovať celostný prístup k úvahám o výzvach a príležitostiach týkajúcich sa zmien v demografii a v digitálnom hospodárstve, a to vzhľadom na očakávaný vplyv starnutia obyvateľstva na ponuku pracovnej sily v blízkej budúcnosti. V niektorých odvetviach sa nedávno objavil nedostatok pracovných síl, ktorý by mohol zabrzdiť rast produktivity a znížiť dlhodobý rastový potenciál.