ROZHODNUTIE KOMISIE

z 28. septembra 2007

pokiaľ ide o finančný príspevok Spoločenstva na prieskum výskytu Salmonella spp. v stádach plemenných ošípaných, ktorý sa má vykonať v členských štátoch

[oznámené pod číslom K(2007) 4434]

(2007/636/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 90/424/EHS z 26. júna 1990 o výdavkoch na veterinárnom úseku (1), a najmä na jeho článok 20,

keďže:

Prieskum má poskytnúť technické informácie, ktoré sú potrebné pre vypracovanie veterinárnych právnych predpisov Spoločenstva. Vzhľadom na význam zberu porovnateľných údajov o výskyte Salmonella u plemenných ošípaných v členských štátoch by Spoločenstvo malo týmto členským štátom poskytnúť finančný príspevok na splnenie osobitných požiadaviek prieskumu. Je vhodné, aby sa v prípade nákladov spojených s laboratórnym testovaním poskytla náhrada vo výške 100 % v rámci stanoveného finančného limitu. Finančný príspevok Spoločenstva by sa nemal vzťahovať na žiadne ostatné vzniknuté náklady, ako sú napr. odber vzoriek, cestovanie, administratíva atď.

Z dôvodu administratívnej efektívnosti by sa mali všetky výdavky predložené na účely získania finančného príspevku Spoločenstva vyjadriť v eurách. V súlade s nariadením Rady (ES) č. 1290/2005 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky (4) by sa mal v prípade výdavkov vyjadrených v inej mene ako euro uplatniť posledný výmenný kurz stanovený Európskou centrálnou bankou pred prvým dňom mesiaca, v ktorom príslušný členský štát predložil žiadosť o náhradu výdavkov.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

V tomto rozhodnutí sa stanovujú pravidlá poskytovania finančného príspevku Spoločenstva na základný prieskum, ktorý sa má vykonať v členských štátoch s cieľom posúdiť výskyt Salmonella spp. v celom Spoločenstve u plemenných ošípaných zo vzoriek na úrovni poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „prieskum“).

Výsledky prieskumu sa podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 2160/2003 použijú na stanovenie cieľa Spoločenstva a na zváženie najlepšieho postupu na budúce hodnotenie dosiahnutia cieľa.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia „príslušný orgán“ predstavuje orgán alebo orgány členských štátov, ktoré sú určené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 2160/2003.

Článok 3

Rozsah prieskumu

1. Členské štáty vykonajú prieskum s cieľom posúdiť výskyt Salmonella spp. u plemenných ošípaných vo vzorke na úrovni poľnohospodárskych podnikov v súlade s prílohou I.

2. Prieskum sa bude vykonávať jeden rok od 1. januára 2008.

Článok 4

Odber vzoriek a analýzy

Odber vzoriek a analýzy vykonáva príslušný orgán, resp. sa vykonáva pod jeho dohľadom, v súlade s technickými špecifikáciami stanovenými v prílohe I.

Článok 5

Podmienky na poskytnutie finančného príspevku Spoločenstva

1. Finančný príspevok Spoločenstva na náklady analýz sa poskytuje členským štátom do maximálnej celkovej sumy stanovenej na účely spolufinancovania v prílohe II v dĺžke trvania prieskumu.

2. Finančný príspevok ustanovený v článku 1 sa členským štátom poskytuje pod podmienkou, že prieskum sa uskutočňuje v súlade s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Spoločenstva vrátane pravidiel hospodárskej súťaže a verejného obstarávania a za predpokladu splnenia týchto podmienok:

správa o pokroku obsahujúca informácie uvedené v bode 5.1 prílohy I a zahŕňajúca obdobie od 1. januára 2008 do 31. marca 2008 sa musí predložiť Komisii najneskôr do 31. mája 2008;

záverečná správa o uskutočnení prieskumu spolu s dokladmi preukazujúcimi výdavky vynaložené členskými štátmi na analýzy a s výsledkami dosiahnutými v období od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 sa musí predložiť Komisii najneskôr do 28. februára 2009;

Doklady preukazujúce vynaložené výdavky uvedené v písm. c) odseku 2 musia obsahovať minimálne informácie stanovené v prílohe III.

3. Nepredloženie záverečnej správy podľa odseku 2 písm. c) má za následok postupné znižovanie finančného príspevku vyplácaného Spoločenstvom, a to o 25 % z celkovej sumy do 31. marca 2009, o 50 % do 30. apríla 2009 a o 100 % do 31. mája 2009.

Článok 6

Maximálne nahrádzané sumy

Maximálne sumy finančného príspevku Spoločenstva, ktoré sa majú vyplatiť členským štátom ako náhrada za výdavky na analýzy v rámci prieskumu, nesmú presiahnuť:

Článok 7

Zber údajov, hodnotenie a predkladanie správ

1. Príslušný orgán, ktorý je podľa článku 9 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/99/ES (5) zodpovedný za vypracovanie výročnej národnej správy, vykoná zber a vyhodnotí výsledky zisťovania.

2. Komisia zašle národné údaje a hodnotenie uvedené v odseku 1 Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín, ktorý ich preskúma.

3. Národné údaje a výsledky sa zverejňujú vo forme, ktorou sa zabezpečí dôvernosť údajov.

Článok 8

Výmenný kurz uplatňovaný na výdavky

Ak sú výdavky členského štátu vyjadrené v inej mene ako euro, príslušný členský štát prepočíta túto sumu na euro podľa posledného výmenného kurzu stanoveného Európskou centrálnou bankou pred prvým dňom mesiaca, v ktorom príslušný členský štát podal žiadosť o finančný príspevok Spoločenstva.

Článok 9

Uplatňovanie

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2008.

Článok 10

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

(1) Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

(2) Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006.

(3) Vestník EFSA (2007) 99, 1 – 28.

(4) Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 378/2007 (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2007, s. 1).

(5) Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 31.

PRÍLOHA I

Technické špecifikácie uvedené v článku 3 ods. 1, článku 4 a článku 5 ods. 2 písm. b)

1. PREHĽAD PRIESKUMU

Prieskum sa vykoná podľa prehľadu na obrázku 1.

Obrázok 1: Prehľad prieskumu

2. ZÁKLADNÝ SÚBOR

2.1. Vymedzenie populácie

Prieskum sa vykonáva v chovoch, ktoré zahŕňajú aspoň 80 % populácie plemenných ošípaných v členskom štáte. Prednostne sa vzorky odoberajú v tých chovoch, ktoré majú 50 a viac plemenných ošípaných. Ak však tieto chovy s 50 a viac plemennými ošípanými neobsahujú 80 % stavov plemenných ošípaných v jednotlivých štátoch, potom sa vzorky odoberajú aj v menších chovoch s menej ako 50 % plemennými ošípanými.

Chovy s plemennými ošípanými sa klasifikujú buď ako „plemenné chovy“, alebo „úžitkové chovy“. Plemenné chovy predávajú prasničky a (alebo) kance na reprodukciu. Znamená to, že predávajú 40 % a viac prasničiek, ktoré chovajú, na reprodukciu, a zvyšok sa predáva na porážku. Na druhej strane úžitkové chovy predávajú ošípané najmä na výkrm alebo porážku.

Výskyt Salmonella sa musí merať zvlášť za plemenné chovy (1. časť prieskumu) a zvlášť za úžitkové chovy (2. časť prieskumu), ktoré zahŕňajú stáda podľa obrázku 2, okrem stád od odstavčiat po výkrm.

Obrázok 2: Prehľad chovov

2.2. Výberový súbor a výberová metóda

Obidve časti prieskumu majú podobný výberový postup prebiehajúci v dvoch etapách. V prvej etape sa v každom členskom štáte náhodne vyberie súbor chovov z plemenných chovov a druhý súbor zo skupiny úžitkových chovov. Požadovaný počet chovov je uvedený v časti 2.3. V druhej etape sa v každom vybranom chove vyberie počet kotercov na odber vzoriek (pozri časť 2.2.2).

2.2.1. Prvá etapa: Výber chovov

Každý členský štát musí vytvoriť dva základné súbory. Prvý obsahuje všetky relevantné plemenné chovy (obvykle chovy s aspoň 50 plemennými ošípanými – pozri časť 2.1) a druhý obsahuje všetky relevantné úžitkové chovy. Požadovaný počet chovov pre obidve časti prieskumu sa potom z obidvoch zoznamov vyberie náhodne. Náhodný výberový súbor má zabezpečiť, aby sa prieskum vykonal v chovoch s rôznou veľkosťou stád a zo všetkých regiónov členského štátu, v ktorom sa chovajú ošípané. Je zrejmé, že v niektorých členských štátoch môže byť niekoľko chovov (napr. menej ako 10 % všetkých relevantných chovov) s veľmi veľkými stádami. Môže sa teda stať, že na základe náhodného výberu nebudú do výberového súboru zaradené žiadne z týchto veľmi veľkých stád. Členský štát môže pred výberom chovu použiť stratifikačné kritérium – napríklad definovať stratum obsahujúce 10 % najväčších stád a stanoviť, že 10 % požadovaného výberového súboru bude tvoriť toto stratum. Podobne môže členský štát stratifikovať výberový súbor podľa administratívnych regiónov v závislosti od podielu relevantných stád v každom regióne. Všetky formy stratifikácie, o ktorých sa uvažuje, by mali byť opísané v správe, ktorú členský štát predkladá Komisii v súlade s odsekom 5 bodom 1.

Ak sa vo vybranom chove nemôže vykonať odber vzoriek (napríklad ak už v čase odberu vzorky neexistuje), z toho istého základného súboru sa náhodne vyberie nový chov. V prípade stratifikácie (napr. podľa veľkosti stáda alebo regiónov) by sa nový chov mal vybrať z toho istého strata.

Veľkosť primárneho výberového súboru (počet chovov, v ktorých sa vykonáva odber vzoriek) je v roku rozdelená čo najrovnomernejšie, aby boli pokryté rôzne obdobia. Vzorky sa odoberajú každý mesiac z približne jednej dvanástiny chovov.

Do prieskumu musia byť zaradené exteriérové chovy, pre tento druh produkcie však stratifikácia nie je povinná.

2.2.2. Druhá etapa: Odber vzoriek v chovoch

V každom vybranom plemennom stáde a úžitkovom stáde sa do výberového súboru na základe náhodného výberu zaradia koterce, výbehy alebo skupiny plemenných ošípaných vo veku nad 6 mesiacov.

Počet kotercov, výbehov alebo skupín, ktoré sa majú zaradiť do výberového súboru, musí byť rovnomerne rozdelený podľa počtu plemenných ošípaných v rôznych etapách produkcie (prasné, neoprasené a iné kategórie plemenných ošípaných). Pre zaradenie do výberového súboru nie sú stanovené presné vekové kategórie, tieto údaje sa však zbierajú v priebehu odberu vzoriek.

Do prieskumu sa nezaraďujú plemenné ošípané, ktoré do stáda pribudli nedávno a sú držané v karanténe.

2.3. Výpočet veľkosti výberového súboru

2.3.1. Veľkosť primárneho výberového súboru (veľkosť výberového súboru v prvej etape)

Veľkosť bežnej primárnej vzorky sa vypočíta zvlášť za plemenné chovy a zvlášť za úžitkové chovy. Veľkosť primárneho výberového súboru znamená počet plemenných chovov, ktoré sa majú zaradiť do výberového súboru, a počet úžitkových chovov, ktoré sa majú zaradiť do výberového súboru v jednotlivých členských štátoch, a je určená na základe týchto kritérií s použitím jednoduchého náhodného výberu:

a) počet plemenných chovov spolu (plemenné chovy, 1. časť prieskumu);

b) počet úžitkových chovov spolu (úžitkové chovy , 2. časť prieskumu);

c) predpokladaný ročný výskyt (p): 50 %;

d) požadovaný interval spoľahlivosti (Z): 95 %, čo zodpovedá hodnote Zα 1,96;

e) presnosť (L) 7,5 %;

f) tieto hodnoty sa použijú vo vzorci

Najprv sa robí výpočet za plemenné chovy a potom za úžitkové chovy. V obidvoch prípadoch sú hodnoty uvedené v písmenách c) až e) rovnaké.

Na praktické účely, ak existuje 100 000 alebo viac chovov buď v rámci základného súboru plemenných stád, alebo úžitkových stád, potom sa môže populácia považovať za nekonečnú a počet chovov, ktoré sa majú náhodne vybrať z tohto základného súboru, je 171 (pozri tabuľku 1). Ak je počet plemenných stád alebo úžitkových stád nižší ako 100 000, použije sa korekčný koeficient pre konečnú populáciu a do výberového súboru sa môže zaradiť menší počet chovov, ako je uvedený v tabuľke 1.

Napríklad ak je v členskom štáte 1 000 chovov, ktoré patria do skupiny úžitkových chovov, a 250 chovov, ktoré patria do skupiny plemenných chovov, v skupine úžitkových chovov sa do výberového súboru zaradí 147 chovov a v skupine plemenných chovov sa do výberového súboru zaradí 102 chovov.

Tabuľka 1

Počet chovov s plemennými ošípanými, ktoré majú byť zaradené do výberového súboru v obidvoch častiach prieskumu, ako funkcia konečnej veľkosti populácie (celkový počet chovov s plemennými ošípanými v členských štátoch)

Počet chovov s plemennými ošípanými (N) Veľkosť výberového súboru (n) pre konečnú veľkosť populácie s presnosťou 7,5 % 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Predpokladá sa, že zvýšenie veľkosti výberového súboru v každej skupine o 10 % by malo za následok neodpovede. Všetky nevyhovujúce chovy sa v priebehu prieskumu nahradia (pozri časť 2.2.1).

Ak do začiatku prieskumu nie je možné urobiť odhad počtu „plemenných chovov“, do výberového súboru sa vyberie počet chovov uvedený v tabuľke 1 na základe celkového počtu chovov prasníc (X chovov). Počet chovov, ktoré sa majú zaradiť do výberového súboru, sa zvýši aspoň o 30 % (X + 30 %) chovov. Pred prieskumom určí príslušný orgán počet plemenných chovov zodpovedajúci minimálne týmto dodatočným 30 %. V priebehu návštev poľnohospodárskych podnikov sa chovy klasifikujú ako plemenné alebo úžitkové podľa uvedených definícií.

2.3.2. Veľkosť sekundárneho výberového súboru (veľkosť výberového súboru v druhej etape)

V každom vybranom chove sa odoberú bežné vzorky trusu (pozri časť 3.1) z 10 náhodne vybraných kotercov, výbehov alebo skupín plemenných ošípaných. V prípade potreby (napríklad v pôrodných kotercoch alebo ak sa prasnice chovajú v malých skupinách s menej ako 10 jedincami), môže skupina obsahovať viac než jeden koterec. Každá bežná vzorka by mala pochádzať od najmenej 10 jedincov plemenných ošípaných.

Ak je však v malých chovoch alebo v chovoch s veľkým počtom plemenných ošípaných chovaných vonku v ohrade počet kotercov, výbehov alebo skupín menší ako 10, požaduje sa odber vzoriek z toho istého koterca, výbehu alebo skupiny tak, aby bolo predložených spolu 10 bežných vzoriek.

3. ODBER VZORIEK V STÁDACH

3.1. Bližšie informácie o odbere bežnej vzorky a jej druh

Materiál odobraný na bakteriologickú analýzu je čerstvo vylúčený trus, ktorý predstavuje vzorku z celého chovu, čo je požadovaná jednotka. Keďže každý chov je jedinečný, pred odberom vzoriek sa rozhodne, z ktorých kotercov, výbehov alebo skupín v hospodárstve sa vzorka odoberie. Odobraná vzorka sa uloží do osobitnej nádoby, aby nedošlo ku krížovej kontaminácii, a odošle sa do laboratória.

Každá súhrnná vzorka váži spolu aspoň 25 g a na odber týchto súhrnných vzoriek trusu sa môžu použiť dva postupy:

1. Ak je vnútri koterca alebo výbehu nahromadený zmiešaný trus, môže sa použiť veľký tampón (napr. 20 cm × 20 cm), ktorý prejde hmotou trusu a zabezpečí odber aspoň 25 g zmiešaného materiálu. To sa môže vykonať napríklad takým spôsobom, že tampónom sa cikcakovito pohybuje po 2 m dlhej dráhe tak, aby sa dostatočne pokryl trusovým materiálom. V prípade potreby, napríklad pri teplom počasí alebo na roštových podlahách, sa môže tampón navlhčiť vhodnou tekutinou, napr. pitnou vodou.

2. Ak trus nie je takto nahromadený, napr. na poli, vo veľkom výbehu, v pôrodnom prístrešku alebo v kotercoch alebo v iných zariadeniach s malým počtom ošípaných v skupine, potom sa môže odobrať malé množstvo z jednotlivých kôpok čerstvého trusu alebo miest a čerstvým trusom tak, aby celková vzorka s objemom 25 g pochádzala najmenej od 10 jedincov. Miesta, z ktorých sa odoberajú tieto malé množstvá, by mali byť reprezentatívne rozložené na celej ploche.

Ak je to možné z praktického hľadiska, uprednostňuje sa prístup 1. Pri tomto postupe musí odoberaná vzorka pochádzať od najmenej 10 jednotlivých ošípaných, inak sa použije druhý postup.

3.2. Dodatočný odber vzoriek na skúmanie výskytu v rámci chovu

Intenzívnejší odber vzoriek sa vykoná spolu v 10 chovoch vybraných náhodne zo základného súboru plemenných chovov a úžitkových chovov. V týchto chovoch sa odoberie 10 bežných vzoriek uvedeným spôsobom (časť 3.1). Okrem toho sa odoberie 10 individuálnych vzoriek s hmotnosťou najmenej 30 g v každom vybranom koterci a označia sa tak, aby týchto 10 individuálnych vzoriek bolo možné prepojiť s bežnou vzorkou z tohto koterca. Spolu sa teda v každom z týchto 10 chovov odoberie 10 bežných vzoriek a 100 (10 × 10) individuálnych vzoriek. Spracovanie týchto vzoriek je opísané v časti 4.3.1.

Odber vzoriek sa vykoná v Českej republike, Dánsku, Rumunsku, Slovinsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve.

3.3. Informácia o vzorke

Všetky dostupné relevantné informácie o vzorke musí príslušný orgán zaznamenať do formulára o odbere vzoriek v záujme zabezpečenia splnenia požiadaviek na údaje podľa časti 5.

Každá vzorka a zodpovedajúci formulár o odbere vzoriek musia byť označené osobitným číslom, a to od fázy odberu vzoriek až po testovanie, a kódom koterca. Príslušný orgán musí zabezpečiť vytvorenie a používanie systému prideľovania osobitných čísel.

3.4. Preprava vzoriek

Vzorky sa podľa možnosti uchovávajú pri teplote + 2 až + 8 °C a počas prepravy nesmie dôjsť k ich vonkajšej kontaminácii. Vzorky sa čo najrýchlejšie do 36 hodín zasielajú do laboratória rýchlou poštou alebo kuriérom a do laboratória by sa mali doručiť najneskôr 72 hodín od odberu vzoriek.

4. LABORATÓRNE ANALYTICKÉ METÓDY

4.1. Laboratóriá

Analýza a sérotypový rozbor sa uskutočnia v národnom referenčnom laboratóriu (NRL). Ak však národné referenčné laboratórium nemá kapacitu na vykonanie všetkých analýz alebo ak bežne nevykonáva detekciu, môže sa príslušný orgán rozhodnúť určiť na výkon týchto analýz obmedzený počet iných laboratórií, ktoré sú zapojené do úradnej kontroly Salmonella. Tieto laboratóriá musia mať preukázané skúsenosti s používaním požadovanej detekčnej metódy, systém zabezpečenia kvality, ktorý je v súlade s normou ISO 17025, a byť pod dohľadom NRL.

4.2. Prijatie vzoriek

V laboratóriu sa vzorky uchovávajú v chlade až do bakteriologického rozboru, ktorý sa podľa možnosti vykoná do 24 hodín od ich prijatia, ale v každom prípade najneskôr do 96 hodín od odberu vzorky.

4.3. Analýza vzorky

Členské štáty zaručia, aby všetky zúčastnené strany boli dostatočne vyškolené na vykonanie analýz.

4.3.1. Príprava

V laboratóriu sa bežné vzorky starostlivo a dôkladne premiešjú a potom sa odoberie 25 g na analýzu.

Na vyhodnotenie výskytu v rámci chovu v súlade s odsekom 3.2 musí byť každá individuálne odobraná vzorka (30 g) rozdelená na dve časti. Jedna časť s hmotnosťou najmenej 25 g je starostlivo a dôkladne premiešaná a potom kultivovaná samostatne. Zostávajúca druhá časť bude použitá na prípravu umelej súhrnnej vzorky z 10 individuálnych vzoriek z vybraného koterca, skupiny alebo výbehu. Tato časť bude pripravená tak, že zmiešaním desiatich individuálnych vzoriek po 2,5 g vznikne jedna umelá zmiešaná vzorka s hmotnosťou 25 g. Umelé súhrnné vzorky sú pred analýzou starostlivo a dôkladne premiešané. Celkovo sa analyzuje 10 bežných vzoriek, 10 umelých súhrnných vzoriek a 100 individuálnych vzoriek z každého z 10 chovov vybraných na odhad výskytu v rámci chovu.

4.3.2. Zisťovacie a identifikačné metódy

4.3.2.1. Zisťovanie Salmonella

Použije sa metóda, ktorú odporúča referenčné laboratórium Spoločenstva (RLS) pre Salmonella v Bilthovene v Holandsku. Táto metóda je opísaná v prílohe D ISO 6579: Zisťovanie Salmonella spp. v truse zvierat a vo vzorkách v štádiu prvovýroby. Použije sa najnovšia verzia prílohy D.

4.3.2.2. Sérotypizácia Salmonella

V prípade všetkých izolovaných kmeňov potvrdených ako pozitívne na Salmonella spp. sa v Národnom referenčnom laboratóriu pre Salmonella vykoná rozbor podľa Kaufmann-Whitovej schémy.

Na účely zaistenia kvality sa do Referenčného laboratória Spoločenstva pre Salmonella pošle 16 kmeňov, ktorých typizáciu možno uskutočniť, a 16 izolátov, ktorých typizáciu nemožno uskutočniť. Časť týchto izolátov sa do referenčných laboratórií Spoločenstva zasiela štvrťročne. Ak sa izolovalo menej kmeňov, pošlú sa všetky.

4.3.2.3. Fagotypizácia Salmonella

V prípade, že sú izoláty Salmonella Enteritidis a Salmonella Typhimurium podrobené fagotypizácii (nepovinná analýza), použijú sa metódy opísané referenčným centrom WHO pre fagotypizáciu salmonely Agentúry na ochranu zdravia v Colindale, Londýn.

5. HLÁSENIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

5.1. Celkový opis implementácie programu prieskumu

Správa v textovom formáte obsahuje minimálne:

a) Členský štát

b) Opis populácie chovov s plemennými ošípanými 1. Plemenné chovy i) Počet plemenných chovov spolu ii) Počet chovov so šľachtením v jadre spolu iii) Počet množiteľských chovov spolu iv) Počet plemenných chovov, v ktorých sa odber vzoriek plánoval, a počet plemenných chovov, v ktorých sa odber vzoriek skutočne vykonal; počet chovov, v ktorých sa odber vzoriek plánoval, nebol však vykonaný, a zdôvodnenie v) Pripomienky k celkovej reprezentatívnosti programu odberu vzoriek plemenných chovov 2. Úžitkové chovy i) Počet úžitkových chovov spolu ii) Počet chovov od narodenia po odstavčatá/behúne spolu iii) Počet chovov od narodenia po výkrm spolu iv) Počet úžitkových chovov, v ktorých sa odber vzoriek plánoval, a počet úžitkových chovov, v ktorých sa odber vzoriek skutočne vykonal; počet chovov, v ktorých sa odber vzoriek plánoval, nebol však vykonaný, a zdôvodnenie v) Eventuálne pripomienky k celkovej reprezentatívnosti programu odberu vzoriek úžitkových chovov

c) Počet prijatých a analyzovaných vzoriek: i) z plemenných chovov ii) z úžitkových chovov iii) z chovov, v ktorých sa vykonal odber vzoriek na štúdiu o výskyte v rámci chovu

d) Celkové výsledky i) Výskyt plemenných chovov a úžitkových chovov infikovaných Salmonella a sérovarmi Salmonella ii) Výsledok štúdie o výskyte v rámci chovu

e) Zoznam laboratórií zodpovedných za základnú štúdiu o Salmonella i) Zisťovanie ii) Sérotypový rozbor iii) Fagotypizácia (ak sa vykonala)

5.2. Úplné údaje o každom chove, v ktorom sa vykonal odber, a príslušné výsledky testov

Členské štáty zašlú výsledky výskumu elektronickou cestou vo forme nespracovaných údajov pomocou slovníka údajov a formulárov na zber údajov, ktoré poskytne Komisia. Tento slovník a formuláre určí Komisia.

5.2.1. Za každý chov vybraný na odber vzoriek sa v členských štátoch zbierajú tieto informácie:

a) Kód chovu

b) Úžitkový typ chovu: i) chov v interiéri alebo „v jednej alebo vo viacerých etapách produkcie sa zvieratá chovajú v exteriéri“ ii) stáda so šľachtením v jadre, množiteľské, od narodenia po odstavčatá, od narodenia po výkrm a od narodenia po behúne

c) Veľkosť chovu: počet plemenných ošípaných v čase odberu vzoriek (súpis dospelých jedincov)

d) Postup pri nahradení inou ošípanou: všetky nahradené plemenné ošípané boli kúpené; niektoré nahradené plemenné ošípané sú z vlastného chovu alebo všetky nahradené plemenné ošípané sú z vlastného chovu

e) (Nepovinné:) Klinické príznaky hnačky: Vyskytli sa príznaky hnačky v priebehu 3 mesiacov pred odberom vzoriek?

5.2.2. Pre každú vzorku poslanú do laboratória sa v členských štátoch zozbierajú tieto údaje:

a) Kód vzorky

b) Kód laboratória, ktoré vykonalo prvú analýzu

c) Dátum odberu vzoriek

d) Dátum začatia laboratórnej analýzy

e) Zistenie Salmonella: kvalitatívny výsledok (pozitívny/negatívny)

f) Sérotypizácia Salmonella: zistený(-é) sérovar(-y) (aj viac než jeden)

g) Vek ošípaných: všetky prasničky alebo plemenné ošípané v rôznom veku

h) Pohlavie: len prasnice; prasnice a kance alebo len kance

i) Produkčné štádium: materstvo; párenie, gestácia (iné?)

j) Ustajnenie: roštová podlaha (úplne/čiastočne); pevná podlaha; hlboká slama alebo iné

k) Potrava: Sú ošípané v tomto koterci, výbehu alebo skupine kŕmené výhradne kŕmnou zmesou?

l) Doplnková výživa: Pridáva sa do krmiva nejaká látka redukujúca Salmonella (napr. organická kyselina alebo probiotická látka)?

m) Systematické používanie antibiotík: Používajú sa antibiotiká u všetkých zvierat v tejto skupine bez ohľadu na spôsob podania?

n) Dátum posledného podania antimikrobiálnych látok zvieratám (v priebehu posledných týždňov)

5.2.3. Pre každú individuálnu vzorku poslanú do laboratória v rámci odberu vzoriek na zistenie výskytu v rámci chovu sa v členských štátoch zozbierajú tieto údaje:

a) Kód súhrnnej vzorky

b) Zistenie prítomnosti Salmonella v každej individuálnej vzorke: kvalitatívny výsledok (pozitívny/negatívny)