ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je vykonať potrebnú fiškálnu konsolidáciu, aby sa dosiahli vládne fiškálne ciele týkajúce sa čistého dlhu a salda bežného účtu očisteného od cyklických vplyvov. Konvergenčný program neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ ako to uvádzal Pakt o stabilite a raste. V programe sa predpokladá, že lehota na nápravu nadmerného deficitu stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009 nebude dodržaná a omešká sa o jeden rok. V roku 2014/2015, čo je lehota stanovená Radou, by mal deficit verejných financií dosiahnuť 4,4 % HDP, z čoho na základe (prepočítaného) štrukturálneho salda (5) vyplýva priemerné fiškálne úsilie vo výške 1,25 % HDP medzi rokmi 2010/2011 a 2014/2015, čo je pod hodnotou 1,75 % stanovenou v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Hoci sa vláda neodklonila od svojej stratégie fiškálnej konsolidácie, v prípade ktorej sa pôvodne, na základe predchádzajúcich makroekonomických prognóz, ukazovalo, že umožní dosiahnuť ciele stanovené v rámci postupu pri nadmernom deficite, plnenie rozpočtu a výhľad týkajúci sa jeho plnenia boli ovplyvnené zhoršovaním perspektív hospodárskeho rastu. Príjmové opatrenia boli zavedené predovšetkým na začiatku obdobia úprav v rámci fiškálnej konsolidácie. Takmer 40 % celkovej ročnej fiškálnej konsolidácie plánovanej na roky 2010/2011 až 2014/2015 sa dosiahlo do konca roka 2011/2012 vrátane 30 % z plánovaného zníženia výdavkov a dvoch tretín z plánovaného čistého zvýšenia daní. Potencionálne príjmy vyplývajúce zo zvýšenia efektívnosti daňového systému v dôsledku prepracovania štruktúry sadzieb DPH sa relatívne nedostatočne využívajú. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že deficit verejnej správy dosiahne 8,3 % HDP v roku 2011/2012, 5,9 % HDP v roku 2012/2013, 6,0 % HDP v roku 2013/2014, 4,4 % HDP v roku 2014/2015, 2,9 % HDP v roku 2015/2016 a 1,2 % HDP v roku 2016/2017. Tieto odhady sú o niečo nižšie ako odhady útvarov Komisie, ktoré vo svojej prognóze z jari 2012 očakávajú deficit vo výške 6,1 % HDP v roku 2012/2013 (ktorý by bol na úrovni 7,9 % bez pripravovaného jednorazového prevodu dôchodkového fondu) a 6,5 % HDP v roku 2013/2014. Rozdiely sú spôsobené prognózami nižšieho rastu a úpravami údajov Spojeného kráľovstva, ktoré vykonal Eurostat. Niektoré fiškálne plány vlády sa upravili vo vyhlásení z jesene 2011 s cieľom uprednostniť výdavky, ktorými sa posilňuje rast, avšak verejné investície budú do roku 2014/2015 stále prudko klesať. Očakáva sa, že verejný dlh, ktorého odhad je 94,7 % v roku 2013/2014, dosiahne vrchol v roku 2014/2015.
(11)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, predpokladá sa, že Malta bude mať dlhodobý nárast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, ktorý bude výrazne prevyšovať priemer EÚ. K závažnosti problému prispieva veľmi nízka miera zamestnanosti starších pracovníkov vrátane starších žien, relatívne nízky vek odchodu do dôchodku a využívanie režimov predčasného odchodu do dôchodku. Nezávislá pracovná skupina pre dôchodky predložila návrhy na ďalšiu dôchodkovú reformu v decembri 2010, ktorá zahŕňa naviazanie veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, ako aj zavedenie doplnkových pilierov do dôchodkového systému. Táto otázka bola predmetom konzultácií so zainteresovanými stranami, vláda však zatiaľ neoznámila svoje stanovisko. V národnom programe reforiem sa okrem toho nenavrhuje komplexná stratégia aktívneho starnutia. Hoci sa vzali na vedomie opatrenia, ktoré Malta zaviedla na boj proti nelegálnej práci, jej existencia môže tiež vyvíjať neprimeraný tlak na udržateľnosť verejných financií.
(1)

Konkurencieschopný trh by mal pomáhať poskytovať koncovým používateľom široký výber obsahu, aplikácií a služieb, ako aj takú kvalitu služieb, akú si vyžadujú. Národné regulačné orgány by mali podporovať možnosti používateľov dostať sa k informáciám, šíriť ich a prevádzkovať aplikácie a služby. Národné regulačné orgány, ktorým sa zverilo vykonávanie článku 22 ods. 3 smernice 2002/22/ES, môžu podniku alebo podnikom poskytujúcim verejné komunikačné siete stanoviť požiadavky na minimálnu kvalitu služby s cieľom zabrániť zhoršovaniu služby a obmedzovaniu alebo spomaľovaniu prevádzky v sieťach. Navrhované opatrenia by mali byť vhodne opodstatnené a primerané vzhľadom na ciele a regulačné zásady stanovené v článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (2). Národné regulačné orgány by pri navrhovaní takýchto opatrení mali brať do úvahy usmernenia, ktoré vydal Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) (3).
(8)

Vzhľadom na to, že štruktúry daňového plánovania sú čoraz premyslenejšie a vnútroštátni zákonodarcovia nezriedka nemajú k dispozícii dostatočný čas na reakciu, často sa ukáže, že osobitné opatrenia proti zneužívaniu nie sú primerané na to, aby dokázali držať krok s novými agresívnymi štruktúrami daňového plánovania. Uvedené štruktúry môžu nepriaznivo vplývať na daňové príjmy a fungovanie vnútorného trhu. Preto je vhodné odporučiť členským štátom prijať spoločné všeobecné pravidlo proti zneužívaniu, ktorým by sa zároveň predišlo komplikovanej situácii pri existencii viacerých rôznorodých pravidiel. V tejto súvislosti je nevyhnutné zohľadniť obmedzenia dané právom Únie, pokiaľ ide o pravidlá proti zneužívaniu.
6.1.

Členské štáty by mali zvážiť nadviazanie užšej spolupráce a poskytovanie pomoci tretím krajinám, najmä rozvojovým, ktoré sa zaviazali spĺňať minimálne štandardy stanovené v bode 3, s cieľom napomáhať týmto tretím krajinám v účinnom boji proti daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu. Na tieto účely by mohli do takýchto krajín dočasne vyslať daňových odborníkov. Členské štáty by mali pri hodnotení záväzku tretích krajín dodržiavať dané minimálne štandardy zohľadniť všetky konkrétne skutočnosti v tejto oblasti, predovšetkým kroky, ktoré dotknutá tretia krajina už prijala smerom k dosiahnutiu súladu.
2.

Na základe odporúčaní obsiahnutých v hodnotiacich správach orgánu na preskúmanie výkonnosti a s patričným zohľadnením spoločného pokroku dosiahnutého členskými štátmi, ktoré sa zúčastňujú na systéme výkonnosti, Komisia zastáva názor, že: a) členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich poskytovatelia letových navigačných služieb zmenili a doplnili svoje plány súvisiace s kapacitou a umožnili tak poskytnutie dostatočnej kapacity v záujme splnenia cieľov prijatých plánov výkonnosti; b) členské štáty by mali poskytnúť plánovanú kapacitu pri súčasnom dosiahnutí stanoveného cieľa nákladovej efektívnosti, pri ktorom bude kontrola vývoja nákladov obzvlášť dôležitá; c) členské štáty by mali Komisii každý rok, už od prvého referenčného obdobia výkonnosti podávať správy o i) rozdieloch medzi určenými nákladmi a skutočnými nákladmi s cieľom identifikovať najmä nekontrolovateľné náklady a pozorne preskúmať vývoj a relevantnosť týchto nákladov; ii) rozdieloch medzi investíciami poskytovateľov letových navigačných služieb, zaznamenanými v plánoch výkonnosti a skutočne vynaloženými prostriedkami, ako aj medzi plánovaným dátumom uvedenia do prevádzky týchto investícií a skutočnou situáciou; d) členské štáty z týchto funkčných blokov vzdušného priestoru: Severoeurópsky funkčný blok vzdušného priestoru (NEAB), Baltic a Blue MED by mali oznámiť Komisii najneskôr do konca roku 2012 informácie o celkových cieľoch výkonnosti so zdôraznením súladu na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru s cieľmi na úrovni Európskej únie, ako sa uvádzajú v článku 5 ods. 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010.
(14)

Prechod na otvorený prístup je celosvetové úsilie, čo dokazuje aj stratégia „Revised strategy on UNESCO’s contribution to the promotion of open access to scientific information and research“ (7) (Revidovaná stratégia prínosu UNESCO k podpore otvoreného prístupu k vedeckým údajom a výskumu) a vyhlásenie „OECD Declaration on Access to Research Data from Public Funding“ (8) (Vyhlásenie OECD o prístupe k vedeckým údajom financovaným z verejných zdrojov). Členské štáty by mali byť súčasťou tohto celosvetového úsilia a mali byť ísť príkladom a podporovať otvorené výskumné prostredie, ktoré sa vyznačuje otvorenosťou a ochotou spolupracovať na základe reciprocity.
b)

Aktualizovať zobrazované namerané údaje uvedené v bode a) dostatočne často na to, aby sa táto informácia mohla využiť na dosiahnutie úspor energie. Táto funkcia sa týka čisto strany dopytu, konkrétne koncového zákazníka. Ak sa majú spotrebitelia spoliehať na informácie poskytované systémom, potrebujú vidieť, ako informácie reagujú na ich akcie. Táto frekvencia aktualizovania sa musí prispôsobiť reakčnému času výrobkov produkujúcich alebo spotrebujúcich energiu. Existuje všeobecná zhoda, že je potrebná frekvencia aktualizovania najmenej raz sa 15 minút. Ďalší vývoj a nové služby súvisiace s energiou pravdepodobne povedú k zrýchleniu komunikácie. Odporúča sa tiež, aby inteligentný merací systém bol schopný uchovávať určitý rozumný čas údaje o spotrebe zákazníka, aby umožnil zákazníkovi a ním označenej tretej strane konzultovať a vyhľadávať údaje o spotrebe v minulosti. Toto by malo umožniť vypočítať náklady súvisiace so spotrebou.
(22)

Systém záruky pre mladých ľudí by mal zohľadňovať rôznorodosť členských štátov a ich odlišné východiskové pozície z hľadiska miery nezamestnanosti mladých ľudí, inštitucionálneho usporiadania a počtu rôznych účastníkov na trhu práce. Rovnako by mal zohľadňovať aj rôzne situácie, pokiaľ ide o verejné rozpočty a finančné obmedzenia z hľadiska rozdelenia zdrojov. V ročnom prieskume rastu 2013 Komisia tvrdí, že investície do vzdelávania by sa tam, kde je to možné, mali posilniť a zoradiť podľa priorít, pričom musí byť zaručená efektívnosť takýchto výdavkov. Osobitnú pozornosť treba tiež venovať zachovaniu či posilneniu pôsobnosti a efektívnosti služieb zamestnanosti a aktívnych politík trhu práce, ako je odborné vzdelávanie nezamestnaných a systém záruky pre mladých ľudí. Zavedenie takéhoto systému má význam z dlhodobého hľadiska, no nesmie sa pritom zabúdať na potrebu krátkodobého riešenia dramatických dopadov hospodárskej krízy na trh práce,
(13)

Dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému sa posilnila prostredníctvom postupného zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 rokov v roku 2012 na 67 rokov v roku 2021. Holandsko teda plne zohľadnilo tú časť odporúčania z roku 2012, ktorá sa týkala zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku a jeho prepojenia so strednou dĺžkou života, a to v prípade prvého aj druhého dôchodkového piliera. Zostávajúce otázky zahŕňajú primerané vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. S cieľom podporiť odolnosť systému voči starnutiu obyvateľstva je navyše už dávno potrebné celkové preskúmanie správy a riadenia dôchodkových fondov druhého piliera. Realizáciou plánov na reformu dlhodobej starostlivosti by sa prispelo k obmedzeniu rýchlo rastúcich výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, a podporila by sa tak udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti sa kvalita dlhodobej starostlivosti a prístup k nej musia zachovať na primeranej úrovni.
(10)

Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je na rok 2014 pri porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2013 optimistický. Tento scenár je realistický od roku 2015. Avšak za predpokladu úplného vykonania schválených štrukturálnych reforiem, čo naďalej predstavuje výzvu. Rozpočtovú stratégiu načrtnutú v programe stability potvrdila nová vláda a schválil ju parlament. Jej cieľom je zachovať deficit pod úrovňou 3 % HDP počas programového obdobia, dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2013 a postarať sa o to, aby pomer dlhu k HDP nabral od roku 2014 klesajúci kurz. V programe sa potvrdil strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení a ktorý je v súlade s Paktom stability a rastu. Deficit sa v roku 2012 dostal pod referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva, že v rokoch 2013 – 2014 zostane pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Ustanovenia, ktoré talianska vláda schválila 17. mája, podľa posúdenia nemajú významný vplyv na deficit, ak sa vykonajú konzistentne. Ako sa uvádza v rozhodnutí o zrušení postupu pri nadmernom deficite, ktoré prijala Rada 21. júna 2013, v právnych predpisoch sa uzákonili dve ochranné doložky s cieľom zabezpečiť dosiahnutie rozpočtových cieľov. Po zlepšení o 2,7 percentuálneho bodu HDP v kumulatívnom vyjadrení medzi rokmi 2009 a 2012 a pri predpoklade nezmenenej politiky sa predpokladá, že štrukturálne saldo ako podiel HDP sa zlepší o ďalší percentuálny bod v roku 2013 na –0,5 % a potom sa v roku 2014 okrajovo zhorší. Štrukturálne primárne saldo by v roku 2014 malo dosiahnuť takmer 5 % HDP. Odhadovaná štrukturálna úprava na rok 2013 je primeraná takisto na základe analýzy výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, zatiaľ čo na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2013 vykazuje na rok 2014 odchýlku od postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu. V programe stability sa plánuje, že pomer verejného dlhu dosiahne vrchol v roku 2013 a potom začne klesať, a to aj vďaka predpokladaným výnosom z privatizácie, ktoré dosiahnu jeden percentuálny bod HDP ročne. Podľa prognózy sa však pomer dlhu k DPH bude naďalej zvyšovať na 132,2 % HDP do roku 2014 za predpokladu nezmenenej politiky, a to aj z dôvodu urovnania obchodného dlhu, čo spôsobuje nárast o približne 2,5 percentuálneho bodu v období rokov 2013 – 2014, zatiaľ čo sa nezarátajú žiadne výnosy z privatizácie, keďže sa príslušné údaje ešte nespresnili. Taliansko je od roku 2013 v trojročnom prechodnom období, pokiaľ ide o dodržanie kritérií pre dlh a dlhovou trajektóriou v programe stability sa zaistí dostatočný pokrok smerom k ich dodržaniu. Prognózy deficitu a dlhu v programe stability však vychádzajú z úplného vykonania rozpočtových opatrení a schválenia štrukturálnych reforiem, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie dôvery trhu a oživenie rastu a zamestnanosti.
(13)

Bulharsko trpí podpriemernou a klesajúcou mierou zamestnanosti, a pokiaľ ide o nezamestnanosť, medzi jednotlivými regiónmi a podskupinami obyvateľstva panujú vysoké rozdiely. Kríza mala mimoriadne silný vplyv na pracovníkov s nízkou kvalifikáciou a značne zvýšila mieru nezamestnanosti mladých ľudí. Dlhodobá nezamestnanosť je vyššia, než je priemer EÚ. Zreformovaná agentúra pre sprostredkovanie práce by mohla zohrávať významnú úlohu pri zosúlaďovaní ponuky a dopytu na bulharskom trhu práce prostredníctvom účinnejšieho poradenstva, cielených opatrení v oblasti zamestnanosti a lepšieho identifikovania budúcich požiadaviek na zručnosti. Vďaka včasnému zhodnoteniu prebiehajúcej iniciatívy pre zamestnanosť mladých ľudí by sa mohlo dosiahnuť, aby sa zdroje zacielili na tie opatrenia, ktoré prinesú najvyššie výnosy z hľadiska tvorby pracovných miest. Aj naďalej zostáva výzvou zabezpečiť, aby sa prostredníctvom systému minimálnych príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia dosiahol cieľ zníženia tieňovej ekonomiky bez toho, aby došlo k vytlačeniu nízko kvalifikovaných pracovníkov z trhu. Bulharskí občania sú vystavení najvyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia v Únii. Vykonávanie národnej stratégie znižovania chudoby a podporovania sociálneho začlenenia 2020 by malo byť prioritou. Je potrebné zlepšiť prístupnosť a účinnosť sociálnych transferov a zvýšiť efektívnosť sociálnych služieb a prístup k nim, a to najmä pre deti a starších ľudí. Akčný plán pre národnú stratégiu pre integráciu Rómov by mal stanoviť konkrétne opatrenia, primerané finančné prostriedky a zavedenie monitorovacieho mechanizmu, ktorým by sa meral vplyv jednotlivých opatrení.
(11)

Belgicko čelí veľmi vysokému plánovanému rastu výdavkov súvisiacich so starnutím (+ 2,0 percentuálneho bodu HDP) už v období rokov 2010 až 2020, a to najmä v oblasti dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Začatá reforma starobného sociálneho zabezpečenia by mala mať pozitívny vplyv na zamestnanosť starších osôb. Z prognóz však vyplýva, že Belgicko nesplní cieľ na rok 2020, ktorý si samo v tejto oblasti stanovilo. Vzhľadom na rozsah problému bude musieť vyvinúť dodatočné úsilie, aby vyrovnalo rozdiel medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku. Opatrenia, ktorými sa prepojí zákonný vek odchodu do dôchodku s vývojom strednej dĺžky života, by mali umožniť, aby sa zachovala udržateľnosť dôchodkového systému v dlhodobom horizonte. Bude sa musieť nájsť rovnováha medzi potrebou dosiahnuť finančnú udržateľnosť na jednej strane a potrebou udržať primeranosť režimov starobného sociálneho zabezpečenia. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, vzhľadom na relatívne vysoké náklady na ústavnú starostlivosť v Belgicku by sa mali preskúmať možnosti na zlepšenie nákladovej efektívnosti výdavkov štátu na služby dlhodobej starostlivosti, ako aj opatrenia zamerané na úsporu nákladov, ako sú zdravotná prevencia a rehabilitácia a vytvorenie lepších podmienok na nezávislý život.
(12)

Maďarský finančný sektor znižuje svoje zadlženie veľmi rýchlym tempom, čiastočne z dôvodu určitých politických opatrení, ktoré mali výrazný negatívny vplyv na ziskovosť bánk a prispievajú k prísnym úverovým podmienkam. Riadenie zhoršujúcej sa kvality úverového portfólia predstavuje pre finančný sektor jeden z najväčších problémov súvisiaci so zvyšujúcim sa počtom problémových úverov. V posledných rokoch vláda prijala niekoľko opatrení na pomoc dlžníkom v cudzej mene v niektorých prípadoch bez konzultácie so zainteresovanými stranami v bankovom sektore. Tieto opatrenia však neboli vždy zamerané na ohrozených dlžníkov. Ak by sa v krátkom čase prijal súbor opatrení, mohlo by to viesť k zvýšeniu morálneho hazardu medzi dlžníkmi, ktorí by naďalej očakávali pomoc od vlády. Počas globálnej finančnej krízy sa ukázalo, do akej miery môže existujúci bankový systém donútiť vnútroštátne orgány, aby sa zaoberali zabezpečením finančnej stability. V prvom programe finančnej pomoci pre Maďarsko sa obhajovala potreba najmodernejšieho dohľadu, ako aj účinných núdzových právomocí pre orgány finančného dohľadu a zriadenie mechanizmu na riešenie krízy. Zatiaľ čo za posledné tri roky sa podstatne zvýšili právomoci maďarského orgánu pre finančný dohľad, zákonodarca tomuto orgánu neposkytol dostatočné právomoci na monitorovanie.
(14)

Slabé motivačné prvky v súvislosti s prácou sú v Spojenom kráľovstve pretrvávajúcim problémom. Orgány plánujú túto problematiku riešiť zavedením systému Universal Credit, ktorý jednotlivcom umožní zachovať si pri prechode do zamestnania viac z ich príjmu z dávok. Aj keď by systém Universal Credit mohol mať pozitívny vplyv na zamestnanosť, veľa bude závisieť od jeho účinnej implementácie a podporných služieb vrátane prepojenia s ostatnými dávkami. Súčasne sa zvýšia mnohé dávky pre osoby v produktívnom veku a daňové kredity, a to o 1 % ročne do roku 2016, čo je pod predpokladanou mierou inflácie, avšak malo by to tiež zlepšiť motiváciu pracovať. V apríli 2013 sa zaviedla aj séria ďalších reforiem týkajúcich sa dávok sociálneho zabezpečenia. Domácnostiam, v ktorých sú nezamestnané osoby, hrozí väčšie riziko chudoby vrátane chudoby detí. Naproti tomu boli rozsah, úroveň a výška univerzálnych a od výšky príjmu závislých platieb dôchodcom do značnej miery uchránené pred zrážkami. Prvotné výsledky programu Work Programme naznačujú, že tu existuje priestor na zlepšenie jeho vykonávania a výsledkov. Spojené kráľovstvo čelí aj pretrvávajúcim výzvam pri zvyšovaní zamestnanosti rodičov a zlepšovaní prístupu k vysokokvalitnej, cenovo dostupnej starostlivosti o dieťa. Podiel detí, ktoré v Spojenom kráľovstve žijú v domácnostiach s nezamestnanými osobami (17,3 %) je druhý najvyšší v Únii. Náklady na starostlivosť o dieťa sú v Spojenom kráľovstve v súčasnosti medzi najvyššími v Únii, čo spôsobuje osobitné problémy pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti a pre osamelých rodičov. V roku 2010 len 4 % detí mladších ako tri roky chodilo do zariadení formálnej starostlivosti o deti celodenne, čo je značne pod priemerom EÚ (14 %).
(10)

Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Rada 4. decembra 2012 (5) zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu na Malte z dôvodu jeho odstránenia v roku 2011, ktoré sa podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2012 javilo ako trvalé. Malta však v roku 2012 zaznamenala deficit verejných financií vo výške 3,3 % HDP, čo je opäť nad referenčnou hodnotou 3 % HDP. Cieľom rozpočtovej stratégie, ktorá je načrtnutá v programe stability, je postupne znížiť deficit z 3,3 % HDP v roku 2012 na 0,8 % HDP v roku 2016, čo by znamenalo postupné napredovanie smerom k strednodobému cieľu. V programe stability je potvrdený strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaná pozícia, čo je ambicióznejšie, než sa požadovalo v Pakte stability a rastu, no dosiahnutie tohto cieľa sa neplánuje v rámci obdobia programu stability. Cieľový deficit na rok 2013 v programe stability sa spolieha na pomerne vysoký nárast daňových príjmov, no zdá sa, že to nie je plne opodstatnené podkladovým makroekonomickým scenárom. Okrem toho pre to neexistuje dostatok konkretizovaných opatrení, čo platí aj pre ďalšie roky. V dôsledku toho je zmena plánovaného (prepočítaného) štrukturálneho salda výrazne vyššia než v prognóze útvarov Komisie. Podľa tejto prognózy, ak nedôjde k zmene politiky, sa štrukturálne saldo zlepší len o ¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2013 a len okrajovo v roku 2014. Dlh verejných financií podľa predpokladov zotrvá nad prahovou hodnotou 60 % HDP počas celého obdobia programu stability. Vnútroštátne orgány predpokladajú, že dlh v roku 2014 narastie na 74,2 % HDP a následne začne klesať na 70 % do roku 2016. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa zvýši o niečo výraznejšie, a to na 74,9 % v roku 2014, keďže sa očakáva, že primárny deficit sa bude prehlbovať. Vzhľadom na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2011 sa Malta momentálne nachádza v trojročnom prechodnom období, pokiaľ ide o uplatňovanie referenčnej hodnoty znižovania dlhu, pričom toto obdobie sa začalo v roku 2012. Malta nedosiahla v roku 2012 dostatočný pokrok smerom k splneniu dlhového kritéria a neočakáva sa, že by ho dosiahla ani v rokoch 2013 – 2014. Hoci je fiškálny rámec Malty dosť pružný, jeho nezáväzná povaha a krátkodobé fiškálne plánovanie nepodporujú koncepciu zdravej fiškálnej pozície. Smernica 2011/85/EÚ (6) o rozpočtových rámcoch ešte nebola transponovaná a pravidlo o štrukturálne vyrovnanom rozpočte, ako je stanovené v Zmluve o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii podpísanej 2. marca 2012 v Bruseli, ešte nebolo pretransformované do vnútroštátneho zákona. V programe stability sa uvádza zámer vlády zriadiť fiškálnu radu, no konkrétne plány nie sú uvedené.