Nariadenie Komisie (ES) č. 1444/2002 z 24. júla 2002, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Komisie 2000/115/ES o definíciách znakov, výnimkách z definícií a regiónoch a oblastiach v súvislosti so štatistickým zisťovaním o štruktúre poľnohospodárskych fariem



Úradný vestník L 216 , 12/08/2002 S. 0001 - 0041

CS.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

ET.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

HU.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

LT.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

LV.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

MT.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

PL.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

SK.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490

SL.ES Kapitola 3 Zväzok 36 S. 450 - 490



Nariadenie Komisie (ES) č. 1444/2002 z 24. júla 2002, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Komisie 2000/115/ES o definíciách znakov, výnimkách z definícií a regiónoch a oblastiach v súvislosti so štatistickým zisťovaním o štruktúre poľnohospodárskych fariem KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 571/88 z 29. februára 1988 o organizovaní štatistických zisťovaní Komisie o štruktúre poľnohospodárskych fariem [1], naposledy v znení nariadenia Komisie (ES) č. 143/2002 [2], najmä na jeho článok 8 (1), keďže: (1) Výsledky štatistických zisťovaní spoločenstva o štruktúre poľnohospodárskych fariem, ktoré sú stanovené v nariadení (EHS) č. 571/88, môžu byť zhodné pre celé spoločenstvo iba vtedy, ak sa podmienky uvedené v zozname znakov chápu a uplatňujú jednotným spôsobom. (2) Nariadením (ES) č. 143/2002 sa zmenil a doplnil zoznam znakov štatistických zisťovaní z hľadiska organizácie štatistických zisťovaní spoločenstva o štruktúre poľnohospodárskych fariem v rokoch 2003, 2005 a 2007. (3) Zoznam znakov bol doplnený o nové premenné a rozvoj poľnohospodárstva bol stanovený za nevyhnutný, aby sa mohli prepracovať definície rozličných starých premenných. (4) V dôsledku okolností typických pre určité členské štáty je potrebné prepracovať zoznam výnimiek z jednotných definícií. (5) Vyčlenenie administratívnych regiónov a oblastí sa v niektorých členských štátoch zmenilo. Preto sa reviduje zoznam regiónov a oblastí pre účely štatistických zisťovaní o štruktúre poľnohospodárstve spoločenstva. (6) Opatrenia určené v tomto nariadení sú v zhode so stanoviskom Stáleho výboru pre poľnohospodárske štatistiky, ustanoveného rozhodnutím Rady 72/279/EHS [3], PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Príloha I k rozhodnutiu Komisie 2000/115/ES [4] sa nahrádza prílohou I k súčasnému nariadeniu. Táto príloha obsahuje definície spoločenstva, ktoré sa majú používať pre štatistické zisťovania o štruktúre poľnohospodárskych fariem, spolu s príslušnými vysvetleniami a príkladmi. Článok 2 Príloha III k rozhodnutiu 2000/115/ES sa nahrádza prílohou II k súčasnému nariadeniu. Táto príloha obsahuje výnimky z definícií spoločenstva v dôsledku okolností, ktoré sú typické pre niektoré členské štáty. Článok 3 Regióny a oblasti pre Taliansko, ako sú určené v prílohe IV k rozhodnutiu 2000/115/ES, sa nahrádzajú podľa prílohy III k súčasnému nariadeniu. Tieto regióny a oblasti sa musia tiež uplatňovať na výsledky základného štatistického zisťovania v období 1999/2000. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Uplatňuje sa tiež v súvislosti so štatistickým zisťovaním spoločenstva o štruktúre poľnohospodárskych fariem pre obdobie rokov 2003 a neskôr. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 24. júla 2002 Za Komisiu Pedro Solbes Mira člen Komisie [1] Ú. v. ES L 56, 2.3.1988, s. 1. [2] Ú. v. ES L 24, 26.1.2002, s. 16. [3] Ú. v. ES L 179, 7.8.1972, s. 1. [4] Ú. v. ES L 38, 12.2.2000, s. 1. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I " PRÍLOHA I DEFINÍCIE A VYSVETLENIA UPLATNITEĽNÉ NA ZOZNAM ZNAKOV, KTORÉ SA MAJÚ POUŽÍVAŤ PRE ŠTATISTICKÉ ZISŤOVANIA SPOLOČENSTVA O ŠTRUKTÚRE POĽNOHOSPODÁRSKYCH FARIEM (I definície, II vysvetľujúce poznámky) POĽNOHOSPODÁRSKA FARMA I. Samostatná jednotka, z technického a hospodárskeho hľadiska, ktorá má samostatné riadenie a ktorá produkuje poľnohospodárske produkty. Farma môže zabezpečovať tiež iné doplnkové (nepoľnohospodárske) produkty a služby. II. 1. Poľnohospodárska farma je takto definovaná nasledujúcimi kritériami: 1.1. výroba poľnohospodárskych produktov "poľnohospodárske produkty" sa chápu ako produkty uvedené v zozname prílohy II; 1.2. samostatné riadenie môže ísť o samostatné riadenie, aj keď ho uskutočňujú dve osoby alebo viac osôb, ktoré konajú spoločne; 1.3. samostatná jednotka z technického a ekonomického hľadiska vo všeobecnosti je toto dané spoločným využívaním práce a výrobných prostriedkov (strojného zariadenia, budov alebo pôdy atď.). 2. Zvláštne prípady 2.1. a) Ak sa farma z daňových alebo iných dôvodov rozdelí medzi dve alebo viacero osôb, ale ponechá si jednotné riadenie (jeden spoločný vedúci nadriadený), a preto ho takto možno chápať ako jednu ekonomickú jednotku, považuje sa za samostatnú farmu; b) Keď sa dva alebo viacero oddelených fariem, z ktorých bola každá predtým nezávislou farmou, zlúčia do rúk jediného majiteľa, považujú sa za jedinú farmu, ak majú potom spoločného nadriadeného vedúceho, alebo ak inak využívajú tú istú prácu a zariadenie. 2.2. Ak si istú pozemkovú parcelu ponechal predchádzajúci majiteľ pri prevode farmy na jeho nástupcu (dediča, nájomcu atď.), potom: a) je zahrnutá do majetku nástupcu, ak sa pôda, ktorú si ponechal, obrába spolu so zvyškom farmy, a ak sa vo všeobecnosti používajú tie isté pracovné sily a výrobné prostriedky ako pre zvyšok farmy; b) sa priraďuje do majetku nástupcu, ak sa táto pôda obrába pracovnou silou a výrobnými prostriedkami tejto farmy. 2.3. Nasledujúce sa považuje za poľnohospodárske farmy, s podmienkou splnenia ostatných kritérií definujúcich poľnohospodársku farmu uvedených vyššie: a) šľachtiteľské stanice, chovné stanice a umelé liahne býkov, kancov, baranov a capov; b) poľnohospodárske farmy výskumných inštitúcií, sanatórií a zotavovní, náboženských komunít, škôl a väzníc; c) poľnohospodárske farmy, ktoré sú časťou priemyselných podnikov; d) spoločné pozemky pozostávajúce z pastvín, záhradníctva alebo iných pozemkov, ak túto pôdu využíva ako poľnohospodársku farma príslušný miestny orgán (napríklad prijatím statku inej osoby, ktorý sa na danom pozemku pasie v určitej miere). Nasledujúce sú z vyššie uvedeného vylúčené: - spoločná pôda pridelená (C/3), - spoločná pôda prenajatá (C/2). 2.4. Nasledujúce sa nepovažuje za poľnohospodárske farmy, pokiaľ sa nevyznačujú inými činnosťami, ktoré by ich oprávňovali do začlenenia ako poľnohospodárska farma: a) jazdecké stajne, závodné stajne, jazdecké dráhy (t. j. pôda, ktorá sa používa na tréningy závodných koní), ak nevykonávajú chovné činnosti; b) útulky pre psov; c) trhy, bitúnky atď. 2.5. Oddelené farmy môžu spojiť svoje zdroje pre určitú farmársku činnosť a vytvoriť zvláštny spoločný podnik, ktorý sa vedie oddelene od fariem, ktoré sú za nimi (rodičovských fariem). Takýmito podnikmi môžu napríklad byť spoločné sady, spoločné parcely pre statok, spoločné mliekárenské budovy. Ide o prípad čiastočnej fúzie a tieto spoločné podniky sa tuto nazývajú "kolektívne vlastníctvo jediného produktu". Takéto "kolektívne vlastníctvo jediného produktu" sa považujú za poľnohospodárske farmy nezávislé od "rodičovských" fariem, ak používajú hlavne vlastné prvky produkcie a nespoliehajú sa hlavne na prvky produkcie "rodičovských" fariem. A. GEOGRAFICKÁ SITUÁCIA FARMY II. Farma a všetky informácie týkajúce sa farmy sú vedené ako farmy a informácie z oblasti a samosprávy alebo oblasti vedľajšieho štatistického zisťovania, kde sa nachádza sídlo danej farmy (A/1). Sídlo farmy sa definuje podľa vlastných zdokumentovaných pravidiel členských štátov. V prípade, že sa farma nachádza iba čiastočne v určitom type oblasti (napríklad v menej priaznivej oblasti), klasifikuje sa ako nachádzajúci sa v tejto oblasti, ak väčšia časť pôdy patriaceho farme alebo sídlo farmy sa nachádza v tejto oblasti. Vybrať je možné jedno z týchto pravidiel a uplatňovať ho na všetky farmy a všetky položky A/1 až A/3. A/1 Oblasť štatistického zisťovania I. Geografická situácia jednotlivých fariem je opísaná kódom, ktorý obsahuje označenie krajiny, regiónu a oblasť štatistického zisťovania. II. Regióny a oblasti pre účely štatistických zisťovaní poľnohospodárskych štruktúr sú uvedené v zozname prílohy IV. A/1 a) Samospráva alebo oblasť vedľajšieho štatistického zisťovania I. Geografická situácia je opísaná kódom, ktorý obsahuje označenie samosprávy alebo oblasti vedľajšieho štatistického zisťovania, čo umožňuje zhromažďovanie výsledkov podľa rozličných druhov zón na regionálnej úrovni. II. Použité kódy samosprávy alebo oblasti vedľajšieho štatistického zisťovania zodpovedajú úrovniam 4 alebo 5 nomenklatúry štatistických teritoriálnych jednotiek (NUTS). Ak tieto kódy nie je možné preniesť, členský štát oznámi namiesto toho pre každú farmu informáciu uvedenú pre znaky A/2, A/2a) a A/3. A/2 Menej priaznivá oblasť I. Oblasti označené k dátumu štatistického zisťovania ako menej priaznivé v zmysle článkov 18, 19 a 20 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 [1] (a prípadne najnovšej legislatívy) vystupujú v zozname spoločenstva menej priaznivých poľnohospodárskych oblastí tak, ako ich členské štáty oznámili pri uplatnení uvedeného nariadenia. II. Menej priaznivé oblasti zahrňujú horské oblasti (A/2a)), oblasti postihnuté zvláštnymi nevýhodami a ostatné menej priaznivé oblasti. A/2 a) Horské oblasti I. Oblasti označené k dátumu štatistického zisťovania ako horské oblasti v zmysle článku 18 nariadenia (ES) č. 1257/1999 (a prípade najnovšej legislatívy) a vystupujúce v zozname spoločenstva menej priaznivých oblastí, ako ich oznámili členské štáty pri uplatnení uvedeného nariadenia. A/3 Poľnohospodárske oblasti s environmentálnymi obmedzeniami I. Oblasti označené k dátumu štatistického zisťovania ako poľnohospodárske oblasti s environmentálnymi obmedzeniami v zmysle článku 16 nariadenia (ES) č. 1257/1999 (a prípadne najnovšej legislatívy). II. Poľnohospodári môžu obdržať úhrady za náklady a stratený príjem v dôsledku environmentálnych obmedzení platných pre ich poľnohospodárske oblasti. Tieto obmedzenia by mali byť výsledkom vykonania obmedzení poľnohospodárskeho použitia podľa pravidiel spoločenstva o ochrane životného prostredia. Oblasti s obmedzeniami, ktoré vychádzajú iba z národných alebo regionálnych pravidiel, sú vylúčené. Tieto oblasti sa môžu nachádza v menej priaznivých oblastiach. Pod týmito oblasťami sa chápu hlavne oblasti Natura 2000, t. j. zvláštne ochranárske/pamiatkové oblasti, v ktorých sa nachádzajú ohrozené typy a druhy prírodných biotopov (podľa smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prírodných biotopov a voľne žijúcej fauny a voľne sa nachádzajúcej flóry (Ú. v. ES L 206, 22. 7. 1992, s. 7 až 50). B. PRÁVNA SPÔSOBILOSŤ A RIADENIE FARMY (ku dňu štatistického zisťovania) B/1 a B/2 Osoba právne a ekonomicky zodpovedná za farmu: majiteľ I. Majiteľ farmy je fyzická osoba, skupina fyzických osôb, alebo právnická osoba, za zodpovednosti ktorej a v mene ktorej farma pôsobí, a ktorá je právne a ekonomicky za farmu zodpovedná, t. j. ktorá preberá ekonomické riziká farmy. Majiteľ môže vlastniť farmu priamo alebo ho mať v prenájme alebo byť dedičným dlhodobým nájomcom alebo vlastníkom užívacieho práva alebo správcom. II. Právna a ekonomická zodpovednosť sa definuje podľa zdokumentovaných pravidiel členských štátov. Majiteľ môže delegovať na vedúceho všetky alebo časť rozhodovacích právomocí zvyčajných denných finančných a výrobných povinností pri vedení farmy. V prípade zdieľaného poľnohospodárstva (pozri položku C/3a)), zúčastnený poľnohospodár sa uvádza ako majiteľ farmy, a nie ako majiteľ pôdy. Iba partneri v kolektívne vlastnenej farme, ktorí sa zúčastňujú poľnohospodárskych prác (pozri L/1 až L/6) na farme, sa môžu považovať za majiteľov. B/1a) a b) Fyzická osoba I. Fyzická osoba môže byť jednotlivec (výlučný majiteľ) alebo skupina jednotlivcov (partnerov v kolektívne vlastnenej farme). II. Otázka, či majiteľ je "fyzická" alebo "právnická" osoba je dôležitá pre zaradenie fariem do nasledujúcich skupín: Farmy, kde majiteľom je: a) fyzická osoba a výlučný majiteľ nezávislej farmy; b) skupina fyzických osôb, ktoré sú skupinou partnerov v "kolektívne vlastnenej farme"; c) právnická osoba. Zákony určitých členských štátov chápu z fiskálnych a/alebo právnych dôvodov "právnickú" osobu (spoločnosť), ako keby bola "fyzickou" osobou alebo skupinou "fyzických" osôb. Vo všeobecnosti ide o ľubovoľné formy podnikov, kde jeden alebo všetci členovia majú plnú osobnú zodpovednosť za dlhy podniku. V takýchto prípadoch môžu členské štáty pripísať takúto "právnickú" osobu do kategórií "výluční majitelia" alebo "kolektívne vlastníctvo". Tieto výbery sa musia urobiť za použitia zdokumentovaných pravidiel, ktoré sú výslovné a dôsledné. B/1 a) Fyzická osoba, ktorá je výlučným majiteľom, ak je farma nezávislá I. Jednotlivec a fyzická osoba, ktorá je majiteľom farmy, ktorá nie je spojený s inými farmami iných majiteľov spoločným riadením ani podobnými dohovormi. II. Tento majiteľ môže rozhodnutia ohľadne farmy prijímať sám. Manželskí partneri alebo blízki rodinní členovia, ktorí vlastnia alebo spoločne prenajímajú farmu, by sa zvyčajne mali považovať za jednu nezávislú farmu riadenú jediným majiteľom. Dve osoby, ktoré žijú spoločne ako manželia bez uzavretia manželského zväzku, sa považujú za manželov, ak sú takto právne uznaní v príslušnom členskom štáte. Nasledujúci inter alia sa považujú za výlučných majiteľov: súrodenci, spoloční príjemcovia podľa závete alebo poslednej vôle atď., ak neuzavreli dohodu a fiskálne a/alebo právne sa nepovažujú za kolektívneho vlastníka ani za právny subjekt podľa zákonov daného členského štátu. Ak firmu (právnickú osobu) vlastní iba jedna fyzická osoba a členský štát ju považuje za fyzickú osobu (pozri definíciu fyzickej osoby), ide o farmu s jediným majiteľom. Ak iba jedna osoba má plnú právnu a ekonomickú zodpovednosť za farmu, táto osoba sa považuje za jediného majiteľa, aj v prípade, že farma inak spĺňa kritériá kolektívneho vlastníctva farmy. B/1 b) Jedna alebo viac fyzických osôb ako partner v kolektívne vlastnenej farme I. Partner (partneri) kolektívne vlastnenej farmy sú fyzickými osobami vlastniacimi, prenajímajúcimi alebo inak spravujúcimi spoločne jednu poľnohospodársku farmu, alebo riadiacimi spoločne svoje individuálne farmy, ako keby boli jednou farmou. Spolupráca sa musí vykonávať v súlade so zákonom alebo podľa písomnej dohody. II. Ak spoločnosť (právnickú osobu) vlastnia dve alebo viaceré fyzické osoby a členský štát ju považuje za fyzickú osobu, ide o kolektívne vlastníctvo farmy. Členský štát, ktorý sa rozhodol, že nebude zaznamenávať informácie o kolektívnom vlastníctve, zbiera všetky informácie o farmách, ak majiteľmi sú fyzické osoby podľa premennej B/1a) bez ohľadu na to, či sú "kolektívne vlastnenej farmy", ako sú tu definované. Ak v jednej farme dve alebo viacej fyzických osôb vykonáva funkcie majiteľa, iba jeden z nich sa uvádza ako majiteľ (napr. ten, ktorý znáša najväčší podiel rizika, alebo ktorá preberá hlavnú časť riadenia farmy. Ak takéto kritériá nie sú stále dostatočné na vybratie jedinej osoby, výber by mal vychádzať z niektorých ostatných kritérií, ako napríklad vek). Všetky údaje, ktoré sa požadujú ohľadne majiteľov, sa zaznamenajú pre túto osobu. Táto osoba sa tiež považuje za vedúceho farmy. Všetky ostatné osoby, ktoré pracujú na farme, sa zaznamenajú ako L/4 "nerodinná pracovná sila", bez ohľad na ich rodinný vzťah s majiteľmi. B1/c) Právnická osoba I. Právnický subjekt iný ako fyzická osoba, ale ktorý má zvyčajné práva a povinnosti jednotlivca, ako napríklad schopnosť podať žalobu alebo stať sa obžalovaným (všeobecná právna svojprávnosť). II. Právnické osoby môžu byť verejnoprávne alebo súkromné, inter alia: - štát, regióny, samosprávy atď., - cirkvy a ich inštitúcie, - iné podobné inštitúcie verejnoprávneho alebo poloverejnoprávneho charakteru, - všetky komerčné podniky s výnimkou tých, ktoré spadajú pod B/1a) alebo b), najmä spoločnosti s obmedzenými zodpovednosťami, vrátane takýchto spolupracujúcich podnikov, - všetky akciové združenia (podniky, ktoré vydávajú akcie), - nadácie (orgány, ktoré spravujú poskytnuté fondy pre určité účely, ktoré sú často sociálne alebo filantropické), - neakciové združenia s obmedzenými zodpovednosťami, - všetky ostatné podniky podobného charakteru. B/2 Vedúci farmy I. Fyzická osoba zodpovedná za riadne denné finančné a výrobné činnosti vedenia danej farmy. II. Vedúci je vo všeobecnosti, ale nie vždy, tá istá osoba, ako majiteľ, ktorý je fyzickou osobou. V prípadoch, keď majiteľ nie je tiež vedúcim, poveril alebo zamestnal niekoho iného, aby viedol farmu. Môže ísť napríklad o člena rodiny (B/2/a)) alebo jeho manželského partnera (B/2/b)), ale môže tiež ísť o osobu bez príbuzenských vzťahov k majiteľovi. Farma môže mať iba jedného vedúceho. Všetky informácie o kolektívne vlastnenej farme požadované ohľadne vedúcich sa zaznamenávajú ohľadne partner, ktorý sa považuje za majiteľa. B/2 a) Rodinní členovia I. Vo všeobecnosti rodinní členovia majiteľa farmy sú jeho manželský partner, príbuzní v zostupnej alebo vzostupnej línii (vrátane členov, ktorí sa získajú sobášom alebo adopciou) bratia a sestry majiteľa alebo jeho manželského partnera. II. Majitelia samotní nie sú zahrnutí medzi rodinnými členmi. B/3 Poľnohospodárske vzdelanie vedúceho Pre každú osobu za udáva iba jedna (najvyššia) úroveň. Iba praktické poľnohospodárske skúsenosti I. Skúsenosti nadobudnuté na základe praktickej práce v poľnohospodárskej farme. Základné poľnohospodárske vzdelanie I. Akékoľvek vzdelávacie kurzy ukončené na všeobecnej poľnohospodárskej strednej škole a/alebo inštitúte špecializujúcom sa na určité predmety (vrátane záhradníctva, vinohradníctva, lesného hospodárstva, chovu rýb, veterinárstva, poľnohospodárskej technológie a súvisiacich predmetov). II. Úplné poľnohospodárske učňovské vzdelanie sa považuje za základné vzdelanie. Plné poľnohospodárske vzdelanie I. Akýkoľvek vzdelávací kurz trvajúci rovnocenne dlho aspoň dvojročnému riadnemu vzdelávaniu po ukončení povinného vzdelania (pozri L/1 až L/6 Vek ukončenia školskej dochádzky) a absolvovaný na poľnohospodárskej vyššej strednej škole, univerzite alebo inej inštitúcii vyššie vzdelania v poľnohospodárstve, záhradníctve, vinohradníctve, lesnom hospodárstve, chove rýb, veterinárstve, poľnohospodárskej technológii alebo súvisiacich predmetoch. C. TYP DRŽBY A PESTOVATEĽSKÉHO A CHOVATEĽSKÉHO SYSTÉMU C/1 až C/3 Využitá poľnohospodárska oblasť I. Celková plocha zabraná úrodnou pôdou, trvalými pastvinami, trvalými plodinami a zeleninovými záhradami. C/1 Poľnohospodárska oblasť obhospodarovaná vlastníkom I. Poľnohospodárska pôda, obhospodarovaná farmou, ktorá sa štatisticky zisťuje a ktorá je farmou majiteľa, alebo ju on obhospodaruje v rámci užívacieho práva alebo ako dedičný dlhodobý nájomca alebo podľa iného rovnocenného typu držby. II. Pôda pridelená pracovníkovi hospodárstva (aby ho on sám obhospodaroval) ako časť jeho mzdy sa prideľuje farme, ktorá uskutočňuje prideľovanie, pokiaľ hospodársky pracovník nepoužíva vlastné výrobné prostriedky. Parcely, ktoré si ponecháva majiteľ hospodárstva (pozri "Poľnohospodárska farma", bod 2.2) sa prideľujú farme, v spojení s ktorým sa ponechaná pôda zvyčajne obrába a vo všeobecnosti sa zamestnávajú tie isté pracovné sily a výrobné prostriedky, ako pre zvyšok farmy. Avšak práva pasenia na spoločných pastvinách nie sú zahrnuté, napr. na spoločnom pozemku patriacemu farnosti alebo družstvu (takéto oblasti, ktoré nie sú časťou farmy, nespadajú pod toto štatistické zisťovanie). C/2 Poľnohospodárska oblasť obhospodarovaná nájomcom I. Pozemky, ktoré farma prenajala za pevné nájomné vopred (v hotovosti, naturáliách alebo inak) a pre ktorý existuje (písomne alebo ústne) dohoda o prenájme. Oblasť sa prideľuje iba jednej farmy. Ak sa oblasť prenajíma niekoľkým farmám počas referenčného roka, zvyčajne sa prideľuje farme, s ktorou sa spája najdlhšie časové obdobie nájmu počas referenčného roka. II. Prenajatá pôda môže pozostávať z: - celej farmy, - jednotlivých pozemkových parciel. Prenajatá pôda sa nemôže považovať za časť farmy vlastníka, ale vždy za farmu nájomcu. O akýchkoľvek zvieratách na tomto pozemku platí, že patria do farmy vlastniacej zvieratá. Pozemkové parcely alebo farmy prenajaté majiteľom od členov majiteľovej rodiny sú zahrnuté, ak tieto oblasti sa obhospodarujú ako časť farmy, ktoré podlieha štatistickému zisťovaniu. Tiež je zahrnutá pôda patriaci inej farme, ale obhospodarovanému farmou, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu, za odplatu určitého počtu hodín práce, ale nie pôda, ktorú dostal hospodársky pracovník k dispozícii ako formu mzdy. Ako protiklad prípadu pôdy, ktorá sa dala k dispozícii hospodárskemu pracovníkovi ako forma mzdy a ktorá zvyčajne zostáva v rámci rotačného systému plodín farmy, dohoda o prenájme typu tu predpokladaného bude špecifikovať nie iba danú oblasť pozemku, ale tiež, kde sa nachádza a jeho presné hranice. Prenajatá pôda, ktorá sa ďalej prenajal tretej strane, sa zahrňuje ako časť farmy tejto tretej strany, pretože nepredstavuje časť farmy, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu. C/3 Poľnohospodárska oblasť obhospodarovaná zdieľane alebo obhospodarovaná podľa iných spôsobov C/3 a) Poľnohospodárska oblasť obhospodarovaná zdieľane I. Pôda (ktorá môže predstavovať úplnú farmu) obhospodarovaná v partnerstve majiteľom pôdy a poľnohospodárskym nájomcom podľa písomnej alebo ústnej zmluvy o zdieľanom obhospodarovaní. Výstup (ekonomický alebo materiálny) oblasti zdieľaného obhospodarovania sa rozdeľuje medzi tieto dve strany podľa dohodnutého základu. II. Toto zahrňuje inter alia: Colonia parziaria úplných fariem V colonia parziaria úplných fariem udeľujúci zveruje hospodárstvo hlave rodiny, ktorá sa zaväzuje, že bude vykonávať za pomoci členov jeho rodiny (hospodáriaca rodina) všetky práce nutné na farme a sám bude znášať časť režijných nákladov, a s udeľujúcim sa rozdelí o produkciu hospodárstva v stanovenej miere. C/3 b) Poľnohospodárska oblasť využitá podľa iných spôsobov držby I. Ostatné spôsoby držby vôbec nespadajú pod C/1 až C/3 a). II. Toto inter alia zahrňuje: 1. pôda, v súvislosti s ktorou má majiteľ práva: - v dôsledku jeho pôsobenia v určitej funkcii (napríklad lesník, kňaz, učiteľ atď.), - pridelené farnosťou alebo inou organizáciou, napríklad spoločné pastviny rozdelené na hektárovom základe (ako rozdiel v porovnaní s pôdou, na ktorej sa využívajú spoločné práva pastviny); 2. pôda, ktorú farma obhospodaruje zadarmo (napríklad oblasti opustených fariem, ktoré obhospodaruje farma, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu); 3. Colonia parziaria jednotlivých pozemkových parciel. V Colonia parziaria jednotlivých parciel udeľujúci zveruje výlučne jednu alebo viacero parciel, ktoré sa používajú podľa tých istých podmienok, ako sú opísané v bode a). C/5 Hospodársky systém a zvyklosti C/5 a), d) a e) Organické hospodárstvo I. Informácie sa zbierajú ohľadne toho, či farma praktizuje poľnohospodárstvo podľa určitých stanovených noriem a pravidiel špecifikovaných v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 [2] v znení nariadenia Komisie (ES) č. 473/2002 [3], alebo prípadne podľa najnovšej legislatívy o "organickej produkcii poľnohospodárskych produktov a o označovaní organickej produkcie na poľnohospodárskych produktoch a potravinách", a/alebo ekvivalentných národných pravidiel pre organickú produkciu. II. Nariadenie stanovuje harmonizovaný rámec pre označovanie, výrobu a kontrolu poľnohospodárskych produktov, ktoré nesú označenie alebo zamýšľajú mať označenie týkajúce sa spôsobov organickej produkcie. Podľa pravidiel nariadenia sa produkcia musí uskutočňovať tak, že pozemkové parcely a miesta produkcie a skladu sú jasne oddelené od parciel a miest ostatných jednotiek, ktoré neprodukujú v súlade s pravidlami organického hospodárstva. V prípade, keď spôsoby produkcie organického hospodárstva sa uplatňujú iba na časť využívanej poľnohospodárskej oblasti alebo statok farmy, uvedú sa tu iba tieto špecifické oblasti a statok. C/5 a) Využívaná poľnohospodárska oblasť farmy, kde sa uplatňujú spôsoby produkcie organického hospodárstva I. Tá časť využívanej poľnohospodárskej oblasti farmy, kde produkcia je plne v súlade so zásadami organickej produkcie na úrovni hospodárstva, ako je uvedené v prílohe I k nariadeniu (EHS) č. 2092/91. II. Nariadenie rozlišuje medzi oblasťami, ktoré dosahujú plný súlad so stanovenými pravidlami, a oblasťami, ktoré sú ešte stále v období premeny. Iba poľnohospodárska produkcia, ktorá pochádza z týchto oblastí, ktoré sa plne premenili podľa princípov organickej produkcie, môžu uvádzať na trh produkty s označením, ktoré odkazuje na spôsoby organickej výroby. Pod touto položkou sa zaznamenávajú iba tie oblasti, ktoré prešli celým obdobím premeny (pozri C/5 d)). C/5 d) Využitá poľnohospodárska oblasť farmy, ktorá prebieha zmenou na metódy organickej poľnohospodárskej výroby I. Tá časť využitej poľnohospodárskej oblasti farmy, kde sa uplatňujú organické poľnohospodárske metódy, ale kde potrebné prechodné obdobie, aby sa považovala za plne zodpovedajúcu princípom organickej produkcie na úrovni poľnohospodárstva, ako je uvedené v prílohe I k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, sa ešte neukončilo. II. Pod touto položkou sa zaznamenávajú iba tie oblasti, ktoré ešte neprešli celým obdobím premeny (pozri C/5 a)). C/5 e) Farmy, ktoré uplatňujú metódy organickej produkcie tiež na živočíšnu výrobu I. Farmy, kde celá živočíšna výroba alebo časť živočíšnej výroby je v plnej zhode s princípmi organickej produkcie na úrovni poľnohospodárstva, ako je určené v prílohe I k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, alebo je v prechodnom období, aby dosiahla tento súlad. II. Nariadenie stanovuje, že zvyčajne celá živočíšna výroba farmy sa musí uskutočňovať v súlade s pravidlami o organickej výrobe. Iba v prípadoch, kde budovy, parcely a druhy sú jasne oddelené, môže sa časť zvierat chovať podľa odlišného chovu. C/5 c) Podpora agrárno-environmetálnych záväzkov I. Akákoľvek podpora vyplatená farme prostredníctvom systému členského štátu v zmysle článkov 22 až 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, alebo prípadne najnovšej legislatívy. Zahrnutá je tiež akákoľvek podpora vyplatená podobným systémom vychádzajúcim zo staršej legislatívy spoločenstva. II. Podľa nariadenia (ES) č. 1257/99, podporu možno vyplatiť za metódy poľnohospodárskej produkcie, ktoré chránia životné prostredie a zachovávajú vidiek (agrárne životné prostredie): - využitím poľnohospodárskej krajiny, ktoré je v zhode s ochranou a zlepšením životného prostredia, krajiny a jej vlastností, prírodných zdrojov, pôdy a genetickej rôznorodosti, - extenzívnosťou poľnohospodárstva a riadením nízko-intenzívnych pasienkových systémov, - zachovaním vysokých prírodných obhospodarovaných prostredí, - zachovaním krajiny a historických čŕt poľnohospodárskej oblasti, - využitím environmentálneho plánovania v poľnohospodárskych praktikách. Podporu možno udeliť poľnohospodárom, ktorí predložia agrárno-envirnommentálne záväzky na dobu aspoň piatich rokov (alebo dlhšie obdobia, ak je potrebné). Tieto záväzky musia zahrňovať viac ako iba uplatňovanie zvyčajnej správnej poľnohospodárskej praxe, a zabezpečovať služby, ktoré nezabezpečujú ostatné podporné opatrenia, ako napríklad trhový podpora alebo kompenzačné príplatky. Podpora sa vypočítava na základe strateného príjmu, dodatočných nákladov vyplývajúcich z poskytnutého záväzku a z potreby poskytnúť motiváciu. Podobné systémy podpory už boli zavedené podľa skoršej legislatívy spoločenstva. Pri zohľadnení dlhodobých záväzkov, ktoré sa poskytli podľa týchto systémov, môžu byť platné počas mnohých rokov. Tieto podpory by sa tiež mali zaregistrovať pod touto položkou. D. až H. CELKOVÁ PLOCHA I. Celková plocha farmy (D až H) pozostáva z poľnohospodárskej plochy využívanej farmou (D až G) a ostatnej pôdy (H). II. V časti I sa udáva presnejšia informácia, ako sa využívajú určité oblasti už zaznamenané pod časťami D až H. Oblasti zaznamenané pod časťou I nie je preto možné doplniť do ostatných oblastí, pretože by inak boli zaznamenané dva razy. Poľnohospodárska plocha využívaná na obhospodarovanie zahrňuje plochu podľa hlavných plodín pre žatvu v roku štatistického zisťovania. Pre rozčlenenie celkovej plochy podľa obhospodarovanej plochy sa každá plocha zaznamenáva iba raz. Trvalé plodiny a plodiny trvajúce niekoľko rokov (napríklad špargľa, jahody alebo kríky) sú zahrnuté od roku, kedy sú zasadené, aj keď ešte nedávajú úrodu. Pestované huby (I/2) sú z celkovej plochy vylúčené. V prípade kombinovaných plodín (I/5) sa využitá poľnohospodárska plocha pričleňuje k plodinám pomerne k použitiu pôdy danými plodinami. Poľnohospodárske plochy kombinované s lesmi sa rozdeľujú podobne. Tento princíp neplatí pre zmiešané plodiny (plodiny, ktoré sa pestujú a zbierajú spolu na tej istej pôde, napríklad zmiešaná kukurica) ani pre následné plodiny (napríklad jačmeň, ktorý sa seje pod ďatelinu a žne sa neskôr). V prípade kombinovaných plodín, ak jedna plodina nemá význam pre farmu, v rozčlenení plôch sa nezohľadňuje. Môže sa urobiť výnimka z pričlenenia podľa pomerného princípu, ak by výsledky neboli uspokojivé, za predpokladu, že pravidlá stanovené členskými štátmi po dohode s Komisiou sú dodržané. Následné sekundárne plodiny sa zaznamenávajú iba pod hlavičkou I/1. Pod hlavičkami D až G sa plocha jednotlivých následných plodín nevypočítava, ale plocha sa prideľuje iba jednej plodine vzatej ako hlavná plodina. Ak počas jedného roka žatvy na jednej ploche vyrastie niekoľko plodín po sebe, hlavnou plodinou je plodina, ktorá má najvyššiu hodnotu produkcie. Ak hodnota produkcie neurčí, ktorá je hlavná plodina, potom sa za hlavnú plodinu vezme plodina, ktoré zaberá pôdu najdlhšie. D. ORNÁ PÔDA I. Pôda obrábaná (prekyprená alebo zoraná) pravidelne, vo všeobecnosti podľa systému striedania plodín. II. Systém striedania plodín značí, že plodiny na určitej ploche nasledujú za inými plodinami podľa vopred definovaného plánu. Zvyčajne sa plodiny menia ročne, ale môžu sa tiež meniť po viacerých rokov. Na odlišovanie ornej pôdy od trvalých plodín (G) alebo trvalých pasienkov a lúk (F), používa sa prah piatich rokov. Toto znamená, že ak sa parcela používa pre tú istú plodinu päť rokov alebo dlhšie bez toho, aby sa medzičasom odstránila predchádzajúca plodina a zaviedla nová, nepovažuje sa za ornú pôdu. Určité plodiny, ktoré sa zvyčajne považujú za zeleninu, ozdobné rastliny alebo priemyselné rastliny (špargľa, ruže, dekoratívne kroviny pestované na ich listy alebo kvety, jahody, chmeľ) sú zahrnuté v tejto kategórii, aj keď prípade zaberajú pôdu dlhšie, ako päť rokov. Orná pôda pozostáva z kategórií plodín D/1 až D/20, D/23 až D/35, ladom ležiacej pôdy bez dotácií (D/21) a ladom ležiacu pôdu, ktorá podlieha motivačným systémom vyčlenenie pôdy bokom bez hospodárskeho využitia (D/22). Plochy priemyselných plodín pestovaných na pôde vyčlenených bokom sú zahrnuté pod príslušnými hlavičkami, ale sú tiež zapísané pod položkou I/8b). D/1 až D/8 Obilniny na produkciu zrna (vrátane semien) II. Bez obilnín, ktoré sa žnú, alebo kŕmnych zelenín. Tieto sú pod D/18. D/1 Pšenica obyčajná a pšenica špalda I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Tirticum spelta L a Triticum monococcum L. D/2 Tmavá pšenica I. Triticum durum Desf. D/3 Raž I. Secale cereale L. Vrátane zmesí raže a ostatných obilnín siatych na jeseň. D/4 Jačmeň I. Hordeum vulgare L. D/5 Ovos I. Avena Sativa L. Vrátane zmesí ovsa a ostatných obilnín siatych na jar. D/6 Kukurica na zrno I. Kukurica (Zea mays L.) zbieraná na zrno. II. Kukurica zbieraná ručne, zberačom kukurice, odzrňovačom kukurice alebo kombinovaným kombajnom, bez ohľadu na použitie, vrátane zrna na siláž. Zahrnuté je tu tiež zrno zbierané spoločne s časťami klasov, ale s vlhkosťou vyššou ako 20 % a používané na siláž (tzv. kukurično-klasová zmes, CCM). Sladká kukurica pre ľudskú spotrebu je zahrnutá pod D/14. D/7 Ryža I. Oryza sativa L. D/8 Ostatné obilniny na výrobu zrna I. Obilniny siate plodiny bez prímesí, zbierané suché na zrno a ktoré nie sú zaznamenané inde pod D/1 až D/7. II. Plodiny tu zaznamenané medzi iným sú: cirok (Sorghum bicolor x Sorghum sudanese), triticale (Triticale Wittmack), proso (Panicum miliaceum L.), pohánka (Fogpyrum esculentum) a semenec (Phalaris canariensis L.) sú tu tiež zahrnuté, pretože sa pestujú a spracovávajú rovnakým spôsobom ako obilniny. D/9 Proteínové plodiny na výrobu zrna (vrátane semena a zmesí strukovín) I. Plodiny siate a zbierané hlavne kvôli ich proteínovému obsahu. II. Proteínové plodiny zbierané za zelena sú zahrnuté pod D/14 až D/18, v závislosti od ich použitia. Tieto plodiny pozostávajú hlavne zo strukovín. D/9 e) Hrach, poľná fazuľa a sladký vlčí bob I. Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., siate ako plodiny bez prímesí, zbierané za sucha na zrno. D/9 f) Šovovica, cícer a vika I. Lens cullinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz alebo Viacia varia siate ako plodiny bez prímesí, zbierané za sucha na zrno. D/9 g) Ostatné proteínové plodiny zbierané za sucha I. Plodiny siate a zbierané za sucha na zrno hlavne kvôli ich proteínovému obsahu, neuvedené niekde inde. D/10 Zemiaky (vrátane skorých zemiakov a zemiakov na sadenie) I. Solanum tuberosum L. D/11 Cukrová repa (vynímajúc semená) I. Beta vulagaris L. určená na výrobu cukru a výrobu alkoholu. D/12 Koreňové krmivo a hlúbovitá zelenina (vynímajúc semená) I. Kŕmna repa (Beta vulgaris L.) a rastliny rodiny Brassicae určené na krmivo a ostatné rastliny pestované hlavne kvôli ich koreňom na krmivo, neuvedené inde. II. Pod touto položkou sú zahrnuté všetky rastliny rodiny Brassicae určené na krmivo, bez ohľadu na to, či krmivo alebo stopka sa zbiera na krmivo. Ostatné môžu zahrňovať napríklad jeruzalemskú artičoku (Helianthus tuberosus L.), sladké zemiaky (Ipomoea batatas (L.) Lam.), kŕmny paštrnák (Pastinaca sativa L.), čínsky zemiak (Discorea spp.), kasava (Manihot esculenta Crantz). D/23 až D/35 Priemyselné rastliny I. Rastliny, ktoré sa zvyčajne nepredávajú priamo na spotrebu, pretože pred ich konečným použitím sa musia priemyselne spracovať. II. Vrátane semien na bylinné olejovité rastliny, vynímajúc semená a semienka vláknitých rastlín, chmeľu, tabaku a ostatných priemyselných rastlín. D/23 Tabak I. Nicotiana tabacum L. D/24 Chmeľ I. Humulus lupulus L. D/25 Bavlna I. Gossypium spp. D/26 Repka a kvaka I. Brassica napus L. a Brassica rapa, pestované na výrobu oleja, zbierané ako suché zrná. D/27 Slnečnica I. Helianthus annuus L. D/28 Sója I. Glycine max. L. D/29 Ľanové semeno (olejový ľan) I. Linum usitatissumum L., odrody pestované hlavne na výrobu oleja. D/30 Ostatné olejovité plodiny I. Ostatné rastliny pestované kvôli ich olejovému obsahu, zbierané ako suché zrná, neuvedené niekde inde. II. Príkladom môže byť horčica (Sinapis alba L.), mak (Papaver somniferum L.), sézamové semená (Sesamum indicum L.), pozemná mandľa (Cyperus esculentus L.), búrske oriešky (Arachis hypogea). D/31 Ľan I. Linum usitatissimum L., odrody pestované hlavne na výrobu vlákna. D/32 Konope I. Cannabis sativa L. D/33 Ostatné textilné plodiny I. Ostatné rastliny pestované hlavne kvôli ich vláknitému obsahu, neuvedené inde. II. Príkladom môže byť juta (Corchorus capsularis), abaka/manilské konope (Musa Textilis), sisal (Agave sisalana), kenaf (Hibiscus cannabinus). D/34 Aromatické a liečivé rastliny a byliny II. Hlavnými aromatickými a liečivými rastlinami a bylinami sú: angelika (Angelica spp.), ľuľkovec (Atropa spp.), kamilka (Matricaria spp.), rasca (Carum spp.), náprstník (Digitalis spp.), horec (Gentiana spp.), yzop (Hyssopus spp.), jasmín (Jasminum spp.), levanduľa (Lavandula spp.), majorán (Origanum spp.), melisa (Melissa spp.), mäta (Mentha spp.), mak (Papaver spp.), zimozeleň (Vinca spp.), psylium (semená) (Psyllium spp.), šafrán (Curcuma spp.), šalvia (Salvia spp.), aksamietnica (Calendula spp.), valerián (Valeriana spp.) atď. D/35 Priemyselné rastliny neuvedené inde I. Ostatné priemyselné plodiny, ktoré nie sú uvedené inde. II. Príkladmi môžu byť čakanka (Cichorium intibus L.) a cukrová trstina (Saccharum officinarum L.). D/14 a D/15 Čerstvá zeleniny, melóny, jahody II. Pestované huby (I/2) sú vylúčené. D/14 Čerstvá zelenina, melóny, jahody, voľne rastúce alebo pod nízkymi (neprístupnými) krytmi D/14 a) Voľne otvorené pole I. Zelenina, melóny, jahody pestované na pôde, ktorá je zahrnutá v systéme striedania s ostatnými poľnohospodárskymi plodinami. II. Zelenina na voľne otvorenom poli je väčšinou, ale nie vždy, určený na priemyselné spracovanie, a nie priamo na trh. Základným prvkom je tuto systém striedania plodín na farme: ak plochy so zeleninou sa striedajú s plodinami inými, ako sú záhradnícke plodiny (D/14 a D/16), daná plocha sa označuje ako "voľne otvorené pole". D/14 b) Zeleninové a ovocné hospodárstvo I. Zelenina, melóny a jahody pestované na plochách, ktoré sú časťou systému striedania s inými záhradníckymi plodinami (D/14 a D/16). II. Zelenina zeleninového a ovocného hospodárstva je väčšinou, ale nie vždy, priamo určená na trh, a nie na priemyselné spracovanie. Základným prvkom je tu rotačný systém parciel: ak plocha so zeleninou sa strieda iba s inými záhradníckymi plodinami (D/14 a D/16), ide o pôdu "zeleninového a ovocného hospodárstva". D/15, D/17 a G/7 Plodiny pod sklenenými alebo vysokými (prístupnými) krytmi I. Plodiny, ktoré sú počas celého obdobia rastu alebo počas jeho prevažnej časti prikryté skleníkmi, alebo pevnými alebo mobilnými vysokými krytmi (zo skla, alebo tuhých alebo pružných plastov). II. Vylúčené sú plastové fólie položené na zem, tiež pôda pod zvonovými skleníkmi alebo tunelmi, ktoré nie sú prístupné ľuďom, alebo konštrukcie kryté sklom. Pokiaľ ide o mobilné skleníky alebo vysoké kryty, zaznamenané plochy predstavujú celkovú plochu skutočne prikrytú počas predchádzajúcich 12 mesiacov (spolu sčítaná, aby sa vypočítala celková prikrytá plocha), nie iba plochu odrazu prikrytú zariadeniami v ľubovoľnom čase. Plochy s plodinami, ktoré sa dočasne pestujú pod sklom a dočasne pod otvoreným nebom, sa zaznamenávajú ako plochy celkom pod sklom, pokiaľ obdobie pod sklom nie je mimoriadne obmedzeného trvania. Ak sa tá istá plocha pod sklom používa viac ako iba raz, zaznamenáva sa iba raz. V prípade viacposchodových skleníkov sa počíta iba plocha základne. D/16 Kvety a ozdobné rastliny (vynímajúc škôlky), pestované vonku alebo pod nízkymi (neprístupnými) krytmi D/17 Kvety a ozdobné rastliny (vynímajúc škôlky), pestované pod sklom alebo inými (prístupnými) ochrannými krytmi D/18 Kŕmne rastliny I. Všetky "zelené" orné plodiny určené ako krmivo pre zvieratá, pestované v rámci systému striedania plodín a zaberajúce tú istú plochu menej ako päť rokov (ročné alebo viacročné kŕmne plodiny). II. Tieto "zelené" (ako protiklad plodín "na suché zrno") sa zvyčajne používajú na to, aby sa zvieratám umožnilo sa pásť, alebo sa zbierajú za zelena, ale môžu sa tiež zbierať ako suché, ako napríklad seno. Vo všeobecnosti celá rastlina s výnimkou koreňa sa zbiera a používa ako krmivo. Zahrnuté sú plodiny, ktoré sa nepoužívajú na farme, ale sa predávajú buď na priame použitie v iných farmách, alebo priemysle. Zahrnuté sú obilniny, priemyselné rastliny a ostatné plodiny ornej pôdy zbierané a/alebo konzumované za zelena ako krmivo. Kŕmne korene a hlúbovitá zelenina (D/12) sú vylúčené. D/18 a) Dočasná tráva I. Zelené rastliny na spásanie, seno alebo siláž zahrnuté ako časť zvyčajného striedania rastlín, trvajúce aspoň jeden zberný rok a menej ako päť rokov, siate s trávou alebo trávnatými zmesami. Tieto plochy sa rozdeľujú kyprením alebo inými spôsobmi orby, alebo rastliny sú ničené iným spôsobmi, ako napríklad herbicídmi, prv než sú opäť zasiate. II. Zahrnuté sú zmesi prevažne zelených rastlín a iné kŕmne plodiny (zvyčajne strukovité), spásané, zbierané za zelena alebo seno. Ročné trávnaté rastliny (trvajúce menej ako jeden úrodný rok) nie sú tu zahrnuté. D/18 b) Ostatné zelené krmivá I. Ostatné prevažne ročné kŕmne plodiny (napríklad vika, zelená kukurica, obilniny zbierané a/alebo konzumované za zelena, strukoviny). D/18 b/i) Zelená kukurica (kukurica na siláž) I. Kukurica (Zea Mays L.) pestovaná na siláž. II. Všetky formy kŕmnej kukurice, ktorá sa nezbiera na zrno (celé kukuričné klasy, časti rastliny alebo celá rastlina). Zahrnutá je zelená kukurica priamo spotrebovaná zvieratami (bez siláže) a celé kukuričné klasy (zrno, stonky, šupky) zbierané ako krmivo alebo siláž. D/18 b/iii) Ostatné kŕmne rastliny I. Ostatné orné plodiny na krmivo pre zvieratá, zbieraní za zelena, neuvedené inde. II. Nie sú tu zahrnuté rozličné druhy ďateliny, ročné alebo trvalé: napríklad karmínová (Trifolium incarnatum L.), červená (T. pratense L.), biela (T. repens L.), egyptská (T. alexandrium), perzská (T. resupinatum L.) a iné typy ďateliny. Sú tu zahrnuté zmesi prevažne strukovinových (zvyčajne viac ako 80 %) kŕmnych plodín a trávnatých rastlín, zbierané za zelena alebo sušené na seno. Zahrnuté sú: ročné plodiny ako obilniny, ročné trávy, ročný cirok, určité ročné trávnaté rastliny, ako napríklad lúčna tráva (Poa annua L.), rastliny patriace do ostatných rodín, ako napríklad krížnaté, a ktoré nie sú uvedené inde (napríklad repka atď.), kalifornský modrý zvonček (Phacelia tanacetifolia Benth), ak sa zbierajú za zelena. Zelená kukurica nie je zahrnutá. D/19 Semená a semienka ornej pôdy I. Plochy, ktoré produkujú semená a semienka na predaj, vynímajúc obilniny, ryžu, strukoviny a olejnaté semená. Semená a semienka pre vlastnú spotrebu farmy (napríklad mladé zeleninové rastliny, ako napríklad semienka kapusty alebo šalátu) sú zahrnuté pod hlavičkou príslušnej plodiny. II. Zahrnuté sú semená zelených krmív. D/20 Ostatné plodiny ornej pôdy I. Plodiny ornej pôdy nie sú zahrnuté pod D/1 až D/19 ani pod D/21 až D/35. II. Táto položka zahrňuje iba plodiny malého ekonomického významu a mala by obsahovať iba rastliny, ktoré nie je možné klasifikovať podľa žiadnej inej položky. Zmesi plodín by sa čo najviac mali zaznamenávať pod inými položkami, podľa definícií príslušnej premennej alebo, ak nie je nič uvedené, pod plodinou s najvyššou ekonomickou hodnotou. Ak plodinu nie je možné zaznamenať oddelene, mala by sa zoskupiť s plodinami toho istého druhu, a nie s plodinami odlišnej kategórie. Napríklad, malé plochy s ľanom na olej by sa tu nemali uvádzať, ale skôr pod hlavičkou "ostatné olejové rastliny". D/21 a D/22 Pôda ležiaca ladom II. Pôda ležiaca ladom sa nesmie zamieňať s následnými plodinami (I/1) a nevyužitými poľnohospodárskymi plochami (H/1). Podstatná charakteristika pôdy ležiacej ladom je, že je ponechaná na obnovenie, zvyčajne počas celého úrodného roku. Pôda ležiaca ladom môže byť: 1. pustá pôda neprinášajúca vôbec žiadnu úrodu; 2. pôda so spontánnym prírodným porastom, ktorý sa môže použiť ako krmivo, alebo ktorý sa môže zaorať; 3. pôda obsiata výlučne na produkciu zeleného hnoja (zelený úhor). D/21 Pôda ležiaca ladom bez dotácií I. Všetky plochy zahrnuté v systéme striedania plodín, bez ohľadu na to, či sú obrobené alebo nie, neprodukujúce ale úrodu počas trvania úrodného roka, pre ktorý nie je vyplatená žiadna finančná pomoc ani dotácia. D/22 Pôda ležiaca ladom, ktorá podlieha motivačným systémom vyčlenenia pôdy bokom bez ekonomického využitia I. Plochy, pre ktoré má farma nárok na finančnú pomoc, aby sa podporilo vyčlenenia ornej pôdy bokom podľa nariadenia rady (ES) č. 1251/1999 [4], alebo prípadne podľa najnovšej legislatívy. Ak existujú podobné národné systémy, tieto oblasti sú tiež zahrnuté podľa tejto charakteristiky. Plochy, na ktoré sa vzťahujú systémy, podľa ktorých je pôda vyňatá z produkcie na viac ako päť rokov, by sa mala zaregistrovať podľa H/1 a H/3. II. Orné plochy, na ktoré sa vzťahujú systémy, podľa ktorých je povolená nepotravinárska produkcia a v skutočnosti sú obrábané podľa zmlúv, sa zaznamenávajú pod D/1 až D/20 alebo D/23 až D/35. E. ZELENINOVÉ ZÁHRADY I. Plochy venované pestovaniu poľnohospodárskych produktov určených na spotrebu majiteľom a jeho domácnosťou. II. Zeleninové záhrady sú zvyčajne oddelené od zvyšku poľnohospodárskej pôdy a sú rozoznateľné ako zeleninové záhrady. Prebytky z tejto plochy sa iba zriedkavo predávajú z farmy. Všetky plochy, z ktorých sa produkty sústavne predávajú na trhu, patria pod niektorú z ostatných položiek, aj keď časť produktov spotrebuje majiteľ v jeho domácnosť. Plochy, ktoré produkujú krmivo pre zvieratá, aj keď zvieratá konzumuje majiteľ a jeho domácnosť, patria pod príslušné položky. Zeleninová záhrada môže pozostávať z ornej pôdy aj trvalých plodín. Nie sú zahrnuté: - záhrady pestované pre radosť (parky a trávniky) (H/3), - plochy obrábané spoločnými domácnosťami, napríklad vedeckými inštitútmi, náboženskými spoločenstvami, internátnymi školami, väznicami atď. Tieto plochy sa počítajú ako poľnohospodárske farmy, ak takáto farma, ktorá je spojená s kolektívnou domácnosťou, je spravovaná tak, aby spĺňal ostatné kritériá poľnohospodárskych fariem. Tieto plochy podobne ako plochy poľnohospodárskej farmy sa klasifikujú podľa ich použitia. F. TRVALÉ PASIENKY A LÚKY I. Pôda, ktorá sa trvalo používa (päť rokov a dlhšie) na pestovanie bylinných kŕmnych plodín, prostredníctvom kultivácie (osev) alebo prirodzene (samostatne osiate) a nie je zahrnutá v systéme farmy na striedanie plodín. II. Pôda sa môže používať na spásanie alebo kosenie na siláž alebo seno. F/1 Pasienky a lúky, bez divokých pasienkov I. Trvalé pasienky na dobrej a stredne kvalitnej pôde. Tieto plochy sa zvyčajne môžu používať na intenzívne spásanie. II. Vylúčené je nasledujúce: - divoké pasienky, tiež dočasné alebo trvalé (F/2), - nepoužívané pasienky a lúky (H/1). F/2 Divoké pasienky I. Trvalé pasienky s nízkou výnosnosťou, zvyčajne na málo kvalitných pôdach, napríklad na hornatých pôdach a vo vysokých nadmorských výškach, zvyčajne neupravované hnojením, kultiváciou ani odvodňovaním. Tieto plochy sa zvyčajne môžu používať iba na extenzívne spásanie, a nemôžu podporovať vysokú hustotu zvierat. Zvyčajne sa nekosia. II. Môžu zhrňovať kamennú pôdu, vresoviská, planiny a "jelenie lesy" v Škótsku. Divoké pasienky, ktoré sa nepoužívajú, sú vylúčené (H/1). G. TRVALÉ PLODINY I. Plodiny, ktoré sa nepestujú v rámci systému striedania plodín, iné ako trvalé pasienky, a ktoré zaberajú pôdu počas dlhého obdobia a prinášajú úrodu počas niekoľkých rokov. II. Táto kategória zahrňuje škôlky (s výnimkou nekomerčných škôlok lesných stromov pestovaných v lesoch, ktoré sú zahrnuté pod lesmi) a rastliny používané na splietanie a tkanie (vŕbový prút, trstina, trsť atď., G/6). Plodiny, ktoré sa považujú za rastliny alebo ozdobné alebo priemyselné rastliny (špargľa, ruže, dekoratívne kríky pestované kvôli ich kvetom alebo listom, jahody, chmeľ), nie sú v tejto kategórii zahrnuté, aj keď sú trvalé. Sú zaznamenané pod príslušnými kategóriami ornej pôdy. G/1 až G/6 Trvalé plodiny rastúce pod voľným nebom G/1 Ovocné plantáže a plantáže bobuľnatých rastlín I. plochy obsahujúce stromy, kríky a trvalé bobuľnaté rastliny iné ako jahody, na produkciu ovocia. Sady môžu byť trvalého typu s minimálnym priestorom medzi stromami, alebo netrvalého typu s veľkým priestorom, a nesmú obsahovať iné plodiny II. Patria sem aj gaštany. Citrusové (G/2) a olivové plantáže (G/3) a vinič (G/4) nie sú tu zahrnuté. G/1 a) Čerstvé ovocie a bobuľnaté druhy miernych klimatických zón I. Ovocné plantáže a plantáže bobuľnatých plodín, ktoré sa tradične zbierajú v miernych klimatických podmienkach na produkciu čerstvého ovocia alebo bobúľ. G/1 b) Čerstvé ovocie a bobuľnaté druhy subtropických klimatických zón I. Ovocné plantáže a plantáže bobuľnatých plodín, ktoré sa tradične zbierajú v subtropických klimatických podmienkach na produkciu čerstvého ovocia alebo bobúľ. II. Nasledujúce plodiny sú príkladom subtropického ovocia a bobuľnatých druhov: anona (Anona spp.), ananás (Ananas spp.), avokádo (Persea spp.), banány (Musa spp.), hruška ostnatá (Opuntia spp.), liči (Litchi spp.), papaja (Carica spp.), mango (Mangifera spp.), guáva (Psidium spp.), granadila (Passiflora spp.). G/1 c) Orechy II. Sem môžu patriť napríklad vlašské orechy (Juglans regia L.), lieskové orechy (Corylus avelanna L.), mandle (Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb), gaštany (Castanea sativa Mill.). G/2 Citrusové plantáže I. Citrus spp. G/3 Olivové plantáže I. Olea europea L. G/3 a) Zvyčajne produkujúce stolné olivy I. Plantáže druhov, ktoré sa zvyčajne pestujú na produkciu stolných olív. G/3 b) Zvyčajne produkujúce stolné olivy na výrobu oleja I. Plantáže druhov zvyčajne pestované na výrobu olivového oleja. G/4 Vinice I. Vitis vinifera L. G/4 a) Vinice, z ktorých sa zvyčajne produkujú akostné vína I. Plodiny odrôd viniča, zvyčajne pestované na výrobu kvalitných vín produkovaných v určitých regiónoch (akostné vína vur), ktoré sú v súlade s požiadavkami nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom [5], alebo prípadne najnovšej legislatívy a požiadaviek určených pri vykonávaní týchto požiadaviek a stanovených národnými nariadeniami. G/4 b) Vinice, z ktorých sa zvyčajne produkujú ostatné vína I. Plodiny odrôd viniča, zvyčajne pestované na výrobu vín iných ako akostných vín vur. G/4 c) Vinice, na ktorých sa zvyčajne pestuje stolové hrozno I. Plodiny odrôd viniča, ktoré sa pestujú na čerstvé hrozno. G/4 d) Vinice, z ktorých sa zvyčajne produkujú sušené hrozienka I. Plodiny odrôd viniča, ktoré sa pestujú na produkciu sušených hrozienok. G/5 Škôlky I. Plochy s mladými drevnatými (drevnými) rastlinami, ktoré sa pestujú pod voľným nebom pre následné presadzovanie: a) škôlky s viničom a vrúbeľmi; b) škôlky ovocných stromov; c) okrasné škôlky; d) škôlky s lesnými stromami (vynímajúc tie, ktoré pre vlastné využitie farmy rastú v rámci lesa); e) stromy a kríky na sadenie v záhradách, parkoch, popri cestách a na nábrežiach (napríklad rastliny na živé ploty, ružové kríky a iné okrasné kríky, okrasné ihličnany) vrátane vo všetkých prípadoch ich vrúbľov a mladých sadeníc. II. Komerčné škôlky s lesnými stromami, tiež v lese alebo mimo lesa, sú zahrnuté pod položkou G/5, rovnako nekomerčné škôlky s lesnými stromami pre vlastné využitie farmy, pestované mimo. Avšak (všeobecne malé) škôlky pre vlastné využitie farmy pestované v rámci lesa sú zahrnuté pod hlavičkou lesa (položka H/2). V tabuľkovej forme: Škôlky s lesnými stromami | | Komerčné | Nekomerčné (vlastné využitie farmy) | V lese | G/5 | H/2 | Mimo lesa | G/5 | G/5 | G/6 Ostatné trvalé plodiny I. Trvalé plodiny pod voľným nebom iné ako tie, ktoré sú zahrnuté pod G/1 až G/5, a najmä tie, ktoré sú na splietanie alebo tkanie (pozri 02.01.42 v zozname poľnohospodárskych produktov). G/7 Trvalé plodiny pod sklom Pozri D/15, D/17 pre definíciu skla. H. OSTATNÁ PÔDA "Ostatná pôda" zahrňuje nevyužitú poľnohospodársku pôdu (poľnohospodárska pôda, ktorá sa už neobrába z ekonomických, sociálnych alebo iných dôvodov, a ktorá je nie zahrnutá v systéme striedania plodín) a pôda, ktorú zaberajú budovy, hospodárske dvory, trate, rybníky, lomy, neúrodná pôda, skaly atď. H/1 Nevyužitá poľnohospodárska pôda (poľnohospodárska pôda, ktorá sa už neobrába z ekonomických, sociálnych alebo iných dôvodov, a ktorá nie je zahrnutá v systéme striedania plodín) I. Plochy predtým používané ako poľnohospodárske plochy a počas referenčného roka štatistického zisťovania sa už neobrába z ekonomických, sociálnych alebo iných dôvodov, a ktorá nie je zahrnutá v systéme striedania plodín, čo značí, že so žiadnym poľnohospodárskym využitím sa neráta. II. Táto pôda by sa mohla vrátiť späť do kultivácie za použitia zdrojov, ktoré sú zvyčajne dostupné na poľnohospodárskej farme. Nasledujúce je vylúčené: - záhrady pre voľný čas (parky a lúky) (H/3), - pôda ležiacom ladom (D/21 a D/22). H/2 Zalesnená plocha I. Plochy pokryté stromami alebo lesnými kríkmi, vrátane topoľových plantáží mimo alebo v lese a škôlok s lesnými stromami pestovaných pre vlastné využitie farmy, rovnako ako lesné zariadenia (lesné cesty, skladovacie depá pre drevo z lesnej ťažby atď.). II. Ak poľnohospodárske plodiny sú skombinované s lesom, táto plocha sa rozdeľuje úmerne podľa použitia zeme. Vetrolamy, živé ploty atď. by sa mali, pokiaľ je možné, zahrnúť tak, aby sa považovali za lesy. Sú tu zahrnuté vianočné stromčeky a stromy a kríky pestované hlavne na použitie na výrobu energie, bez ohľadu na to, kde sa pestujú. Nasledujúce je vylúčené: - orechové stromy a gaštanové stromy, ktoré sa pestujú hlavne kvôli plodom (G/1), ostatné plantáže nelesných stromov (G) a vŕby (G/6), - plochy izolovaných stromov, malé skupiny alebo rady stromov (H/3), - parky (H/3), záhrady (parky a trávniky) (H/3), lúky (F/1 a F/2) a nevyužité divé pasienky (H/1), - vresoviská a planiny (F/1 alebo H/1), - komerčné škôlky s lesnými stromami a ostatné škôlky mimo lesa (G/5). H/3 Ostatná pôda (pôda, ktorú zaberajú budovy, záhrady pre voľný čas, hospodárske dvory, trate, rybníky, lomy, neúrodná pôda, skaly atď.). I. Všetky tie časti celkovej plochy patriace do poľnohospodárskej farmy, ktoré nepredstavujú využitú poľnohospodársku plochu, nevyužitú plochu ani les. II. Táto hlavička zahrňuje najmä: 1. plochy, ktoré sa nepoužívajú priamo na produkciu plodín, ale sú potrebné pre obhospodarovanie farmy, ako napríklad pozemok, ktorý zaberajú budovy alebo cesty; 2. plochy, ktoré nie sú vhodné na poľnohospodársku produkciu, t. j., ktoré je možné kultivovať iba mimoriadnymi prostriedkami, ktoré nie sú zvyčajne na poľnohospodárskej farme dostupné, napríklad močariská, vresoviská atď.; 3. záhrady pre voľný čas (parky a trávniky). I. KOMBINOVANÉ A NÁSLEDNÉ DRUHOTNÉ PLODINY, HUBY, ZAVLAŽOVANIE, SKLADOVACIE ZARIADENIA PRE PRÍRODNÉ HNOJIVÁ, ORNÁ PÔDA VYLÚČENÁ BOKOM A RIADENIE VÝŽIV I/1 Následné druhotné plodiny (vynímajúc plodiny zeleninových a ovocných fariem a plodiny spod skla) I. Plodiny po (alebo prípadne pred) hlavnou plodinou a zbierané počas 12 mesiacov referenčného roka. Plocha je určená pre každú z plodín, ak sa jedná o viac ako jednu následnú (alebo predchádzajúcu plodinu). II. Plocha s následnou plodinou sa nezapočítava dva razy, t. j. plocha je zahrnutá pod časťami D až G pre hlavnú plodinu a plocha následnej plodiny sa započítava iba pod položkou I/1. Plodiny zo zeleninových a ovocných fariem (D/14b)), plodiny pod sklom (D/15, D/17) a zeleninové záhrady (E) sú vylúčené. I/2 Huby I. Kultivované huby pestované v budovách, ktoré boli zvlášť postavené alebo upravené na pestovanie húb, rovnako ako podzemné priestory, jaskyne a pivnice. II. Štatistické zisťovanie musí zaznamenať skutočný pestovateľský povrch (hriadky, vrecia alebo podobné povrchy), ktoré sa používajú a budú používať aspoň raz počas 12-mesačného referenčného obdobia. Ak sa plocha používa viac ako raz, započítava sa iba raz. I/3 a) Celková zavlažiteľná plocha I. Maximálna plocha, ktorá by sa mohla zavlažovať v referenčnom roku za použitia zariadenia a množstva vody, ktoré sú zvyčajne na farme k dispozícii. II. Celková zavlažiteľná plocha sa môže líšiť od súčtu plôch zabezpečovaných zavlažovacím zariadením, pretože zariadenie môže byť mobilné, a tak využiteľné na niekoľkých poliach v priebehu žatevného roka; kapacita môže byť tiež obmedzená množstvom dostupnej vody alebo obdobím, v ktorom je mobilita možná. I/3 b) Plocha zavlažovaných plodín I. Plochy plodín, ktoré sa skutočne zavlažovali počas 12 mesiacov pred dátumom štatistického zisťovania. II. Plodiny pod sklom a zeleninové záhrady, ktoré sú zväčša vždy zavlažované, by sa nemali vylúčiť. Ak sa viac ako jedna plodina pestuje na poli počas žatevného roka, plocha by sa mala uviesť iba raz: pre hlavnú plodinu, ak sa zavlažovanie používalo pre ňu, alebo inak pre najdôležitejšiu zavlažovaného druhotnú alebo následnú plodinu. I/5 Kombinované plodiny I. Súčasné pestovanie dočasných plodín (plodiny ornej pôdy alebo pasienky a lúky) a trvalé plodiny a/alebo lesné rastliny na jednom a tom istom poli, a v širšom zmysle tiež súčasné pestovanie rozličných typov dočasných alebo trvalých plodín na jednom a tom istom poli. II. Táto charakteristika sa vzťahuje na celkovú plochu skutočne využitú na kombinované plodiny. Ďalšie delenie celkovej plochy na rozličné plodiny je pod hlavičkami D až H "Celková plocha". I/7 Prírodné hnojivá živočíšneho pôvodu (tuhé hnojivá, kvapalné hnojivá a močovka) I. Tuhé hnojivo : výkaly (tiež s podstielkou) domácich zvierat vrátane možného malého množstva moču. Tekuté hnojivo : moč domácich zvierat vrátane možného malého množstva výkalov a/alebo vody. Močovky : hnoj v tekutej forme, t. j. zmes výkalov a moču domácich zvierat, vrátane tiež možnej vody a/alebo malého množstva podstielky. I/7 a) Skladovacie zariadenia I. V prípade tuhého hnojiva, skladovacie zariadenia sa týkajú skladu na nepriepustnom povrchu s odtokovým zabezpečením, tiež so strechou. V prípade tekutého hnojiva alebo močovky, skladovacie zariadenia sa týkajú utesnených nádrží, otvorených alebo prikrytých, alebo tiež obložených lagún. II. Skladovacie zariadenia, ktoré sa nepoužívajú počas 12-mesačného referenčného obdobia, sa nezaznamenávajú. I/7 b) Skladovacia kapacita I. Počet mesiacov, počas ktorých skladovacie zariadenia môžu skladovať hnoj vytvorené na farme, bez rizika vytečenia a bez občasného vyprázdňovania. I/8 Plocha, ktorá podlieha systémom vyčleňovania nabok, rozdelená podľa: a) pôda ležiaca ladom bez ekonomického využitia (už zaznamenaná pod D/22); b) plochy využité na výrobu poľnohospodárskych surovín na nepotravinárske účely (napríklad cukrová repa, repka, stromy, kríky atď. vrátane šošovice, cíceru a viky; už zaznamenané pod D a G); c) plochy premenené na trvalé pasienky a lúky (už zaznamenané pod F/1 a F/2); d) bývalé poľnohospodárske plochy premenené na lesné plochy alebo pripravované na zalesňovanie (už zaznamenané pod H/2); e) ostatné plochy (už zaznamenané pod H/1 a H/3). I. Plochy, v súvislosti s ktorými má farma nárok na finančnú pomoc, aby sa podporilo vyčleňovanie ornej pôdy nabok podľa nariadenia (ES) č. 1251/1999, alebo prípadne legislatívy spoločenstva alebo národnej legislatívy. II. Iba tie plochy sú zahrnuté, v súvislosti s ktorými má farma nárok na finančnú pomoc týkajúcu sa referenčného roka štatistického zisťovania. Zahrnuté sú tu tiež plochy oprávnené na finančnú pomoc v súvislosti s podobnými systémami podľa staršej legislatívy. I/9 a) Krycie plodiny v zime I. Rastliny sadené výslovne s cieľom ich potenciálnej schopnosti znížiť stratu výživy v dôsledku úniku do ovzdušia, znížiť stratu povrchovej vody alebo podzemnej vody počas zimy alebo iných období, keď je pôda obnažená alebo inak náchylná k stratám. Hospodársky význam týchto plodín je nízky a hlavným cieľom je ochrana pôdy. II. Poľnohospodársky pôda bez rastlinného krytu alebo, ak sú rastliny iba zvyškom na povrchu, je mimoriadne vystavená úniku výživ. Toto zohľadňujú farmári aj legislatíva/administratíva. V snahe znížiť straty, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie aj pre hospodárstvo, jedným z najúčinnejších nástrojov je sústavne udržiavať pôdu prikrytú rastlinami. V niektorých členských štátoch sú požiadavky mať zimné plodiny ako napríklad zimná pšenica, alebo prikryť pôdu, ako je to tu definované, na určitom percente ornej pôdy, zahrnuté v legislatíve, alebo sú časťou agrárno-environmentálnych systémov, ktoré farmári môžu dodržiavať. Tieto plodiny by sa nemali zamieňať za normálne oziminy, ako napríklad zimná pšenica, ktorá sa musí žať, alebo lúky, ale ide o plodiny, ktoré sa sejú na jeseň s jediným cieľom znížiť stratu výživy. Zvyčajne sa zaorávajú na jar pred zasiatím ďalšej plodiny, a nezbierajú sa ani sa nepoužívajú na pasenie. J. DOBYTOK (ku dňu štatistického zisťovania) J/1 až 19 Dobytok I. Počet úžitkových zvierat, ktoré sú ku dňu štatistického zisťovania v priamom vlastníctve alebo spravovaní farmy. Zvieratá nemusia byť nevyhnutne majetkom majiteľa poľnohospodárskej farmy. Tieto zvieratá môžu byť na farme (nevyužitých plochách, ktoré farma používa) alebo mimo hraníc farmy (na obecných pasienkoch alebo v priebehu sťahovania atď.). II. Domáce zvieratá (psy, mačky atď.) a iné zvieratá ako kone, ktoré sa nepoužívajú v produkcii ani sa nepoužívajú na činnosti, ktoré vytvárajú príjem, t. j. používajú sa iba pre vlastné potešenie rodiny majiteľa, nie sú zahrnuté (s výnimkou koní). Zvieratá, ktoré sa pasú na farme, ale patria inému (nepoľnohospodárskemu) podniku (napríklad mlynu krmiva, bitúnku) nie sú zahrnuté. Sťahujúce sa stáda, ktoré nepatria farme využívajúcej poľnohospodárske plochy, sa považujú za nezávislé farmy. Nasledujúce sú vylúčené: - zvieratá v tranzite (napríklad samice na krytie), - zvieratá, ktoré sa pasú na iných farmách. J/1 Jednokopytníky I. Domáce zvieratá, ktoré patria do rodiny Equus. II. Jazdecké a pretekárske kone a kone, ktoré používa rodina farmára iba pre potešenie vo voľnom čase sú zahrnuté. J/2 až J/8 Hovädzí dobytok I. Domáce zvieratá druhov Bos taurus a Bubalus bubalus. II. Ostatné typy býkov sú zahrnuté. J/2 Hovädzie zvieratá mladšie ako jeden rok, samce a samice J/3 Hovädzie zvieratá samce, staršie ako rok, ale mladšie ako dva roky J/4 Hovädzie zvieratá samice, staršie ako rok, ale mladšie ako dva roky II. Hovädzie zvieratá samice, ktoré sa už otelili, sú vylúčené (J/7 a J/8). J/5 Hovädzie zvieratá samce, staré dva roky a viac J/6 Jalovice, staré dva roky a viac I. Hovädzie zvieratá samice, staré dva roky a viac, ktoré sa ešte neotelili. II. Hovädzie zvieratá samice, staré dva roky a viac, ktoré sa ešte neotelili, sú tu zahrnuté, aj keď sú brezivé ku dňu štatistického zisťovania. J/7 a J/8 Kravy na mlieko, ostatné kravy I. Kravy: Hovädzie zvieratá samice, ktoré sa už otelili (vrátane tých, ktoré sú mladšie ako dva roky). J/7 Kravy na mlieko I. Kravy, ktoré sa vzhľadom na ich plemeno alebo určitých vlastnosti chovajú výlučne alebo zásadne na produkciu mlieka pre ľudskú konzumáciu alebo na spracovanie na mliečne výrobky. Tieto kravy zahrňujú odstavené (vybrané na produkciu) mliečne kravy (tiež vykrmované medzi ich poslednou laktáciou a porážkou). J/8 Ostatné kravy I. 1. Kravy, ktoré sa vzhľadom na ich plemeno alebo určitých vlastnosti chovajú výlučne alebo zásadne na plemeno a ktorých mlieko nie je určené na ľudskú spotrebu ani na spracovanie na mliečne výrobky. 2. Ťažné kravy II. Ostatné odstavené kravy (tiež vykrmované pred ich porážkou) sú tiež zahrnuté. J/9 Ovce (ľubovoľného veku) I. Domáce zvieratá druhu Ovis. J/9 a) Ovce: samice na množenie I. Ovce samice, ktoré už rodili jahňatá. II. Vrátane: - ovce samice a mladé ovce samice na množenie, - odstavené ovce samice. J/9 b) Ostatné ovce I. Všetky ostatné ako samice na množenie. J/10 Kozy (ľubovoľného veku) I. Domáce zvieratá rodu Capra. J/10 a) Kozy: samice na množenie I. Kozy samice, ktoré už mali kozliatka. II. Vrátane: - kozy samice a kozliatka na množenie, - odstavené kozy samice. J/10 b) Ostatné kozy I. Všetky kozy iné ako samice na množenie. J/11 až J/13 Ošípané I. Domáce zvieratá druhu Sus scrofa. J/11 Prasiatka so živou hmotnosťou menej ako 20 kilogramov J/12 Chovné prasnice s hmotnosťou 50 kilogramov a viac I. Ošípané samice určené na chovateľské ciele, bez ohľadu na to, čo mali mladé alebo nie. II. Odstavené prasnice sú vylúčené. J/13 Ostatné ošípané I. Ošípané so živou hmotnosťou od 20 kilogramov, ale menej ako 50 kilogramov, kŕmne ošípané vrátane odstavených kancov a odstavených prasníc so živou hmotnosťou 50 kilogramov a viac (tiež vykrmované pred porážkou) a chovných kancov so živou hmotnosťou 50 kilogramov a viac. J/14 až 16 Hydina J/14 Brojlery I. Domáce zvieratá druhu Gallus domesticus, ktoré sa chovajú na mäso. II. Kurčatá, znášajúce sliepky a odstavené nosnice sú vylúčené. J/15 Nosnice I. Domáce zvieratá druhu Gallus domesticus, ktoré sa chovajú na vajcia. II. Zahrnuté sú dorastúce kurčatá pred znášaním a odstavené sliepky. Všetky sliepky, ktoré začali znášať, sú zahrnuté bez ohľadu na to, či vajcia sú na spotrebu alebo na chov. Chovné kohúty pre nosnice sú zahrnuté. J/16 Ostatná hydina I. Hydina neuvedená pod položkami J/14 ani J/15. J/16 a) Morky I. Domáce zvieratá druhu Meleagris. J/16 b) Kačky I. Domáce zvieratá druhu Anas. II. Kačky na "foie gras" sú tu zahrnuté. J/16 c) Husi I. Domáce zvieratá druhu Anser anser dom. II. Husi na "foie gras" sú tu zahrnuté. J/16 d) Ostatná hydina neuvedená vyššie II. Sem patria napríklad prepelice (Coturnix), bažanty (Phasianus), perlička (Numida meleagris dom), holuby (Colombinae), pštrosy (Struthio camelus). Zvieratá chované v ohradách pre poľovnícke účely, a nie na produkciu mäsa, nie sú tu zahrnuté. J/17 Králiky: chovné samice I. Králiky samice (druhu Oryctolagus) na produkciu kŕmnych králikov a ktoré už mali malé. J/18 Včely I. Počet úľov, ktoré včely zaberajú (Apis mellifera) chované na produkciu medu. II. Každá kolóna (roj) včiel sa zaznamenáva ako jeden úľ bez ohľadu na povahu a typ úľa. J/19 Dobytok neuvedený inde I. Akýkoľvek dobytok používaný na produkciu poľnohospodárskych produktov uvedených v prílohe II, časť A, okrem výrobkov uvedených v prílohe II, časť B. K. TRAKTORY, KULTIVÁTORY, STROJE A ZARIADENIE Využite strojov I. Stroje používané poľnohospodárskymi farmami počas 12 mesiacov pred dátumom štatistického zisťovania. Patriace farme I. Motorové vozidlá, stroje a strojové zariadenie vo výlučnom vlastníctve poľnohospodárskej farmy ku dňu štatistického zisťovania. II. Motorové vozidlá, stroje a strojové zariadenie, vypožičané iným poľnohospodárskymi farmami ku dňu štatistického zisťovania na dočasnom základe sú zahrnuté. Používané niekoľkými farmami 1. Patriace inej farme I. Motorové vozidlá, stroje a strojné zariadenie vo vlastníctve poľnohospodárskej farmy a používané farmou, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu (napríklad po vzájomnej dohode o pomoci alebo v zapožičaní zo strojného výpožičného syndikátu). 2. Patriace družstvu I. Motorové vozidlá, stroje a strojné zariadenie patriace družstvo a používané poľnohospodárskou farmou, na ktorú sa štatistické zisťovanie vzťahuje. 3. Spoločne vlastnené I. Motorové vozidlá, stroje a strojné zariadenie spoločne vlastnené dvomi alebo viacerými poľnohospodárskymi farmami, alebo patriace do strojnej skupiny. Patriace agentúre dodávajúcej servis I. Motorové vozidlá, stroje a strojné zariadenie vo vlastníctve poľnohospodárskej servisnej agentúry. II. Poľnohospodárske servisné agentúry sú podniky, ktoré vykonávajú podľa zmluvy za použitia motorových vozidiel atď. služby na poľnohospodárskych farmách. Môže ísť o hlavnú činnosť podniku alebo o sekundárnu (napríklad pre firmy, ktorých hlavnou činnosťou je predaj alebo oprava poľnohospodárskych strojov, obchodovanie s poľnohospodárskymi produktmi alebo spracovanie poľnohospodárskych produktov, alebo pre miestne prírodné ochranárske orgány). K/1 Štvorkolesové traktory, traktory stopu vytvárajúce traktory, nosiče náradia I. Všetky traktory s aspoň dvomi osami, ktoré sa používajú na poľnohospodárskej farme, a všetky ostatné motorové vozidlá používané ako poľnohospodárske traktory. Táto hlavička zahrňuje špeciálne vozidlá, ako napríklad "Jeeps", "Unimogs" atď., ktoré sa používajú ako poľnohospodárske traktory. Avšak motorové vozidlá, ktoré sa používajú počas 12 mesiacov, ktoré spadajú pod štatistické zisťovanie, výlučne v lesníctve, pre rybárstvo, stavbu násypov a ciest a iné výkopové práce, sú vylúčené. K/2 Obrábacie stroje, okopávacie stroje, rotačné motyky, motorové kosačky I. Motorové vozidlá používané v poľnohospodárstve, záhradníctve a vinárstve s jednou osou, alebo podobné vozidlá bez osy. II. Stroje, ktoré sa používajú výlučne v parkoch a na trávniky sú vylúčené. K/3 Kombajny I. Stroje samo poháňané, ťahané traktorom alebo pripevnené na traktor, na zbieranie a mlátenie obilnín (vrátane ryže a kukurice na zrno), strukovín a plodín na olej, semien strukovín a trávy atď. II. Špecializované stroje na zbieranie hrachu nie sú zahrnuté. K/9 Ostatné plne mechanizované zberače úrody I. Stroje iné ako kombajny (K/3), samo poháňané, ťahané traktorom alebo pripevnené na traktor, na kontinuálny zber cukrovej repy, zemiakov alebo kŕmnych plodín. II. Zbieranie plodín sa môže vykonávať jednou alebo viacerými operáciami (napríklad keď niekoľko strojov má rozdielne funkcie a používajú sa v následnom rade, v takýchto prípadoch sa rozličné stroje započítavajú ako jediný stroj). K/10 Zavlažovacie zariadenie I. Všetky druhy zariadenia používaného na zavlažovanie, bez ohľadu na to, či voda sa rozprašuje na plodiny, alebo zachytáva v kanáloch alebo v potrubiach na zemi. II. Zariadenie výlučne používané v zeleninových záhradách alebo skleníkoch je vylúčené, ale zariadenie používané na pestovanie poľnej zeleniny je zahrnuté. K/10 a) Mobilné zavlažovacie zariadenie I. Všetky druhy zariadení, ktoré sa používajú pre zavlažovacie účely, ktoré je možné presťahovať z jedného poľa na iné počas toho istého obdobia pestovania. K/10 b) Pevné zavlažovacie zariadenie I. Všetky druhy zariadení, ktoré sa používajú pre zavlažovacie účely a ktorú sú stacionárne, alebo ich nie je možné presťahovať počas jedného obdobia pestovania. L. FARMÁRSKA PRACOVNÁ SILA Štatistická informácia o farmárskej pracovnej sile sa zbiera tak, aby sa umožnilo vytvárať tabuľky, kde údaje (napríklad o veku a pracovnom čase) z rozličných kategórií a tried farmárskej pracovnej sily sa krížili navzájom a/alebo so znakmi iných prieskumov. Toto znamená, že všetky osoby vykonávajúce farmársku prácu na farme sa musia zaradiť podľa všetkých tried požadovaných pre túto kategóriu. Údaje sa zbierajú pre jednu osobu iba raz, napríklad ak osoba má násobné úlohy na farme, napríklad manželský partner majiteľa, ktorý súčasne je vedúcim, údaje pre túto osobu sa nezapočítavajú dva razy. Údaje sa zbierajú v tom istom poradí ako kategórie, t. j. najprv úloha ako majiteľa, potom ako vedúceho, potom ako manželského partnera, potom ako ostatných členov rodiny. Kolektívne vlastnené farmy (pozri B/1b)) sa považujú za statky bez rodinnej pracovnej sily. Preto pre kolektívne vlastnené farmy sa údaje o položkách "manželský partner" (zvyčajne L/2) a "ostatní členovia rodiny" (zvyčajne L/3a) a L/3b)) pripisujú položke L/4. V prípade fariem, kde je majiteľ právnickou osobou, sa časti "majiteľ" (L/1), "manželský partner" (L/2) a "ostatní členovia rodiny" (L/3a) a L/3b)) nevypĺňajú. Vedúci sa zaznamenáva pod L/1a) a považuje sa za nerodinnú prácu. Ak manželský partner vedúceho alebo jeho iní rodinní členovia pravidelne pracujú na farme, zaznamenávajú sa pod L/4 a, ak pracujú nepravidelne, pod L/5 a 6. L/1 až L/6 Farmárska pracovná sila na farme I. Všetky osoby, ktoré ukončili povinné vzdelanie (dosiahli vek dokončenia povinnej školskej dochádzky) a ktoré vykonávajú farmársku prácu na farme, ktorá spadá pod štatistické zisťovanie, počas 12 mesiacov až do dátumu štatistického zisťovania. Nasledujúce sa zaznamenáva v štatistickom zisťovaní, ale nezaratáva sa do "Celkovej farmárskej pracovnej sily": - výluční majitelia, ktorí nevykonávajú farmársku prácu na farme, - manželskí partneri výlučných majiteľov, ktorí nevykonávajú farmársku prácu na farme. Partneri kolektívne vlastnených fariem, ktorí sa nezúčastňujú farmárskej práce na farme, sú zo štatistického zisťovania vylúčení. Obdobie štatistického zisťovania môže byť kratšie ako 12 mesiacov, ak poskytnuté informácie sú na 12 mesačnom základe. Všetky osoby v dôchodkovom veku, ktoré naďalej pracujú na farme, sú z farmárskej pracovnej sily vylúčené. Vek, kedy v členských štátoch končí povinná školská dochádzka: Belgicko | 18 rokov | Dánsko | 16 rokov | Nemecko | 15 až 16 rokov | Grécko | 15 rokov | Španielsko | 16 rokov | Francúzsko | 16 rokov | Írsko | 15 rokov | Taliansko | 16 rokov | Luxembursko | 15 rokov | Holandsko | 16 rokov | Rakúsko | 15 rokov | Portugalsko | 15 rokov | Fínsko | 16 rokov | Švédsko | 16 rokov | Spojené kráľovstvo | 16 rokov | Belgicko, Nemecko a Holandsko majú systém denného riadneho povinného vzdelávania až do určitého veku a externého povinného vzdelávania (zvyčajne učňovské vzdelávanie) počas ďalších dvoch až troch rokov. Nemecko má rôzne pravidlá v rozličných spolkových krajinách. Poznámka: Tieto veky sa nesmú prísne interpretovať, pretože v niektorých členských štátoch nie je presne opísaný vek ukončenia povinnej školskej dochádzky, ale počet rokov dochádzky, ktoré daná osoba musí splniť. Preto, ak niekto začal chodiť do školy v nie zvyčajnom veku, má tiež možnosť dochádzku do školy ukončiť v nezvyčajnom veku. Pracovná sila na farme, ktorú ale zamestnáva tretia strana, alebo ktorá je zamestnaná podľa dohôd o vzájomnej pomoci (napríklad poľnohospodárski dodávatelia alebo družstvá), nie je zahrnutá. L/1 až L/6 Farmárska práca I. Ľubovoľný typ práce na farme, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu, ktorá prispieva k produkcii produktov uvedených v prílohe II a k údržbe kapacity týchto produktov alebo činnostiam priamo odvodeným od týchto výrobných činností. II. "Práca, ktorá prispieva k produkcii", zahrňuje inter alia nasledujúce úlohy: - organizácia a riadenie (nákup a predaj, účtovníctvo atď.), - práca na poli (orba, zbieranie sena, žatva atď.), - chov zvierat (príprava a distribúcia krmiva, dojenie, starostlivosť o zvieratá atď.), - všetky práce vykonávané na farme v súvislosti so skladovaním, spracovávaním a trhovou prípravou základných poľnohospodárskych produktov (silážovanie, balenie atď.), - údržbárske práce (na budovách, strojoch, inštaláciách atď.), - vlastná doprava, pokiaľ sa vykonáva pracovnou silou farmy, - všetky neoddeliteľné nepoľnohospodárske sekundárne činnosti. Zahrňujú činnosti úzko spojené s poľnohospodárskou produkciou, ktoré nie je možné oddeliť od hlavnej poľnohospodárskej činnosti (napríklad výroba masla). Z "Farmárskej práce na farme" je vylúčené nasledujúce: - práca pre súkromnú domácnosť majiteľa/partnerov alebo vedúceho (vedúcich) a ich rodiny, - lesníctvo, poľovanie, rybárstvo alebo chov rýb (tiež vykonávané mimo farmy). Obmedzené množstvo takýchto prác vykonaných poľnohospodárskym pracovníkom sa však nevylučuje, ak ho je možné merať oddelene, - oddelené nepoľnohospodárske sekundárne činnosti (napríklad spracovanie poľnohospodárskych produktov na farme), - ľubovoľné vykonané nepoľnohospodárske činnosti, - ľubovoľné iné ziskové činnosti (pozri L/7 až L/9 "Ostatné ziskové činnosti" a časť M/1) vykonané majiteľom a/alebo jeho pracovnou silou. L/1 až L/6 Čas výkonu práce na farme I. Pracovný čas skutočne venovaný farmárskej práci pre farmu, bez práce v domácnosti majiteľa alebo vedúceho. II. "Plný čas" znamená minimálne hodiny požadované národnými ustanoveniami, ktoré riadia zmluvy o zamestnaní. Ak tieto ustanovenia nestanovujú počet hodín ročne, potom 1800 hodín sa berie ako minimálny počet (225 pracovných dní s 8 pracovnými hodinami). L/1 a L/1 a) Majiteľ a vedúci farmy: sú definovaní pod B/1 a B/2 II. Všetky požadované informácie sa zbierajú pre fyzickú osobu pôsobiacu ako majiteľ (L/2) alebo vedúci farmy (L/1a)). Ak je farma kolektívne vlastnenou farmou, zaznamenávajú sa údaje pre osobu považovanú za majiteľa (pozri B/1b)). Zbierajú sa iba údaje o fyzických osobách. Znamená to, že ak je majiteľ právnickou osobou, údaje sa zbierajú iba ohľadne vedúceho. L/2 Manželský partner majiteľa II. Zbierajú sa údaje o manželských partneroch výlučných majiteľov, vrátane partnerov, ktorí na farme nepracujú. Ak je manželský partner partnerom kolektívne vlastnenej farmy, zaznamenáva sa pod L/4. Ak manželský partner je vedúcim farmy, zaznamenáva sa pod L/1 a). L/3 Ostatní členovia rodiny majiteľa I. Členovia výlučného majiteľa farmy, iní ako manželský partner, ktorí vykonávajú farmársku prácu na farme, ale ktorí nežijú nevyhnutne na farme. II. "Členovia rodiny majiteľa" vo všeobecnosti znamená manželský partner, príbuzní vo vzostupnej alebo v zostupnej línii (vrátane tých, ktorí sa získali sobášom a adopciou) a bratia a sestry majiteľa alebo jeho manželského partnera (pozri B/2 a)). Nie je podstatné, či takéto osoby dostávajú mzdu, alebo či pracujú pravidelne. Ak člen rodiny majiteľa je vedúcim farmy, zaznamenáva sa pod L/1 a), ale pod L/4, ak je partnerom kolektívne vlastnenej farmy. L/4 až L/6 Nerodinná pracovná sila I. Všetky osoby vykonávajúce farmársku prácu pre poľnohospodársku farmu a platené touto poľnohospodárskou farmou, iné ako majiteľ a členovia jeho rodiny. II. Zahrnutí sú partneri kolektívne vlastnených fariem iní ako majiteľ (pozri B/1 b)), všetci manželskí partneri a ostatní členovia rodiny partnerov kolektívne vlastnených fariem, ktorí vykonávajú farmársku prácu na farme. Považujú sa za nerodinnú pracovnú silu, ale nie je podstatné, či dostávajú mzdu. L/4 Nerodinná pracovná sila, zamestnaná pravidelne I. Pravidelne zamestnaná pracovná sila: Osoby, ktoré vykonávajú týždenne farmársku prácu na farme, ktorá je predmetom štatistického zisťovania, počas 12 mesiacov pred štatistickým zisťovaním, bez ohľadu na dĺžku pracovného týždňa. Osoby, ktoré pracujú pravidelne pre časť tohto obdobia, ale ktoré nie sú schopné z niektorých z nasledujúcich dôvodov pracovať na farme počas celého obdobia, sú tu tiež zahrnuté: 1. zvláštne podmienky produkcie na farme; 2. neprítomnosť v dôsledku dovoleniek, vojenských služieb, choroby, nehody alebo smrti; 3. začatie alebo ukončenie zamestnaneckého pomeru s farmou; 4. úplné ukončenie prác na farme v dôsledku katastrôf (povodne, požiare atď.). II. Farmy so zvláštnymi podmienkami produkcie (bod 1) zahrňujú napríklad farmy špecializujúce sa na pestovanie olív alebo hrozna alebo ovocia a zeleniny pod voľným nebom, alebo na vykrmovanie dobytka na tráve a vyžadujúce iba prácu pre obmedzený počet mesiacov. Bod 3 zahrňuje tiež pracovníkov, ktorí prestali pracovať pre jednu farmu, aby začali pracovať pre inú farmu počas 12 mesiacov pred dátumom štatistického zisťovania. Krátkodobí sezónni pracovníci, napríklad práca vynaložená iba ako zberači ovocia a zeleniny, nie sú zahrnutí tu, ale pod L/5 a L/6, kde sa zaznamenáva počet dní, koľko na farme pracovali. L/5 a L/6 Nerodinné pracovné sily zamestnané nepravidelne I. "Zamestnané nepravidelne": pracovníci, ktorí nepracujú na poľnohospodárskej farme každý týždeň počas 12 mesiacov predchádzajúcich štatistickému zisťovaniu z dôvodov iných, ako sú uvedené pod L/4. L/5 a L/6 Počet pracovných dní odpracovaných nepravidelným nerodinnými pracovnými silami I. Ktorýkoľvek deň takej dĺžky, za ktorú pracovník dostáva mzdu ako za plný pracovný deň, kedy zvyčajne prácu tohto druhu vykonáva riadny poľnohospodársky pracovník. Dni dovolenky a nemoci sa nepočítajú ako pracovné dni. II. Plný pracovný deň je bežný pracovný deň pravidelných pracovníkov zamestnaných na plný pracovný úväzok. Pracovný čas nepravidelnej pracovnej sily sa prepočítava na plné pracovné dni, aj keď pracovná zmluva uvádza, že pracovné dni sú dlhšie alebo kratšie ako pre pravidelných pracovníkov. L/7 až L/9 Ostatné ziskové činnosti I. Každá činnosť iná ako činnosť týkajúca sa práce na farme, ako je definovaná pod L, vykonávaná za odmenu (mzdu, plat, zisky alebo inú platbu vrátane naturálií, podľa poskytnutej služby). II. Toto zahrňuje nepoľnohospodárske ziskové činnosti vykonávané samotnou farmou (kempingy, turistické ubytovne atď.) alebo inou poľnohospodárskou farmou, rovnako ako činnosti v nepoľnohospodárskych podnikoch. Zahrnutá je farmárska práca vykonávaná na inej poľnohospodárskej farme. Neoddeliteľné nepoľnohospodárske sekundárne ziskové činnosti na farme sú vylúčené. L/7: údaje sa zbierajú o tých majiteľoch, ktorí sú súčasne vedúcimi. L/8: údaje sa zbierajú iba o tých farmách, kde majiteľ je výlučným majiteľom pre všetkých manželských partnerov (tiež pre tých, ktorí sa nezúčastňujú na farmárskej práci na farme). L/9: údaje sa zbierajú iba o farmách, kde je majiteľ výlučným majiteľom. Ak je majiteľ právnickou osobou, informácie o vedúcich sa nezbierajú. Hlavné zamestnanie I. Činnosť, ktorú respondent deklaruje ako svoju hlavnú činnosť. II. Zvyčajne činnosť, ktorá zaberá viac času ako činnosť, ktorá sa týka farmárskej práce vykonanej pre poľnohospodársku farmu, ktorá je predmetom štatistického zisťovania. Ak respondent nepracuje skutočne na farme, ľubovoľná zisková činnosť opísaná vyššie sa bude považovať za hlavné zamestnanie. Vedľajšie zamestnanie I. Akákoľvek iná činnosť respondenta, ktorý deklaruje poľnohospodársku činnosť farmy, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu, ako svoju hlavnú činnosť. II. Zvyčajne činnosť, ktorá zaberá menej času, ako činnosť týkajúce sa farmárskej práce vykonanej pre poľnohospodársku farmu, ktorá podlieha štatistickému zisťovaniu. L/10 Ekvivalent pracovných dní na plný úväzok farmárskej práce nezahrnutej pod L/1 až L/6, vykonanej na farme osobami, ktoré nie sú priamo zamestnané farmou (napr. zamestnanci dodávateľa). I. Všetky typy farmárskej práce (pozri poznámky pod L/1 až L/6 "Farmárska práca") vykonanej pre farmu osobami, ktoré nie sú priamo zamestnané farmou, ale sú samostatní alebo ich zamestnávajú tretie strany, napríklad dodávatelia alebo družstvá. Počet odpracovaných hodín sa musí prepočítať na ekvivalentný počet dní alebo týždňov na základe riadneho pracovného úväzku. II. Pracovné dni osôb pracujúcich počas dovolenky za inú osobu alebo spoločnosť sú zahrnuté. Práca vykonaná poľnohospodárskymi účtovnými firmami a neplatená vzájomná pomoc je vylúčená. M. VIDIECKY ROZVOJ Zbierajú sa informácie ohľadne toho, či majiteľ a/alebo manželský partner alebo iní členovia rodiny, alebo jeden alebo viacerí partneri kolektívne vlastnenej farmy vykonávajú ziskové činnosti, ktoré nepredstavujú žiadnu farmársku prácu, ako je definovaná pod L/1 až L/6, ale ktoré sú priamo spojené s farmou a majú ekonomický dopad na farmu. Niektoré takéto činnosti sa môžu vykonávať priamo na samotnej farme. Takéto činnosti sa všetky zaznamenávajú. Neoddeliteľné ziskové činnosti na farme sú vylúčené. Vylúčené sú tiež lesnícke činnosti. M/1 Priamo súvisiace s farmou I. Činnosti, bez ohľadu na to, či sa pri danej činnosti používajú zdroje farmy (plocha, budovy, stroje atď.) alebo produkty farmy. II. Ak sa používa iba nerodinná pracovná sila a nepoužívajú sa žiadne zdroje farmy, pracovníci sa považujú za pracovníkov, ktorí pracujú pre dve rozdielne ustanovizne, a tieto činnosti sa preto nepovažujú za činnosti priamo spojené s farmou. Činnosti, kde neexistujú žiadne priame vzťahy, napríklad obchod, kde sa nepredávajú vlastné produkty, sa neudávajú. M/1 a) Turistický ruch, ubytovávanie a iné činnosti vo voľnom čase I. Všetky činnosti súvisiace s turistickým ruchom, ubytovávacími službami, predvádzanie farmy turistom alebo iným skupinám, športové a rekreačné činnosti atď., kde sú použité plocha, budovy alebo iné zdroje farmy. M/1 b) Ručná práca I. Ručná práca vyrábaná na farme majiteľom alebo rodinnými členmi, alebo nerodinnými pracovnými silami, ak vykonávajú aj farmársku prácu, bez ohľadu na to, či sa takéto ručné výrobky predávajú. M/1 c) Spracovávanie farmárskych produktov I. Celé spracovávanie primárneho poľnohospodárskeho produktu na spracovaný sekundárny produkt na farme bez ohľadu na to, či sa surovina produkuje na farme, alebo sa kupuje z vonka. II. Zahrnuté je, inter alia, spracovávanie mäsa, výroba syra, výroba vína atď. Celé spracovávanie farmárskych produktov patrí pod túto položku bez ohľadu na to, či sa považuje za časť poľnohospodárstva (napríklad robenie vína sa v niektorých regiónoch považuje za časť procesu pestovania hrozna, kým v iných oblastiach sa považuje za rozdielny proces). Zahrnutý je tu predaj farmárskych produktov priamo spotrebiteľom s výnimkou prípadu, ak sa na farme nevykonáva vôbec žiadne spracovávanie (napríklad mlieko predané priamo susedom nie je zahrnuté, pretože sa nevyžaduje žiadne spracovanie). Produkcia farmárskych produktov iba pre vlastnú spotrebu alebo predaj možného prebytku takýchto produktov nie je zahrnutá. M/1 d) Spracovanie dreva (napr. pílenie atď.) I. Spracovanie surového dreva na farme pre trh (pílenie na stavebné drevo atď.). II. Ďalšie spracovanie ako napríklad výroba nábytku z dreva zvyčajne patrí pod M/1 b). M/1 e) Vodné hospodárstvo I. Produkcia rýb, rakov atď. na farme. II. Činnosti zahrňujúce iba chytanie rýb sú vylúčené. M/1 f) Obnoviteľná výroba energie (veterná energia, pálenie slamy atď.) I. Výroba obnoviteľnej energie pre trh, inter alia, veterné mlyny alebo výroba energie z bioplynov, predaj poľnohospodárskych produktov, slamy alebo dreva pre energetické zariadenia atď. II. Obnoviteľná energia vyrobená iba pre vlastné využitie farmy tu nie je zahrnutá. M/1 g) Zmluvná práca (za použitia zariadenia farmy) I. Zmluvná práca zvyčajne za použitia farmy vnútri alebo mimo poľnohospodárskeho sektora, napr. odpratávanie snehu, odpratávanie stromov, údržba zelene, poľnohospodárske a environmentálne služby atď. M/1 h) Ostatné I. Ostatné ziskové činnosti neuvedené inde, inter alia, chov kožušinových zvierat. N. ENVIRONMENTÁLNE ASPEKTY N/1 Zdroj zavlažovacej vody I. Zdroj zavlažovacej vody používaný na farme odvšadiaľ, kde prichádza všetka voda alebo jej najväčší objem. II. Farma môže používať jeden alebo viacero zdrojov vody na zavlažovanie v závislosti od počasia alebo cenových podmienok. Táto informácia sa zbiera pre zdroj, ktorý by sa používal počas bežného alebo suchého roka. Ak rok predchádzajúci štatistickému zisťovaniu mal nadnormálne dažďové poveternostné podmienky, údaje by sa mali týkať ďalšieho roka. N/1 a) Podzemná voda I. Vodné zdroje nachádzajúce sa na farme alebo blízko farmy, využívajúce vodu čerpanú z vyvŕtaných alebo vykopaných studní alebo z voľne tečúcich prírodných podzemných prameňov alebo podobne. II. Tieto zdroje nemusia byť iba pre zavlažovacie účely, ale sa môžu tiež používať pre iné ciele na farme. N/1 b) Povrchová voda na farme (rybníky alebo nádrže) I. Malé prírodné rybníky alebo umelé nádrže, celé sa nachádzajúce na farme alebo používané iba jednou farmou. II. Počiatočný zdroj vody môže byť dažďová voda alebo podzemná voda zachytávaná v rezervároch. Ak sa podzemná voda zbiera v nádrži iba počas zavlažovacieho obdobia, je zahrnutá pod N/1a). N/1 c) Povrchová voda mimo farmy z jazier, riek alebo vodných tokov I. Povrchová sladká voda (jazerá, rieky, iné vodné toky), nie vytvorené umelo pre zavlažovacie účely. II. Umelé nádrže, kanály alebo rieky, aj keď nie vytvorené zvlášť pre zavlažovacie účely, patria pod N/1d). Malé nádrže (menej ako 1000 m3), ktoré sú vytvorené iba pre správne fungovanie čerpadiel na malých potokoch, sú zahrnuté. N/1 d) Voda mimo farmy zo spoločných sietí vodných dodávok I. Zdroje vody pochádzajúce mimo farmy, iné ako uvedené v N/1c), prístupné aspoň dvom farmám. Zvyčajne sa účtuje poplatok za prístup k týmto zdrojom. II. Dodávka vody môže byť verejná alebo súkromná. Zdroj vody nie je podstatný. Voda prepravovaná na farmu v cisternách sa tu zvyčajne zaznamenáva, s výnimkou prípadu, ak zdroj je jasne povrchová voda ako je popísaná pod N/1c). N/1 e/i) Odsolená voda alebo poloslaná voda I. Voda pochádzajúce zo silne zasolených zdrojov, napríklad Atlantický oceán alebo Stredozemné more, kedy sa upravuje a znižuje koncentrácia soli (odsoľovanie) pred použitím, alebo z poloslaných (nízky obsah soli) vodných zdrojov, ako napríklad Baltické more a niektoré rieky, kedy je vodu možné použiť priamo bez upravovania. N/1 e/ii) Opakovane používaná voda I. Voda, ktorá prešla čističkou odpadových vôd a užívateľovi sa dodáva ako recyklovaná voda. N/2 Používané metódy zavlažovania II. Metódy zavlažovania, ktoré sa používajú pre plodiny pod sklom alebo vysokým krytom alebo v zeleninových záhradách, tu nie sú zahrnuté. N/2 a) Povrchové zavlažovanie (záplavy, žliabky) I. Odvádzanie vody po zemi, zaplavením celej plochy alebo odvádzaním vody v malých žliabkoch medzi riadkami za využitia gravitačnej sily. N/2 b) Zavlažovanie rozprašovaním I. Zavlažovanie rastlín rozprašovaním vody po parcelách pod vysokým tlakom ako dážď. N/2 c) Kvapkové zavlažovanie I. Zavlažovanie rastlín umiestnením vody nízko k rastlinám kvapku po kvapke alebo mikrorozprašovačmi alebo vytvorením umelej hmly. N/3 Nekultivované hranice poľa alebo častí polí, udržiavané farmárom pre environmentálne účely, za čo farmár dostáva od spoločenstva podporu I. Oblasť nekultivovaných hraníc poľa alebo iných častí polí, ktoré spravuje farmár pre účely ochrany životného prostredia v rámci špecifických agrárno-environmentálnych záväzkov schválených dokumentom o národnom alebo regionálnom rozvojovom programe, a za ktoré má majiteľ nárok na platby udelené podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 1257/1999. Šírka takýchto oblastí siaha poza požiadavky zvyčajných dobrých farmárskych praktík alebo povinností, uvedených v príslušnej legislatíve. Tieto oblasti by sa mohli zahrnúť do H/1 alebo I/8 v závislosti od pravidiel stanovených pre takéto zapojenie. II. Podporné systémy uvedené vyššie sú zvyčajne zamerané na podporu biologickej rôznorodosti na farme, alebo na ochranu podzemných alebo povrchových vôd. Najmä oblasti, ktoré sú vyňaté z poľnohospodárskej produkcie na dlhú dobu (aspoň 10 rokov) a oblasti s opatreniami pre biotopy, sú tu zahrnuté. Pravidlá o používaní a riadení takýchto oblastí sa líšia v závislosti od národných alebo regionálnych systémov, ale môžu sa používať na veľmi extenzívne spásanie alebo odstránenie narastenej trávy. Použitie akýchkoľvek pesticídov alebo umelých hnojív nie je zvyčajne povolené. Bežné zóny na obracanie strojov potrebných na siatie a iné kultivačné rutiny a značne úzke hranice polí, ktoré sa považujú za súčasť zvyčajnej dobre poľnohospodárskej praxe, a preto sa požadujú, aby sa mohla obdržať podpora podľa nariadenia (ES) č. 1251/99, sa považujú za časť úrody vypestovanej na poli, a preto nie sú tu zahrnuté. " [1] Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80. [2] Ú. v. ES L 198, 22.7.1991, s. 1. [3] Ú. v. ES L 75, 16.3.2001, s. 21. [4] Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 1. [5] Ú. v. ES L 179, 14.7.1999, s. 1. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II " PRÍLOHA III ZOZNAM VÝNIMIEK PRIJATÝCH V ZOZNAME DEFINÍCIÍ a) Belgicko L/8 Informácie o ostatných ziskových činnostiach sa nezbierajú pre manželských partnerov majiteľov, ktorí nepracujú na farme. b) Dánsko J/15 Chovné kohúty pre nosnice nie sú zahrnuté pod hlavičkou "Nosnice". c) Spolková republika Nemecko G/6 Vianočné stromčeky a topoľové plantáže mimo lesov sú zahrnuté pod hlavičkou znaku "Ostatné trvalé plodiny" (G/6), a preto sú zahrnuté pod hlavičkou využitých poľnohospodárskych plôch. J/14 Znak "brojlery" zahrňuje chovné kohúty pre nosnice, nie sú zahrnuté pod hlavičkou "Nosnice" (J/15). L/3 Ostatní členovia rodiny majiteľa farmy, ktorí vykonávajú farmársku prácu na farme, ale nežijú tam, sa považujú za "nerodinnú pracovnú silu" (L/4 až L/6). d) Španielsko J/14 Znak "brojlery" zahrňuje chovných kohútov pre nosnice, nie sú zahrnuté pod znakom "Nosnice" (J/15). N/2 Zavlažovacie metódy zahrňujú tiež metódy používané pre skleníky a zeleninové záhrady. e) Francúzsko J/14 Chovné kohúty pre brojlery sú tu zahrnuté. f) Írsko J/9 a) Odstavené ovce nie sú zahrnuté. g) Taliansko J/16 b) a c) Husi sú zahrnuté pod J/16 b). h) Holandsko D/23, D/24, D/31, D/32, D/33 Znaky pod touto položkou zahrňujú tiež semená. E Plocha znaku "zeleninová záhrada" je zahrnutá pod časťou "Ostatná pôda" (H). J/15 Chovné kohúty pre nosnice nie sú zahrnuté pod hlavičkou "Nosnice". L/3 Deti majiteľa, ktoré vykonávajú farmársku prácu na farme, sa vždy považujú za rodinnú pracovnú silu; ostatní členovia rodiny majiteľa, ktorí nežijú na farme, ale pracujú tam, sa považujú za "nerodinnú pracovnú silu" (L/4 až L/6). i) Portugalsko J/14 Chovné kohúty pre nosnice sú tu zahrnuté. j) Rakúsko L/3 Ostatní členovia rodiny majiteľa, ktorí nežijú na farme, ale pracujú tam, sa považujú za "nerodinnú pracovnú silu" (L/4 až L/6). k) Fínsko H/2 Neproduktívne lesy a plochy pokryté lesnými kríkmi tu nie sú zahrnuté. l) Švédsko H/2 Neproduktívne lesy a plochy pokryté lesnými kríkmi tu nie sú zahrnuté. m) Spojené kráľovstvo E Plocha znaku "Zeleninová záhrada" je zahrnutá pod časťou "Ostatná pôda" (H). " -------------------------------------------------- PRÍLOHA III "TALIANSKO Región | Kódy NUTS | Okres | Kódy NUTS | Piemonte | IT11 | Torino | IT111 | Vercelli | IT112 | Biella | IT113 | Verbano-Cusio-Ossola | IT114 | Novara | IT115 | Cueno | IT116 | Asti | IT117 | Alessandria | IT118 | Valle d'Aosta | IT12 | Aosta | IT12 | Liguria | IT13 | Imperia | IT131 | Savona | IT132 | Genova | IT133 | La Spezia | IT134 | Lombardia | IT2 | Varese | IT201 | Como | IT202 | Lecco | IT203 | Sondrio | IT204 | Milano | IT205 | Bergamo | IT206 | Brescia | IT207 | Pavia | IT208 | Lodi | IT209 | Cremona | IT20A | Mantova | IT20B | Bolzano-Bozen | IT311 | Bolzano-Bozen | IT311 | Trento | IT312 | Trento | IT312 | Veneto | IT32 | Verona | IT321 | Vicenza | IT322 | Belluno | IT323 | Treviso | IT324 | Venezia | IT325 | Padova | IT326 | Rovigo | IT327 | Friuli-Venezia Giulia | IT33 | Pordenone | IT331 | Udine | IT332 | Gorizia | IT333 | Trieste | IT334 | Emilia Romagna | IT4 | Piacenza | IT401 | Parma | IT402 | Reggio nell'Emilia | IT403 | Modena | IT404 | Bologna | IT405 | Ferrara | IT406 | Ravenna | IT407 | Forlì-Cesena | IT408 | Rimini | IT409 | Toscana | IT51 | Massa-Carrara | IT511 | Lucca | IT512 | Pistoia | IT513 | Firenze | IT514 | Prato | IT515 | Livorno | IT516 | Pisa | IT517 | Arezzo | IT518 | Siena | IT519 | Grosseto | IT51A | Umbria | IT52 | Perugia | IT521 | Terni | IT522 | Marche | IT53 | Pesaro e Urbino | IT531 | Ancona | IT532 | Macerata | IT533 | Ascoli Piceno | IT534 | Lazio | IT6 | Viterbo | IT601 | Rieti | IT602 | Roma | IT603 | Latina | IT604 | Frosinone | IT605 | Abruzzi | IT71 | L'Aquila | IT711 | Teramo | IT712 | Pescara | IT713 | Chieti | IT714 | Molise | IT72 | Isernia | IT721 | Campobasso | IT722 | Campania | IT8 | Caserta | IT801 | Benevento | IT802 | Napoli | IT803 | Avellino | IT804 | Salerno | IT805 | Puglia | IT91 | Foggia | IT911 | Bari | IT912 | Taranto | IT913 | Brindisi | IT914 | Lecce | IT915 | Basilicata | IT92 | Potenza | IT921 | Matera | IT922 | Calabria | IT93 | Cosenza | IT931 | Crotone | IT932 | Catanzaro | IT933 | Vibo Valentia | IT934 | Reggio di Calabria | IT935 | Sicilia | ITA | Trapani | ITA01 | Palermo | ITA02 | Messina | ITA03 | Agrigento | ITA04 | Caltanissetta | ITA05 | Enna | ITA06 | Catania | ITA07 | Ragusa | ITA08 | Siracusa | ITA09 | Sardegna | ITB | Sassari | ITB01 | Nuoro | ITB02 | Oristano | ITB03 | Cagliari | ITB04" | --------------------------------------------------