b)

prispeje k vytvoreniu konsenzu na základe rámca vytvoreného NPT tým, že podporí rozhodnutia a uznesenia o Blízkom východe prijaté počas konferencie o revízii a predĺžení NPT v roku 1995 a záverečný dokument konferencie o revízii NPT z roku 2000, pričom prihliadne na súčasnú situáciu a podporí, okrem iných, tieto základné prvky: 1. vyvíjať úsilie v záujme zachovania integrity NPT a posilnenia jej vplyvu a plnenia; 2. uznať, že NPT je jedinečný a nenahraditeľný multilaterálny nástroj na udržanie a posilnenie mieru, bezpečnosti a stability vo svete, pretože vytvára právny rámec na zabránenie šírenia jadrových zbraní, na ďalší vývoj systému overovania, ktorý zabezpečuje, že štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, využívajú jadrovú energiu výlučne na mierové účely, a pretože predstavuje nevyhnutný základ pre uskutočňovanie jadrového odzbrojenia v súlade článkom VI uvedenej zmluvy a dôležitý prvok pre ďalší rozvoj využívania jadrovej energie na mierové účely, a to s vyzdvihnutím skutočnosti, že NPT spoločne so svojimi tromi vzájomne sa posilňujúcimi piliermi predstavuje predmet spoločného záujmu všetkých štátov, ktoré sú jej zmluvnými stranami; 3. zdôrazniť absolútnu nevyhnutnosť úplného dodržiavania všetkých ustanovení NPT zo strany všetkých štátov, ktoré sú jej zmluvnými stranami; 4. zdôrazniť, že je potrebné, aby politiky a stratégie štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, boli v súlade s ustanoveniami NPT; 5. usilovať sa o všeobecné pristúpenie k NPT; vyzvať všetky štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami NPT, aby sa čo najskôr stali zmluvnými stranami ako štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, a aby už pred pristúpením k NPT dodržiavali jej ustanovenia a prijali záväzky nešírenia jadrových zbraní a odzbrojovania; 6. uvítať príspevok občianskej spoločnosti pri presadzovaní zásad a cieľov NPT; ODZBROJENIE 7. potvrdiť záväzok k úsiliu o bezpečnejší svet pre všetkých a k vytvoreniu podmienok pre svet bez jadrových zbraní v súlade s cieľmi NPT; a to s presvedčením, že aj čiastkové kroky smerujúce k dosiahnutiu tohto cieľa môžu predstavovať významný nárast bezpečnosti pre všetkých; 8. uvítať značné zníženie počtu jadrových zbraní, ku ktorému došlo od skončenia studenej vojny, aj zo strany dvoch členských štátov Únie; vyzdvihnúť potrebu celkového zníženia arzenálu jadrových zbraní v úsilí o postupné systematické jadrové odzbrojovanie podľa článku VI NPT s prihliadnutím na osobitnú zodpovednosť štátov, ktoré vlastnia najväčšie arzenály; uvítať v tejto súvislosti rokovania o novej dohode START medzi Spojenými štátmi americkými a Ruskou federáciou; zopakovať, že je potrebný ďalší pokrok v oblasti znižovania ich arzenálu a v znižovaní operačnej pripravenosti systémov jadrových zbraní na čo najnižšiu potrebnú úroveň; 9. s ohľadom na nestrategické jadrové zbrane: i) vyzvať všetky štáty, ktoré vlastnia uvedené zbrane, aby ich začlenili do celkového procesu kontroly zbrojenia a procesu odzbrojovania na účely overiteľného a nezvratného zníženia ich počtu a ich odstránenia; ii) dohodnúť sa na dôležitosti vyššej transparentnosti a opatrení na budovanie dôvery s cieľom pokročiť v uvedenom procese jadrového odzbrojovania; iii) vyzvať Spojené štáty americké a Ruskú federáciu, aby ďalej rozvíjali jednostranné prezidentské iniciatívy z rokov 1991/92 a začlenili nestrategické jadrové zbrane do ďalšieho kola bilaterálneho znižovania počtu svojich jadrových zbraní, výsledkom čoho by boli nižšie stropy pre počty strategických a nestrategických jadrových zbraní v ich arzenáloch; 10. uznať uplatňovanie zásady nezvratnosti pri usmerňovaní všetkých opatrení v oblasti jadrového odzbrojenia a kontroly zbrojenia ako príspevku k udržiavaniu a posilňovaniu medzinárodného mieru, bezpečnosti a stability s prihliadnutím na tieto podmienky; 11. uznať z hľadiska jadrového odzbrojenia význam programov likvidácie a odstránenia jadrových zbraní a odstránenia štiepnych materiálov, ako sú vymedzené v rámci svetového partnerstva G8; 12. vyvíjať úsilie o zabezpečenie overiteľnosti, transparentnosti a iných opatrení na budovanie dôvery v oblasti jadrovej energie v záujme podpory ďalšieho pokroku v odzbrojovaní; uvítať v tomto ohľade zvýšenú transparentnosť v súvislosti s jadrovými zbraňami, ktorú preukázali niektoré štáty, ktoré ich vlastnia, vrátane dvoch členských štátov Únie, a vyzvať ostatné štáty, aby tak tiež urobili; 13. opätovne potvrdiť aj záväzok ku kontrole jadrových zbraní a odzbrojeniu na základe zmluvy a vyzdvihnúť potrebu obnoviť multilaterálne úsilie a multilaterálne nástroje, najmä konferenciu o odzbrojení; 14. vyzvať štáty, aby bezodkladne a bezpodmienečne podpísali a ratifikovali CTBT, najmä zvyšných deväť štátov uvedených v prílohe II k CTBT, ktoré tak ešte neurobili, s cieľom čo najskoršieho nadobudnutia jej platnosti, pretože CTBT predstavuje nevyhnutnú súčasť režimu odzbrojovania a nešírenia jadrových zbraní; uvítať v tejto súvislosti nedávny záväzok Spojených štátov amerických čoskoro ratifikovať CTBT; 15. vyzvať všetky štáty, aby do doby, kým CTBT nenadobudne platnosť, dodržiavali moratórium na jadrové skúšky v podobe explózií a zdržali sa akýchkoľvek činností, ktoré sú v rozpore so záväzkami a ustanoveniami CTBT, a čo najskôr odstavili všetky zariadenia na jadrové skúšky spôsobom, ktorý bude transparentný a otvorený medzinárodnému spoločenstvu; vyzdvihnúť význam prípravnej komisie Organizácie CTBT a uvítať jej činnosť najmä s ohľadom na medzinárodný monitorovací systém; 16. uvítať schválenie pracovného programu konferencie o odzbrojení konsenzom, ku ktorému došlo v roku 2009, a na tomto základe vyzvať, aby sa bezodkladne začali a čo najskôr uzavreli rokovania o FMCT na základe dokumentu CD/1299 z 24. marca 1995 a mandátu, ktorý sa v ňom uvádza, ako sa dohodlo v rozhodnutí konferencie o odzbrojení z 29. mája 2009 o ustanovení pracovného programu zasadnutia v roku 2009 (CD/1864); 17. vyzvať všetky dotknuté štáty, aby, pokiaľ FMCT nenadobudne platnosť, vyhlásili a dodržiavali okamžité moratórium na výrobu štiepnych materiálov pre jadrové zbrane alebo iné výbušné jadrové zariadenia, ako aj odstavili zariadenia určené iba na výrobu štiepnych materiálov pre jadrové zbrane alebo zmenili program výroby v týchto zariadeniach na nevýbušné účely; uvítať kroky tých piatich štátov, ktoré vlastnia jadrové zbrane, najmä v rámci Únie, ktoré príslušné moratóriá vyhlásili a takéto zariadenia odstránili; 18. vyzvať všetky dotknuté štáty, aby prijali vhodné praktické opatrenia na zníženie rizika náhodnej jadrovej vojny; 19. pokračovať v preskúmaní otázky záruk v oblasti bezpečnosti pre štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane a ktoré sú zmluvnými stranami; 20. vyzvať štáty, ktoré vlastnia jadrové zbrane, aby potvrdili existujúce záruky bezpečnosti, ktoré Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov uviedla v rezolúcii 984 (1995), uznali skutočnosť, že takéto bezpečnostné záruky posilňujú režim nešírenia jadrových zbraní, a podpísali a ratifikovali príslušné protokoly k zmluvám o vytvorení zón bez jadrových zbraní, ktoré boli vypracované po ukončení požadovaných konzultácií v súlade s usmerneniami Komisie OSN pre odzbrojenie (UNDC), a uznať, že pre tieto zóny platia bezpečnostné záruky na základe uvedených zmlúv; 21. zdôrazniť potrebu zlepšenia všeobecných kontrol zbraní a procesu odzbrojovania a vyzvať k ďalšiemu pokroku vo všetkých aspektoch odzbrojovania s cieľom posilniť celosvetovú bezpečnosť; 22. usilovať sa o začatie konzultácií o zmluve o zákaze raketových striel krátkeho a stredného doletu typu zem-zem; 23. vyzvať k všeobecnému a účinnému uplatňovaniu Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet; 24. zdôrazniť význam všeobecného uplatňovania a vykonávania Dohovoru o biologických a toxických zbraniach, Dohovoru o chemických zbraniach, ako aj dohovorov, opatrení a iniciatív, ktoré prispievajú ku kontrole konvenčných zbraní; 25. usilovať sa o vyriešenie problémov regionálnej nestability a nedostatočnej bezpečnosti, ako aj konfliktov, ktoré sú často pôvodom mnohých zbrojných programov; NEŠÍRENIE 26. uznať, že v posledných rokoch sa v oblasti šírenia jadrových zbraní objavili dôležité výzvy, najmä v Kórejskej ľudovodemokratickej republike a v Iránskej islamskej republike, zdôrazniť, že medzinárodné spoločenstvo musí byť pripravené im čeliť a vyzdvihnúť potrebu reagovať prijímaním rozhodných opatrení; 27. zdôrazniť potrebu posilniť úlohu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov ako konečného rozhodcu, aby v prípade nedodržiavania záväzkov vyplývajúcich z NPT mohla prijímať vhodné opatrenia v súlade so štatútom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) vrátane uplatňovania záruk; 28. pripomenúť možné dôsledky odstúpenia od NPT pre medzinárodný mier a bezpečnosť; naliehať na medzinárodné spoločenstvo, aby účelne a naliehavo reagovalo na oznámenia o odstúpení od zmluvy a jeho dôsledky; zdôrazniť požiadavku, aby Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov konala rýchlo, a najmä aby bezodkladne riešila oznámenia akéhokoľvek štátu, ktorý je zmluvnou stranou, o odstúpení z NPT; naliehať na štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby v tejto súvislosti presadzovali prijatie opatrení vrátane dojednaní na zachovanie vhodných záruk MAAE pre všetky jadrové materiály, vybavenie, technológie a zariadenia vyvíjané na mierové účely; 29. vyzvať na pozastavenie jadrovej spolupráce so štátom, ak MAAE nie je schopná poskytnúť dostatočné záruky, že jadrový program tohto štátu je určený výhradne na mierové účely, a to až do chvíle, kým bude MAAE schopná tieto záruky poskytnúť; 30. vyzvať všetky štáty v regióne, aby dosiahli pokrok okrem iného pri vytváraní účinne overiteľnej blízkovýchodnej zóny bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a aby sa zdržali prijatia akýchkoľvek opatrení, ktoré by zabránili dosiahnutiu tohto cieľa, uznať význam dosiahnutia dohody o konkrétnych praktických krokoch ako súčasti procesu, do ktorého sú zapojené všetky štáty regiónu, zameraného na podporu vykonávania uznesenia o Blízkom východe prijatého v rámci NPT v roku 1995; 31. vyzvať všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, a najmä štáty, ktoré sú zmluvnými stranami a ktoré vlastnia jadrové zbrane, aby rozšírili svoju spoluprácu a vynaložili maximálne úsilie, aby regionálne strany vytvorili účinne overiteľnú blízkovýchodnú zónu bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia a ich nosičov v súlade s uznesením o Blízkom východe prijatým v rámci NPT v roku 1995; 32. vzhľadom na skutočnosť, že bezpečnosť v Európe je spojená s bezpečnosťou v Stredozemí, považovať zavedenie režimu nešírenia jadrových zbraní v tomto regióne za vysokú prioritu; 33. uznať dôležitosť zón bez jadrových zbraní pre mier a bezpečnosť na základe dojednaní voľne dohodnutých medzi štátmi dotknutého regiónu v súlade s usmerneniami UNDC z roku 1999; 34. zdôrazniť potrebu venovať maximálne úsilie tomu, aby sa predišlo nebezpečenstvu jadrového terorizmu, spojeného s možným prístupom teroristov k jadrovým zbraniam alebo jadrovému materiálu, ktorý by sa mohol použiť pri výrobe rádiologických rozptylových zariadení, a v tejto súvislosti zdôrazniť potrebu dodržiavať záväzky vyplývajúce z rezolúcií Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004) a 1887 (2009) a vyzvať na zvýšenie jadrovej bezpečnosti v súvislosti s vysokorádioaktívnymi zdrojmi; 35. vyzvať všetky štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby podpísali, ratifikovali a začali vykonávať Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu ako významný prvok medzinárodného právneho rámca na riešenie hrozieb, ktoré predstavuje jadrový terorizmus; 36. s ohľadom na zvýšenú hrozbu šírenia jadrových zbraní a terorizmu podporovať iniciatívu Globálneho partnerstva G8 a činnosť MAAE a iné multilaterálne mechanizmy, ako napr. bezpečnostnú iniciatívu proti šíreniu (PSI), globálnu iniciatívu na boj proti jadrovému terorizmu (GICNT) a iniciatívu zameranú na zníženie globálnej hrozby; uvítať ciele v oblasti bezpečnosti stanovené na samite o globálnej jadrovej bezpečnosti; 37. uznať, že dohody o komplexných zárukách a dodatkové protokoly majú odradzujúci účinok na šírenie jadrových zbraní a v súčasnosti predstavujú normu pre overovanie; 38. ďalej vyvíjať úsilie o všeobecné uplatňovanie a posilnenie systému záruk MAAE s cieľom zabezpečiť vyššiu mieru odhaľovania porušenia záväzkov nešírenia, najmä prostredníctvom prijatia a vykonávania dohody o komplexných zárukách spoločne s dodatkovým protokolom zo strany všetkých štátov a podľa potreby revidovaného protokolu o malých množstvách, a ďalšie posilnenie systému záruk; 39. usilovať sa o to, aby konferencia o revízii NPT v roku 2010 a Rada guvernérov MAAE uznali skutočnosť, že uzatvorenie a vykonávanie dohody o komplexných zárukách a dodatkového protokolu predstavuje v súčasnosti normu pre overovanie podľa článku III NPT; 40. zdôrazniť jedinečnú úlohu, ktorú MAAE zohráva pri overovaní toho, či štáty dodržiavajú svoje záväzky v oblasti nešírenia jadrových zbraní; 41. ďalej vyzdvihnúť významnú úlohu MAAE pri poskytovaní pomoci týmto štátom, ak o ňu požiadajú, v záujme posilnenia bezpečnosti jadrového materiálu a jadrových zariadení a vyzvať štáty, aby MAAE podporovali; 42. uznať význam vhodných a efektívnych kontrol vývozu v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004) a 1887 (2009) a v súlade s článkom III ods. 2 NPT; 43. vykonávať na vnútroštátnej úrovni efektívne kontroly vývozu, tranzitu, prekládky a opätovného vývozu vrátane príslušných zákonov a iných právnych predpisov na tento účel a vynaložiť na medzinárodnej i vnútroštátnej úrovni úsilie na boj proti financovaniu šírenia a na kontrolu prístupu v súvislosti s nehmotnými transfermi technológií; 44. uviesť do platnosti účinné odrádzajúce trestné sankcie na predchádzanie nedovolenému vývozu, tranzitu a sprostredkovaniu, nedovolenému obchodovaniu, ako aj jeho financovaniu v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004); 45. vyzvať Zanggerov výbor a Skupinu jadrových dodávateľov (NSG) na to, aby sa podelili so svojimi skúsenosťami z oblasti kontroly vývozu a aby tak všetky štáty mohli čerpať z dojednaní Zanggerovho výboru a usmernení NSG, ako aj ich vykonávania; 46. upozorniť, že je potrebné čo najskôr ukončiť posilnenie usmernení NSG, najmä usmernení pre posilnenie kontrol vývozu súvisiaceho s technológiami na obohacovanie a opätovné spracovanie, a spoločne s NSG usilovať o to, aby sa dodržiavanie dodatkového protokolu stalo podmienkou jadrových dodávok; 47. vyzvať všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, aby čo najskôr ratifikovali zmenu a doplnenie tohto dohovoru s cieľom urýchliť nadobudnutie jeho platnosti; 48. podporovať vývoj technológií, ktoré sa nedajú šíriť a ktoré sú vhodné z hľadiska bezpečnostných záruk; VYUŽÍVANIE JADROVEJ ENERGIE NA MIEROVÉ ÚČELY 49. uznať štátom, ktoré sú zmluvnými stranami, právo na využívanie jadrovej energie na mierové účely v súlade s článkom IV NPT a s náležitým ohľadom na jej články I, II a III, okrem iného v oblasti výroby elektrickej energie, priemyslu, zdravotníctva a poľnohospodárstva; 50. naďalej usilovať o zabezpečenie zodpovedného vývoja v oblasti využívania jadrovej energie na mierové účely za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia; 51. podporovať v tomto ohľade štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby potvrdili a spĺňali zásady a normy, ktorými sa riadi zodpovedný vývoj v oblasti využívania jadrovej energie na mierové účely; 52. vyzdvihnúť význam pokračovania medzinárodnej spolupráce v záujme posilnenia jadrovej bezpečnosti, bezpečného nakladania s odpadom, rádiologickej ochrany a občianskoprávnej zodpovednosti v súvislosti s jadrovou energiou a vyzvať štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby čo najskôr pristúpili ku všetkým príslušným dohovorom a plne vykonávali záväzky, ktoré z nich vyplývajú; 53. podporovať úsilie na vnútroštátnej, bilaterálnej i medzinárodnej úrovni o odbornú prípravu príslušnej vyškolenej pracovnej sily potrebnej na zabezpečenie zodpovedného vývoja v oblasti mierového využívania jadrovej energie za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia; 54. mať naďalej pevné presvedčenie o prínose multilaterálneho prístupu k jadrovému palivovému cyklu, v rámci ktorého by mechanizmy záruk, či už samotné, alebo spoločne s inými doplnkovými mechanizmami, nemali narúšať existujúci dobre fungujúci trh a mali by sa sústrediť na právo využívať jadrovú energiu na mierové účely, a teda zabezpečovať bezpečnosť dodávok jadrového paliva krajinám, ktoré vyvíjajú jadrový program za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia; 55. uznať, že viaceré iniciatívy vrátane vytvorenia banky slabo obohateného uránu pod záštitou MAAE môžu pre zainteresované krajiny predstavovať doplnkový mechanizmus a uľahčiť trvalé multilaterálne riešenia; 56. podporovať a rozvíjať ďalší dialóg a konzultácie s cieľom objasniť nedoriešené otázky a zvýšiť podporu koncepcie multilaterálneho prístupu k cyklu jadrového paliva.