PRÍLOHA

PROJEKTOVÝ DOKUMENT

Projekt na podporu všeobecného uplatňovania, vykonávania a posilňovania Dohovoru o zákazoch alebo obmedzeniach použitia určitých konvenčných zbraní, ktoré môžu byť považované za nadmerne zraňujúce alebo majúce nerozlišujúce účinky (CCW) – HR(2021) 124

ODÔVODNENIE A KONTEXT

Dohovor o zákazoch alebo obmedzeniach použitia určitých konvenčných zbraní, ktoré môžu byť považované za nadmerne zraňujúce alebo majúce nerozlišujúce účinky (CCW) z roku 1980, známejší pod názvom dohovor o používaní určitých konvenčných zbraní, nadobudol platnosť 2. decembra 1983. Depozitárom uvedeného dohovoru a jeho pripojených protokolov je generálny tajomník Organizácie Spojených národov.

CCW je kľúčovým nástrojom medzinárodného humanitárneho práva, ktorý pozostáva zo zastrešujúceho dohovoru, v ktorom sa stanovuje všeobecný rozsah pôsobnosti a pravidlá fungovania, a z piatich pripojených protokolov, z ktorých každý zakazuje alebo upravuje konkrétny typ zbraní. Každý protokol je tiež samostatným právnym nástrojom, ktorý má vlastných členov a v určitých prípadoch vlastný mechanizmus vykonávania.

Dohovor sa osvedčil ako flexibilný mechanizmus, ktorý môže riešiť širokú škálu vznikajúcich výziev súvisiacich s prostriedkami a so spôsobmi vedenia vojny, čím prispieva ku kodifikácii a postupnému rozvoju medzinárodného humanitárneho práva (MHP). Táto flexibilita predovšetkým umožnila, aby sa k pôvodným trom protokolom dohovoru, ktoré boli prijaté v roku 1980, pridali nové protokoly – protokol IV o oslepujúcich laserových zbraniach z roku 1996 a protokol V o výbušných pozostatkoch vojny z roku 2003. Rozsah pôsobnosti dohovoru a jeho protokolov sa okrem toho v roku 2001 rozšíril tak, aby sa vzťahoval na vnútroštátne ozbrojené konflikty. Vo formáte skupiny vládnych expertov sa navyše diskutovalo o rôznych otázkach, na ktoré sa protokoly nevzťahujú, z ktorých najnovšie sú vznikajúce technológie v oblasti smrtiacich autonómnych zbraňových systémov (LAWS).

1. PROJEKTY

1.1. Projekt 1: Príprava šiestej konferencie o preskúmaní a následné opatrenia

1.1.1. Účel projektu

Šiesta konferencia o preskúmaní CCW, ktorá sa má uskutočniť v decembri 2021, poskytne vysokým zmluvným stranám príležitosť vykonať komplexné preskúmanie fungovania a stavu dohovoru a jeho protokolov, ako aj posúdiť pokrok dosiahnutý pri vykonávaní nedávnych rozhodnutí. Očakáva sa tiež, že vysoké zmluvné strany určia priority dohovoru na ďalšie roky, ako aj stratégie a mechanizmy na premietnutie týchto priorít do praxe. Mnohí považujú rok 2021 za kritický moment, kedy sa rozhodne o ďalšom smerovaní CCW.

Obmedzený počet dní vyčlenených na zasadnutie prípravného výboru a samotnú konferenciu, široká škála otázok s významom pre dohovor, ktoré by sa mohli na konferencii riešiť, spolu so skutočnosťou, že pandémia COVID-19 ovplyvnila možnosť pokračovať vo zvyčajnom konzultačnom procese v rámci príprav na taký dôležitý míľnik, akým je konferencia o preskúmaní, zdôrazňujú potrebu podporovať vecné prípravné práce v súvislosti s konferenciou, ktoré dopĺňajú formálny proces. Navyše rozmanitosť sektorov (vojenský, humanitárny, diplomatický, vedecký) zapojených do zabezpečovania dodržiavania vykonávania CCW takisto spôsobuje, že dialógy viacerých zainteresovaných strán, ktoré už pred konferenciou zahŕňajú odborné znalosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, sú pre zmysluplnú konferenciu o preskúmaní nielen žiaduce, ale aj nevyhnutné.

V záujme zabezpečenia dynamickej vecnej prípravy šiestej konferencie o preskúmaní sa tento pilier v úzkej koordinácii s funkcionármi CCW v Ženeve zameriava na zhodnotenie práce vykonanej v posledných rokoch, ako aj na posúdenie dosiahnutého pokroku a nevyriešených otázok. Tieto činnosti by vysokým zmluvným stranám pomohli: i) získať aktuálne poznatky o vývoji s významom pre dohovor a každý jeho protokol, ii) identifikovať nedostatky a výzvy pri vykonávaní CCW a spôsoby ich riešenia, iii) včas vymedziť možné témy, ktoré by sa mohli zvážiť na konferencii o preskúmaní, a iv) vypracovať súvisiace národné a regionálne pozície, ako aj možné návrhy, ktoré by sa mohli zvážiť na konferencii. Cieľom je, aby sa na šiestej konferencii o preskúmaní čo najlepšie využila príležitosť na vedenie informovanejších a dôkladnejších diskusií a následne aj na dosiahnutie reálnych výsledkov.

Konferencia o preskúmaní je tiež príležitosťou na posúdenie a ďalší rozvoj existujúcich nástrojov, informačných zdrojov a mechanizmov na vykonávanie CCW, ako sú národné výročné správy o celkovom dohovore, zmenenom protokole II a protokole V. Vzhľadom na hodnotu správ pri poskytovaní informácií o politike a opatreniach na úrovni jednotlivých krajín, ako aj o medzinárodnej spolupráci a pomoci, piata konferencia o preskúmaní v roku 2016 poverila predsedov výročných zasadnutí vysokých zmluvných strán, aby podporili vyššiu mieru podávania správ. Miera však zvyčajne zostáva pod úrovňou 60 %, zatiaľ čo systematická a kvalitatívna analýza správ je stále nedoriešená. Ďalším príkladom je stratégia na podporu medzinárodnej technickej pomoci a posilnenie vnútroštátnych kapacít na boj proti hrozbám improvizovaných výbušných zariadení (IED). Ide o dobrovoľný dotazník z roku 2015, ktorého revidovaná verzia sa má predložiť v roku 2021, a vyhlásenie o improvizovaných výbušných zariadeniach z roku 2016 so zameraním na prevenciu, výmenu informácií, zmierňovanie hrozieb a vzdelávanie o rizikách.

Po konferencii o preskúmaní sa v úzkej koordinácii s funkcionármi CCW uskutočnia diskusie o vypracovaní stratégií a následných opatrení na vykonávanie rozhodnutí prijatých na konferencii. Cieľom týchto diskusií bude podporiť vysoké zmluvné strany pri identifikácii praktických spôsobov monitorovania vnútroštátneho a regionálneho úsilia o vykonávanie počas piatich rokov až do siedmej konferencie o preskúmaní.

1.1.2. Očakávané výsledky projektu

a) Dialógy viacerých zainteresovaných strán s cieľom podeliť sa o širokú škálu názorov, pokiaľ ide o dodržiavanie CCW.

b) Spoločné chápanie prioritných oblastí prípravy konferencie o preskúmaní zo strany vysokých zmluvných strán.

c) Zvýšená miera informovanosti národných expertov o CCW a ich príspevkov.

d) Zo strany delegátov CCW hlbšie pochopenie výziev spojených s vykonávaním na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a spôsobov riešenia týchto problémov.

e) Príležitosti pre vysoké zmluvné strany vypracovať a objasniť návrhy, ktoré sa majú predložiť na šiestej konferencii o preskúmaní.

f) Podpora funkcionárov pri vecnej príprave šiestej konferencie o preskúmaní a pri vykonávaní rozhodnutí konferencie.

1.1.3. Opis projektu

Pred šiestou konferenciou o preskúmaní a po nej sa uskutočnia najviac štyri tematické stretnutia na tieto témy:

i) otázky, o ktorých sa rokovalo od minulej konferencie o preskúmaní v roku 2016 a ktoré si vyžadujú ďalšiu analýzu;

ii) najnovší vývoj s významom pre kľúčové články a päť protokolov CCW;

iii) možnosti pomoci funkcionárom pri vykonávaní rozhodnutí, ku ktorým sa dospelo na šiestej konferencii o preskúmaní.

S cieľom určiť zameranie každého zasadnutia sa uskutočnia predchádzajúce konzultácie s funkcionármi CCW a vysokými zmluvnými stranami. Cieľom zasadnutí bude uľahčiť dialóg medzi vysokými zmluvnými stranami. Zasadnutia budú zahŕňať odborné prezentácie a poskytnú príležitosť na výmenu názorov medzi zástupcami rôznych sektorov vrátane vlády, občianskej spoločnosti a akademickej obce. Predovšetkým zasadnutia venované druhému súboru tém pomôžu vysokým zmluvným stranám pripraviť sa na preskúmanie každého článku a protokolu dohovoru, ktoré sa uskutoční na konferencii o preskúmaní. Konkrétnejšie, vysokým zmluvným stranám sa poskytnú prvky na určenie toho, či by niektorý z článkov dohovoru alebo jeho protokolov mal vzhľadom na súčasné trendy a výzvy prospech z dôkladnejšieho preskúmania, následných opatrení alebo zmien. Po každom zasadnutí sa vypracuje zhrnutie diskusií.

Ak to pred konferenciou o preskúmaní umožní čas, zorganizujú sa regionálne alebo subregionálne semináre, ktoré odborníkom z jednotlivých štátov umožnia zapojiť sa v rámci menších skupín do diskusií nadväzujúcich na výsledky z tematických stretnutí. Cieľovou skupinou budú diplomati, zástupcovia obranného sektora a vnútroštátne agentúry pre boj proti mínam vysokých zmluvných strán. Prizvú sa aj regionálne organizácie a signatárske štáty. Zváži sa predovšetkým aj možnosť kontaktovať vysoké zmluvné strany, ktoré sa nezúčastnili na nedávnych procesoch CCW, s cieľom maximalizovať začlenenie rôznych pozícií a lepšie pochopiť výzvy, ktorým tieto štáty čelia. Cieľom seminárov je podporiť spoločné chápanie kľúčových otázok a vymieňať si informácie o vnútroštátnom a regionálnom úsilí o vykonávanie CCW, čo môže prispieť ku konceptualizácii návrhov, ktoré sa majú zvážiť na konferencii o preskúmaní (1).

Semináre by okrem toho mohli pomôcť vysokým zmluvným stranám pri posudzovaní účinnosti existujúcich nástrojov alebo príručiek na vykonávanie CCW a určovaní potreby nových nástrojov a príručiek na ďalšiu podporu vnútroštátneho úsilia v tejto oblasti vrátane aktívnejšej výmeny informácií medzi štátmi. Zasadnutia sa môžu napríklad venovať preskúmaniu spoločných znakov a trendov v národných výročných správach o dodržiavaní CCW, zmenenom protokole II a protokole V, ako aj spôsobov, ako prispieť k zosúlaďovaniu medzi štátmi, ktoré potrebujú technickú pomoc, a štátmi, ktoré sú ochotné ju poskytnúť. Okrem toho by sa na zasadnutiach mohla preskúmať účinnosť stratégie boja proti IED v rámci CCW a jej možné nedostatky, a to na základe identifikácie výziev vo vnútroštátnej a regionálnej regulácii, pripravenosti a schopnosti riešiť hrozbu IED. V tejto súvislosti sa tento projekt bude usilovať o zlepšenie systematizácie a digitalizácie štandardizovaných informácií poskytovaných v národných správach, čo môže zvýšiť dostupnosť informácií a transparentnosť, ako aj analýzu a rozhodovanie založené na údajoch.

1.2. Projekt 2: Podpora všeobecného uplatňovania

1.2.1. Účel projektu

CCW má 125 vysokých zmluvných strán a štyri štáty (Egypt, Nigéria, Sudán a Vietnam), ktoré dohovor podpísali, ale neratifikovali. Napriek prispôsobivosti a významu CCW, pokiaľ ide o široký súbor naliehavých globálnych otázok, je miera jeho všeobecného uplatňovania v niektorých regiónoch nižšia ako 50 %, čo obmedzuje geografický dosah dodržiavania noriem CCW a ovplyvňuje inkluzívnosť a rozmanitosť perspektív v kľúčových diskusiách.

Akčný plán na podporu všeobecného uplatňovania CCW prijatý na tretej konferencii o preskúmaní bol úspešne podporený jednotnou akciou EÚ 2007/528/SZBP z 23. júla 2007, ktorá viedla k zvýšeniu počtu vysokých zmluvných strán CCW zo 100 v roku 2006 na 110 v roku 2009 (2). Na piatej konferencii o preskúmaní v roku 2016 vysoké zmluvné strany CCW uznali, že všeobecné uplatňovanie je rozhodujúce pre úspech dohovoru, a poverili funkcionárov, aby zvážili vypracovanie nového akčného plánu (CCW/CONF.V/10). Cieľom tohto projektu je podporiť štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru, aby získali podrobnejšie poznatky o účele a fungovaní dohovoru, ako aj o výhodách pristúpenia, a povzbudiť ich, aby sa viac zapájali do zasadnutí a príslušných činností CCW. Jeho cieľom je analyzovať výzvy týkajúce sa podpory všeobecného uplatňovania dohovoru a pomáhať funkcionárom a štátom pri koordinovanom, trvalom a inovatívnom presadzovaní tejto myšlienky. V rámci projektu sa okrem toho očakáva rozšírenie a udržanie siete expertov a odborníkov z praxe na vnútroštátnej úrovni, ktorí budú naďalej spolupracovať s komunitou CCW aj po skončení projektového cyklu. To by jej umožnilo zvyšovať povedomie o CCW a zlepšovať jeho chápanie na regionálnych a domácich fórach, ako aj využiť príležitosti na zabezpečenie dodržiavania dohovoru stranami, ktoré nie sú vysokými zmluvnými stranami. Na druhej strane táto sieť rozšíri skupinu osôb, z ktorej sa budú môcť získavať rečníci pre stretnutia expertov CCW.

Vzhľadom na to, že požiadavka, aby štáty pri pristúpení k dohovoru súhlasili s tým, že budú viazané aspoň dvoma protokolmi, spôsobuje, že každým protokolom sú viazané rôzne štáty, sa týmto projektom podporí aj všeobecné uplatňovanie protokolov dohovoru (3).

1.2.2. Očakávané výsledky projektu

a) Príspevok k vytvoreniu koordinovaného strategického prístupu funkcionárov a vysokých zmluvných strán k všeobecnému uplatňovaniu.

b) Hlbšie pochopenie CCW príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a expertmi.

c) Vytvorenie siete expertov a odborníkov z praxe s cieľom zabezpečiť pokračujúcu angažovanosť v rámci všeobecného uplatňovania a vykonávania CCW na úrovni krajiny alebo na regionálnej úrovni.

d) Zvýšenie počtu zmluvných strán, ktoré nie sú vysokými zmluvnými stranami, ktoré sa zaviažu pripojiť sa k CCW a zapájať sa do činností CCW.

e) Geograficky vyváženejšie dodržiavanie CCW a jeho protokolov.

f) Navrhnutie prvkov, ktoré by funkcionári mohli zvážiť v rámci prípadného vypracovania aktualizovaného akčného plánu pre všeobecné uplatňovanie.

1.2.3. Opis projektu

Uskutoční sa najviac šesť subregionálnych seminárov o všeobecnom uplatňovaní. V súlade s najnovším akčným plánom pre všeobecné uplatňovanie (4) budú prioritou štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru a ktoré sú postihnuté mínami a výbušnými pozostatkami vojny, a regióny s nízkou úrovňou dodržiavania, ako sa navrhuje nižšie:

Región Cieľové subregióny Afrika všetky Ázia a Tichomorie Juhovýchodná Ázia Tichomorie Východná Európa Kaukaz Latinská Amerika a Karibik Karibik

Trvanie a obsah seminárov budú prispôsobené subregionálnemu kontextu, prioritám a kapacitám vrátane vplyvu rôznych typov zbraní patriacich do pôsobnosti CCW. Projekt sa bude vykonávať v úzkej koordinácii s tromi regionálnymi centrami UNODA v Afrike, Ázii a Tichomorí a Latinskej Amerike a Karibiku.

Vzhľadom na význam odborných vojenských znalostí a humanitárnej činnosti pre vykonávanie dohovoru sa okrem expertov na diplomatickú politiku prizvú aj zástupcovia obranného sektora a národných agentúr pôsobiacich v oblasti odmínovania a ochrany proti výbušninám. Semináre sa budú usilovať aj o účasť vysokých zmluvných strán CCW z príslušného regiónu s cieľom umožniť partnerskú výmenu, ako aj o účasť zástupcov regionálnych organizácií. Ak to bude možné, pozvú sa funkcionári CCW a delegáti príslušných štátov so sídlom v Ženeve, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru.

V prípade zmluvných strán, ktoré nie sú vysokými zmluvnými stranami a ktoré počas subregionálnych workshopov prejavia záujem o pristúpenie k CCW, sa môže zorganizovať dialóg zameraný na jednotlivé krajiny s väčšou skupinou zainteresovaných strán. Okrem toho budú na konci projektu všetci účastníci seminárov znovu kontaktovaní s cieľom získať spätnú väzbu a preskúmať dosiahnutý pokrok.

Okrem toho sa budú v malých skupinách organizovať diskusie medzi vysokými zmluvnými stranami daného protokolu a zmluvnými stranami, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, ale nepripojili sa k protokolu, aby mohli zástupcovia prvej strany reagovať na obavy a otázky zástupcov druhej strany týkajúce sa vykonávania a dodržiavania dohovoru na vnútroštátnej úrovni. Cieľom je podporiť všeobecné uplatňovanie nielen CCW ako celku, ale aj jeho protokolov.

Zostavia sa alebo sa vypracujú rôzne vzdelávacie a informačné materiály o CCW, ktoré budú k dispozícii na projektovej stránke webového sídla UNODA. Tento projekt bude vychádzať z úspechu dosiahnutého, ako aj poznatkov získaných počas činností v oblasti všeobecného uplatňovania vykonaných v rámci jednotnej akcie Rady Európskej únie z roku 2007 na podporu CCW (2007/528/SZBP), ako aj z podobného úsilia v rámci iných ženevských dohovorov o odzbrojení.

1.3. Projekt 3: Uľahčenie diskusií o nedostatočne preskúmaných, vznikajúcich a prierezových otázkach, ktoré sú významné pre CCW

1.3.1. Účel projektu

Cieľom tohto projektu je identifikovať a prediskutovať v úzkej spolupráci s funkcionármi CCW nedostatočne preskúmané, vznikajúce a prierezové otázky, ktoré sú významné pre dohovor, a to s cieľom doplniť formálny proces. Činnosti poskytnú vysokým zmluvným stranám CCW neformálne fórum so sídlom v Ženeve na preskúmanie týchto otázok prostredníctvom výmeny názorov medzi viacerými zainteresovanými stranami na účely dosiahnutia lepšieho pochopenia prepojenia medzi rôznymi otázkami a zabezpečenia komplementárnosti úsilia v rámci sektorov a medzi nimi.

1.3.2. Očakávané výsledky projektu:

a) Komplexné a medziregionálne dialógy viacerých zainteresovaných strán, ktoré nadviažu na otázky, ktoré sa počas zasadnutí CCW a iných fór nedostatočne preskúmali.

b) Vypracovanie výsledkov a záverečných dokumentov, v ktorých sa stanovia nastolené a prerokované otázky a prípadne aj ciele a odporúčania pre ďalšie opatrenia s cieľom poskytnúť podstatné informácie pre zasadnutia CCW, najmä stretnutia expertov.

c) Vytvorenie siete expertov, odborníkov z praxe, medzinárodných a regionálnych organizácií, akademickej obce, občianskej spoločnosti, priemyslu a mládeže s cieľom zapojiť sa do diskusií o CCW.

d) Šírenie iniciatív, podujatí a analytických zistení, ktoré súvisia s CCW a sú preň významné, a to v rámci uvedenej siete, ako aj širšieho publika.

e) Podpora väčšej rodovej rozmanitosti medzi expertmi, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach CCW a súvisiacich diskusiách.

1.3.3. Opis projektu

Viaceré činnosti možno identifikovať už teraz, zatiaľ čo iné vyplynú z výsledkov rozhodnutí šiestej konferencie o preskúmaní až počas vykonávania projektu. Vychádzajúc z tejto skutočnosti sa v rámci projektu určia otázky, ktoré sú v súčasnosti stále nedostatočne preskúmané, ale zasluhujú si ďalšiu analýzu a diskusiu. Na základe tohto procesu sa pod vedením zástupcov akademickej obce a priemyslu uskutoční séria zmiešaných zasadnutí za okrúhlym stolom a seminárov/webinárov určených pre diskusie expertov a odborníkov z praxe s cieľom ďalej zdôrazniť a preskúmať tieto otázky. Medzi tematické návrhy patria okrem iného vývoj dohovoru, inovatívne prístupy na splnenie účelu a cieľov dohovoru a jeho protokolov, ako aj zmysluplná účasť žien na rozhodnutiach o odzbrojení a na politických a programových rozhodnutiach. Navyše sa popri zasadnutiach CCW v Ženeve budú, ak to bude možné, organizovať sprievodné podujatia venované týmto témam.

Okrem toho sa zmapujú kľúčoví aktéri vo vládach, v medzinárodných a regionálnych organizáciách, akademickej obci, občianskej spoločnosti, mládežníckych skupinách a priemysle, ako aj ich existujúce a plánované iniciatívy, ktoré môžu obohatiť rokovania o CCW, aby pomohli v budúcom úsilí o jeho vykonávanie. Na základe toho sa budú zhromažďovať a šíriť informácie o nadchádzajúcich podujatiach a iniciatívach organizovaných kľúčovými aktérmi, ako aj o zisteniach a záveroch štúdií a výskumu s významom pre CCW.

Výsledky a závery všetkých činností v rámci tohto projektu sa zhromaždia, ak to bude možné, a ak sa budú považovať za užitočné, budú preložené a sprístupnené verejnosti, okrem iného s cieľom zapojiť nové zainteresované strany geograficky a jazykovo inkluzívnym spôsobom. Okrem toho, ak to bude možné a vhodné, navrhnú sa následné činnosti, v rámci ktorých sa uskutočnia konzultácie s kľúčovými zainteresovanými stranami, ako sú súčasní a predchádzajúci funkcionári CCW.

2. METODIKA

Činnosti tohto projektu sa budú vykonávať najmä online a materiály sa budú vyvíjať a distribuovať digitálne. Dôležitými výnimkami sú činnosti, pri ktorých je fyzická prítomnosť možná a nenahraditeľná prostriedkami kontaktu na diaľku, alebo pri ktorých by bol formát za osobnej účasti nákladovo efektívnejší ako virtuálny formát. Okrem toho sa zostavia zhrnutia tematických stretnutí a diskusií expertov a sprístupnia sa vysokým zmluvným stranám CCW a ďalším zainteresovaným aktérom na webovom sídle projektu.

3. PODÁVANIE SPRÁV A HODNOTENIE

UNODA predloží vysokému predstaviteľovi a Komisii záverečnú finančnú a opisnú správu, ktorá bude obsahovať okrem iného získané poznatky, a každých šesť mesiacov predloží aj stručnú správu o dosiahnutom pokroku.

4. TRVANIE

Navrhovaná dĺžka vykonávania projektu je 24 mesiacov.

5. ZVIDITEĽNENIE EÚ

Prijmú sa všetky vhodné opatrenia na propagáciu skutočnosti, že vykonávané činnosti financovala Únia. Takéto opatrenia sa vykonajú v súlade s manuálom pre komunikáciu a zviditeľnenie vonkajších činností Európskej únie, ktorý vypracovala a uverejnila Európska komisia. Zviditeľnenie príspevku Únie sa zabezpečí prostredníctvom vhodného označovania a publicity, pričom sa vyzdvihne úloha Únie, zabezpečí sa transparentnosť jej akcií a zvýši sa povedomie o dôvodoch prijatia tohto rozhodnutia, ako aj o jeho podpore zo strany Únie a výsledkoch tejto podpory. V materiáloch vytvorených v rámci projektov sa bude viditeľne zobrazovať vlajka Únie v súlade s usmerneniami Únie pre vhodné používanie a presnú reprodukciu vlajky.

6. VYKONÁVACIA AGENTÚRA

Vykonaním tohto projektu sa poverí úrad UNODA v súlade s dohodou o príspevku, ktorá sa uzavrie medzi Európskou komisiou a úradom UNODA.

Projekt sa bude vykonávať v úzkej spolupráci koordinácii s tromi regionálnymi centrami UNODA v Afrike, Ázii a Tichomorí a Latinskej Amerike a Karibiku. Naďalej sa budú aktívne vyhľadávať príležitosti na spoločné alebo následné činnosti s partnermi (ako sú UNIDIR, MVČK a UNMAS) a prípadne s ďalšími organizáciami s cieľom predchádzať duplicite, znásobiť vplyv každého úsilia a maximalizovať šírenie výsledkov.

(1) Ak podmienky neumožnia organizovanie regionálnych alebo subregionálnych seminárov pred konferenciou o preskúmaní, budú sa považovať za činnosti nasledujúce po konferencii zamerané na vykonávanie rozhodnutí konferencie. Závery a návrhy regionálnych diskusií sa poskytnú delegátom so sídlom v Ženeve s cieľom podporiť ich pri vypracovaní plánu na tento účel.

(2) Štyri štáty z Afriky, dva z Blízkeho východu a zo Stredozemia, jeden zo Strednej Ázie, jeden z Latinskej Ameriky a Karibiku a dva z Európy.

(3) Protokol I o nezistiteľných úlomkoch (118 vysokých zmluvných strán), zmenený protokol II o zákazoch alebo obmedzeniach použitia mín, nástražných systémov a iných zariadení v zmenenom znení z 3. mája 1996 (106 vysokých zmluvných strán), protokol III o zákazoch alebo obmedzeniach použitia zápalných zbraní (115 vysokých zmluvných strán), protokol IV o oslepujúcich laserových zbraniach (109 vysokých zmluvných strán) a protokol V o výbušných pozostatkoch vojny (96 vysokých zmluvných strán). Pôvodný protokol II prijatý v roku 1980 je stále v platnosti aj s 95 vysokými zmluvnými stranami, pričom niektoré z nich sa nepripojili k jeho zmenenej verzii.

(4) Zrýchlený akčný plán pre všeobecné uplatňovanie dohovoru a protokolov k nemu pripojených (CCW/CONF.IV/4/Add.1)