PRÍLOHA II

Schémy znázorňujúce poradie otázok o zamestnanosti a nezamestnanosti v dotazníku

Rámček výstupu môže obsahovať jednu alebo viac položiek oddelených bodkočiarkou, s rovnakým koncovým výstupom. Každá položka musí byť uvedená v dotazníku a môže predstavovať jednu alebo viac možných odpovedí. Určitá položka však môže byť zrušená, ak je to odôvodnené vnútroštátnym kontextom (vnútroštátne právo alebo okolnosti). Poradie položiek v dotazníku sa nemôže meniť, pokiaľ to nie je špecifikované v schéme. Nemôžu sa pridávať žiadne nové schémy.

Otázky sa môžu pridávať na koniec každého podmodulu, medzi podmoduly alebo za prvok klasifikácie (priebežnej alebo konečnej), ak je to odôvodnené vnútroštátnym kontextom a ak to nemá výrazný vplyv na klasifikáciu pracovného statusu podľa vymedzenia MOP. Výnimočne sa môžu pridať otázky týkajúce sa drobných prác alebo príležitostných prác a produkcie poľnohospodárskych výrobkov určených na predaj alebo výmenný obchod, ak je to v danom vnútroštátnom kontexte potrebné na lepšie naplnenie vymedzenia zamestnania podľa MOP.

Naproti tomu, ak sa najskôr položí otázka o neprítomnosti, nemalo by sa kontrolovať, iba či osoby, ktoré tvrdia, že neboli neprítomné v práci, pracovali počas referenčného týždňa ako vypomáhajúci členovia domácnosti v rodinnom podniku bez platu, ale tiež či osoby, ktoré tvrdia, že boli neprítomné v práci, pracovali takto počas referenčného týždňa. Výnimočne sa otázka podmodulu „Neprítomnosť v práci“ môže položiť pred otázkou o neplatenej práci vykonávanej členom rodiny, ak je to relevantné v danom vnútroštátnom kontexte. V tejto situácii sa otázka o neplatenej práci vykonávanej členom rodiny položí iba všetkým osobám, ktoré boli klasifikované ako „osoby bez zamestnania“ v podmodule „Neprítomnosť v práci“.

Uprednostňovanou možnosťou je špecifikácia „za plat alebo zisk“. Ak je to však v danom vnútroštátnom kontexte odôvodnené, môže sa použiť alternatívna formulácia „ako platený zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba“, pokiaľ to opisuje rovnakú koncepciu. Ak sa pojem „zisk“ príliš ťažko prekladá, riešením môže byť položenie viacerých otázok. Ako najmenej uprednostňovaná možnosť, ak je zrejmé v danom štátnom jazyku, že cieľom je identifikovať osoby, ktoré pracovali za odmenu, pojem „zisk“ sa môže vynechať a zachovať iba pojem „za plat“.

13.

Schéma podmodulu „Neprítomnosť v práci“ a s ňou spojené poznámky sú vymedzené takto:

Poznámky:

Blok A1:

„Rodičovská dovolenka“ je prerušenie práce na účely výchovy malého dieťaťa alebo starostlivosti o neho. Môže si ju vybrať buď matka, alebo otec. Táto kategória sa týka osôb na rodičovskej dovolenke vyplývajúcej zo zákona (zákonnej, ak taká existuje, alebo zmluvnej) aj samostatne zárobkovo činných osôb. V určitom vnútroštátnom kontexte sa osobitná dovolenka na účely starostlivosti o malé dieťa („opatrovateľská dovolenka“) tiež môže považovať za rodičovskú dovolenku.

Respondent by mal byť na začiatku obdobia neprítomnosti zamestnaný (zamestnanec, samostatne zárobkovo činná osoba). Ak obdobie rodičovskej dovolenky priamo nasleduje po inom období neprítomnosti, mal by sa brať do úvahy stav (t. j. zamestnaný alebo nie) na začiatku celkového obdobia neprítomnosti. Ak respondent nebol zamestnaný na začiatku obdobia dovolenky, jeho neprítomnosť sa nemôže považovať za rodičovskú dovolenku.

V prípade viacerých po sebe idúcich období neprítomnosti by sa mal zvoliť hlavný dôvod neprítomnosti počas referenčného týždňa.

„Sezónna práca“ je situácia v zamestnaní, keď ekonomická aktivita (výroba tovaru alebo poskytovanie služieb) hospodárskej jednotky je úplne zastavená na opakujúce sa a viac-menej konkrétne obdobie roka. Prerušenie ekonomickej aktivity by nemalo súvisieť so žiadnou konkrétnou alebo výnimočnou situáciou (zlé počasie, nedostatok zákazníkov atď.), ale malo by súvisieť so štandardnými faktormi, ktoré sa vyskytujú počas opakovaných a dlhých období roka. V tomto zmysle sa pri sezónnej práci v rámci daného roka strieda dlhé obdobie práce a dlhé obdobie voľna. V tejto situácii sa obdobie voľna označuje ako obdobie mimo sezóny.

„Odborná príprava súvisiaca s pracovným miestom“ pre zamestnancov sa týka každej odbornej prípravy, pre ktorú je pravdivé jedno z týchto troch tvrdení:

— účasť zamestnanca vyžaduje zamestnávateľ,

— odborná príprava sa vykonáva počas riadne plateného pracovného času a nie počas akéhokoľvek voľna,

— odborná príprava je priamo spojená so súčasným pracovným miestom a platí ju zamestnávateľ, alebo zamestnanec naďalej dostáva odmenu od zamestnávateľa.

V prípade samostatne zárobkovo činných osôb by odborná príprava súvisiaca s pracovným miestom mala byť spojená s ich činnosťou.

Blok A2:

„Akýkoľvek príjem alebo dávka v súvislosti s pracovným miestom“ znamená každý príjem alebo dávku, na ktorú by respondent nemal nárok, ak by v momente začiatku tohto obdobia neprítomnosti nebol zamestnaný, bez ohľadu na jeho postavenie v zamestnaní (zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba). Ak má osoba nárok na poberanie tohto príjmu alebo dávky, ale rozhodla sa nepoberať ich, mala by sa považovať za osobu, ktorá tento príjem alebo dávku poberá.

Príjem alebo dávku by mal vyplácať zamestnávateľ, systém sociálneho zabezpečenia, alebo obaja. Zahŕňa to každú náhradu mzdy (napríklad príspevok na rodičovskú dovolenku spojený so zamestnaním alebo príspevky na sociálne zabezpečenie), ale vylúčené sú dávky, ktoré by daná osoba dostávala aj bez zamestnania (napríklad rodinné prídavky). Ak zamestnávateľ naďalej platí sociálne príspevky osobe čerpajúcej rodičovskú dovolenku, táto osoba, aj keď už nedostáva plat, by sa mala považovať za osobu naďalej poberajúcu príjem alebo dávku v súvislosti s pracovným miestom.

Príjem alebo dávka v súvislosti s pracovným miestom nemusí byť úmerná príjmu poberanému pred začiatkom tohto obdobia neprítomnosti. Paušálna sadzba sa môže považovať za príjem alebo dávku v súvislosti s pracovným miestom, pokiaľ má osoba nárok na poberanie tohto príjmu alebo dávky vzhľadom na svoje zamestnanie. Príjem alebo dávka sa teda môže poskytovať buď s paušálnou sadzbou, alebo ako percento z posledného platu.

Výnimkou z článku 8 ods. 2 a článku 9 ods. 1 tohto nariadenia je, že uvedená externá informácia (namiesto výsledkov opytovania) sa môže použiť ako zdroj údajov pre tento blok A2, ak nárok na príjem alebo dávku v súvislosti s pracovným miestom môže byť jednoznačne určený.

Dôležitým faktorom na posúdenie je, či má respondent záruku, že sa môže vrátiť na svoje pracovné miesto po skončení rodičovskej dovolenky.

Blok A3:

Ak respondent počas referenčného týždňa nepracoval, ale pravidelne sa zapájal do činností alebo plnenia povinností súvisiacich s prácou (napríklad údržba, renovácia atď.) počas voľna mimo sezóny, mal by sa považovať za zamestnaného. Administratívne úlohy sa však nepovažujú za činnosti alebo povinnosti súvisiace s prácou.

Blok A4:

Možnosť „neviem“ sa navrhuje iba v rámci opytovania so zástupcom.

Očakávaná celková doba trvania sa týka iba hlavného dôvodu neprítomnosti. Napríklad v prípade osôb na rodičovskej dovolenke by dĺžka neprítomnosti nemala zahŕňať materskú/otcovskú dovolenku.

Očakávaná celková doba trvania neprítomnosti, ako ju vyhodnotí respondent, by sa mala zaznamenať. Respondent sa môže spoliehať na konkrétny zákon alebo dohodu, ale vo všeobecnosti odpovedá podľa svojho vlastného vnímania.

Ak respondent nevie, či celková doba trvania jeho neprítomnosti je kratšia alebo dlhšia než tri mesiace, mal by brať do úvahy čas medzi začiatkom neprítomnosti z daného dôvodu a koncom referenčného týždňa.