SK Úradný vestník Európskej únie L 176/1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2016/1035

z 8. júna 2016

o ochrane proti stanovovaniu podhodnotených cien plavidiel

(kodifikované znenie)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

(1) Nariadenie Rady (ES) č. 385/96 (2) bolo podstatným spôsobom zmenené (3). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo uvedené nariadenie kodifikovať.

(2) Mnohostranné rokovania, ktoré sa konali 21. decembra 1994 pod záštitou Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj viedli k uzatvoreniu Dohody rešpektujúcej bežné konkurenčné podmienky v priemyselnom odvetví stavby a opráv komerčných lodí (ďalej len „dohoda o stavbe lodí“).

(3) V rámci dohody o stavbe lodí bolo uznané, že osobitné charakteristiky operácií nákupu lodí spôsobili, že je nepraktické uplatňovať vyrovnávacie clo a antidumpingové clo stanovené podľa článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode, podľa Dohody o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a Dohody o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (ďalej len „Antidumpingová dohoda z roku 1994“) pripojenej k Dohode o založení Svetovej obchodnej organizácie. Potreba stanoviť efektívny prostriedok ochrany proti predaju lodí za cenu pod ich bežnou hodnotou, ktorý spôsobuje škodu, viedla k uzatvoreniu Kódexu o stanovovaní podhodnotených cien v priemyselnom odvetví stavby lodí, ktorý spolu s jeho základnými princípmi tvorí prílohu III k dohode o stavbe lodí (ďalej len „kódex IPI“).

(4) Text kódexu IPI je založený hlavne na Antidumpingovej dohode z roku 1994, ale odchyľuje sa od tejto dohody v prípadoch, keď je to oprávnené osobitným charakterom operácií nákupu lodí. Z tohto dôvodu by mala byť terminológia kódexu IPI zavedená v právnych predpisoch Únie v najvyššej možnej miere na základe textu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (4).

(5) Dohoda o stavbe lodí a ustanovenia právnych predpisov, ktoré sú od nej odvodené, sú veľmi dôležité pre právo Únie.

(6) Únia by mala na účel udržiavania rovnováhy medzi právami a záväzkami, ktoré stanovuje dohoda o stavbe lodí, podniknúť kroky proti každému plavidlu, ktoré má stanovenú podhodnotenú cenu a ktorého predaj za cenu nižšiu než je bežná hodnota spôsobí škodu tomuto priemyselnému odvetviu Únie.

(7) Pokiaľ ide o lodiarske spoločnosti zo zmluvných strán dohody o stavbe lodí, môže predaj plavidla podliehať vyšetrovaniu zo strany Únie iba v prípade, že kupujúci plavidla je kupujúci z Únie a za predpokladu, že loď nie je vojenské plavidlo.

(8) Je potrebné stanoviť jasné a podrobné pravidlá výpočtu bežnej hodnoty. Predovšetkým by mala byť táto hodnota podľa možností založená na reprezentatívnom predaji podobného plavidla pri bežnom spôsobe obchodovania vo vývoznej krajine. Je vhodné definovať okolnosti, za ktorých je možné považovať domáci predaj za predaj so stratou a je možné ho zanedbať, a za akých okolností je možné uchýliť sa k predaju podobného plavidla tretej krajine alebo k stanovenej bežnej hodnote. Je tiež potrebné ustanoviť správne rozdelenie nákladov, a to aj v nábehových situáciách. Je tiež potrebné uviesť pri stanovovaní bežnej hodnoty metodiku, ktorá sa má uplatniť pri určovaní výšky nákladov na predaj, všeobecných a administratívnych nákladov a do takejto hodnoty by malo byť zahrnuté aj rozpätie zisku.

(9) Aby Komisia mohla správne uplatňovať nástroj boja so stanovovaním podhodnotených cien, mala by v prípade, keď je potrebné odhadnúť štruktúru výrobnej ceny, vykonať všetky činnosti potrebné na to, aby vo veľkých konglomerátoch a podnikoch tretích krajín zistila platnosť účtovania pokút.

(10) Pri určovaní bežnej hodnoty v prípade krajín, ktoré nemajú trhové hospodárstvo, sa ukazuje prezieravé stanoviť pravidlá výberu vhodnej tretej krajiny s trhovým hospodárstvom, ktorá sa má využiť na takýto účel, a v prípade, že nie je možné nájsť vhodnú tretiu krajinu, stanoviť, že túto bežnú hodnotu je možné určiť na akomkoľvek inom vhodnom základe.

(11) Je účelné definovať vývoznú cenu a stanoviť úpravy, ktoré by sa mali vykonať v tých prípadoch, keď sa považuje za potrebné rekonštruovať túto cenu z prvej ceny na voľnom trhu.

(12) Na účel zabezpečenia spravodlivého porovnania medzi vývoznou cenou a bežnou hodnotou je vhodné uviesť faktory, vrátane zmluvných pokút, ktoré môžu ovplyvňovať ceny a cenovú porovnateľnosť.

(13) Je potrebné stanoviť jasné a podrobné usmernenie, pokiaľ ide o faktory, ktoré môžu byť dôležité pre zistenie, či predaj za podhodnotenú cenu spôsobil materiálnu škodu alebo či hrozí, že túto škodu spôsobí. Pri preukazovaní faktu, že škodu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Únie, spôsobila cenová úroveň príslušného predaja, by sa mala venovať pozornosť pôsobeniu ostatných faktorov, a najmä trhovým podmienkam prevládajúcim v Únii.

(14) Je vhodné definovať pojem „priemyselné odvetvie Únie“ odkazom na schopnosť postaviť podobné plavidlo a stanoviť, že strany spojené s vývozcami môžu byť z tohto priemyselného odvetvia vylúčené, a definovať pojem „spojené“.

(15) Je potrebné stanoviť procedurálne a podstatné podmienky na predloženie sťažnosti na stanovenie podhodnotených cien vrátane rozsahu, v akom by ju malo toto priemyselné odvetvie Únie podporovať, a informácie o kupujúcom plavidla, stanovení podhodnotenej ceny, o škode a príčine, ktoré by takáto sťažnosť mala obsahovať. Je tiež vhodné presne stanoviť postupy zamietnutia sťažností alebo začatia konaní.

(16) V prípade, že kupujúci plavidla, ktoré má stanovenú podhodnotenú cenu, pôsobí na území inej zmluvnej strany dohody o stavbe lodí, môže sťažnosť obsahovať aj požiadavku, aby orgány tejto zmluvnej strany začali vyšetrovanie. Takáto požiadavka by sa v prípade, že je oprávnená, mala poslať orgánom tejto zmluvnej strany.

(17) V prípade potreby je možné v súlade s týmto nariadením a podľa podmienok dohody o stavbe lodí začať vyšetrovanie aj na základe písomnej sťažnosti od orgánov niektorej zmluvnej strany dohody o stavbe lodí.

(18) Je potrebné spresniť spôsob, ktorým by zainteresované strany mali dostať oznámenie o tom, aké informácie vyžadujú orgány. Zainteresované strany by mali mať možnosť predložiť všetky podstatné dôkazy a obhajovať svoje záujmy. Je tiež potrebné jasne stanoviť pravidlá a postupy, ktoré sa majú dodržiavať v priebehu vyšetrovania, najmä pravidlá, na základe ktorých sa majú zainteresované strany zoznámiť, predniesť svoje názory a predložiť informácie v presne určených časových lehotách, ak sa majú tieto názory a informácie brať do úvahy. Je tiež vhodné stanoviť podmienky, za ktorých môže mať zainteresovaná strana prístup k informáciám, ktoré predložili ostatné zainteresované strany, a vzniesť k nim pripomienky. Pri zhromažďovaní informácií by mala existovať spolupráca aj medzi členskými štátmi a Komisiou.

(19) Je potrebné ustanoviť, že bez ohľadu na to, či bola uložená pokuta za stanovenie podhodnotenej ceny alebo nie, prípady by mali byť uzatvorené najneskôr do jedného roku odo dňa začatia konania alebo odo dňa dodania plavidla, podľa tohto, čo nastane skôr.

(20) Vyšetrovanie alebo konanie by malo byť ukončené v prípade, že marža podhodnotenej ceny je de minimis.

(21) Vyšetrovanie je možné ukončiť bez uloženia pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny, ak bol predaj plavidla za podhodnotenú cenu definitívne a bezpodmienečne zrušený alebo ak bolo prijaté alternatívne rovnocenné nápravné opatrenie. Avšak zvláštna pozornosť by sa mala venovať potrebe zabrániť ohrozeniu dosiahnutia cieľa sledovaného na základe tohto nariadenia.

(22) V prípade, keď sú splnené všetky podmienky stanovené v tomto nariadení, by sa mala lodiarskej spoločnosti, ktorej predaj plavidla za podhodnotenú cenu spôsobil škodu priemyselnému odvetviu Únie, na základe rozhodnutia uložiť pokuta za stanovenie podhodnotenej ceny rovná výške marže podhodnotenej ceny. Mali by sa stanoviť presné a podrobné pravidlá vykonávania takéhoto rozhodnutia vrátane všetkých opatrení potrebných na jeho skutočné vymáhanie, najmä prijímania protiopatrení, ak lodiarska spoločnosť nezaplatí pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny v platnej lehote.

(23) Je potrebné stanoviť presné pravidlá pre odopretie práva na naloženie a vyloženie v prístavoch Únie tým plavidlám, ktoré postavili lodiarske spoločnosti podliehajúce protiopatreniam.

(24) Povinnosť zaplatiť pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny sa končí po úplnom zaplatení tejto pokuty alebo na konci obdobia, v priebehu ktorého platia protiopatrenia.

(25) Žiadne opatrenie vykonané na základe tohto nariadenia by nemalo byť v rozpore so záujmom Únie.

(26) Pri konaní podľa tohto nariadenia by mala Únia pamätať na potrebu rýchleho a efektívneho postupu.

(27) Je vhodné ustanoviť overovacie návštevy zamerané na kontrolu predložených informácií o stanovení podhodnotenej ceny a o škode, pričom však takéto návštevy sú podmienené náležitými odpoveďami v prijímaných dotazníkoch.

(28) Je potrebné ustanoviť, že v prípade, keď strany nespolupracujú v dostatočnej miere, na formuláciu zistení môžu byť použité iné informácie a takéto informácie môžu byť pre tieto strany menej priaznivé, než keby spolupracovali.

(29) Malo by sa prijať ustanovenie o zaobchádzaní s dôvernými informáciami takým spôsobom, aby sa nevyzrádzali obchodné tajomstvá.

(30) Je nevyhnutné prijať ustanovenie o riadnom sprístupňovaní podstatných faktov a okolností stranám, ktoré sú na to oprávnené, a o tom, že takéto sprístupnenie sa má robiť s náležitým ohľadom na rozhodovací proces v Únii a v lehote, ktorá stranám umožňuje obhajovať ich záujmy.

(31) Vykonávanie postupov stanovených v tomto nariadení si vyžaduje jednotné podmienky pre prijímanie opatrení, ktoré sú potrebné na jeho vykonávanie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (5),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Princípy a definície

1. Pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny je možné uložiť spoločnosti, ktorá postavila akékoľvek plavidlo so stanovenou podhodnotenou cenou, ktorého predaj inému kupujúcemu než kupujúcemu z krajiny, z ktorej toto plavidlo pochádza, spôsobuje škodu.

2. Plavidlo sa považuje za plavidlo, pre ktoré bola stanovená podhodnotená cena, ak je vývozná cena predaného plavidla nižšia než porovnateľná cena za podobné plavidlo pri bežnom spôsobe obchodovania pri jeho predaji kupujúcemu z vývoznej krajiny.

3. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto definície:

a) „plavidlo“ znamená akékoľvek námorné plavidlo s vlastným pohonom s výtlakom 100 brutto registrovaných ton a viac, používané na prepravu tovaru alebo osôb alebo na vykonávanie špecializovaných služieb (napríklad ľadoborce a plávajúce stroje) a akékoľvek vlečné lode s výkonom 365 kW a viac;

b) „podobné plavidlo“ znamená akékoľvek plavidlo rovnakého typu, účelu a približnej veľkosti ako skúmané plavidlo a s charakteristikami silne pripomínajúcimi charakteristiky skúmaného plavidla;

c) „rovnaká všeobecná kategória plavidla“ znamená akékoľvek plavidlo rovnakého typu a účelu, ale s významne odlišnou veľkosťou;

d) „predaj“ sa vzťahuje na vytvorenie alebo prevod vlastníckeho podielu na plavidle okrem vlastníckeho podielu vytvoreného alebo získaného výhradne na účel poskytnutia zábezpeky za bežnú komerčnú pôžičku;

e) „vlastnícky podiel“ zahrnuje akýkoľvek zmluvný alebo vlastnícky podiel, ktorý umožňuje príjemcovi alebo príjemcom tohto podielu využívať prevádzku plavidla takým spôsobom, ktorý je v podstate porovnateľný so spôsobom, ktorým môže mať vlastník prospech z prevádzky tohto plavidla. Pri určovaní, či existuje takáto podstatná porovnateľnosť, sa zohľadňujú okrem iného tieto faktory: i) podmienky a okolnosti danej obchodnej operácie, ii) komerčná prax v rámci priemyselného odvetvia, iii) či je plavidlo, ktoré podlieha danej obchodnej operácii, integrované do obchodných operácií príjemcu alebo príjemcov a iv) či v praxi existuje pravdepodobnosť, že príjemca alebo príjemcovia takýchto podielov budú využívať prevádzku plavidla počas významnej časti existencie plavidla a prevezmú riziko za túto prevádzku;

f) „kupujúci“ znamená akúkoľvek osobu alebo spoločnosť, ktorá buď priamo alebo nepriamo získava vlastnícky podiel vrátane jeho získania formou lízingu alebo dlhodobého prenájmu vlastnej lode v spojení s pôvodným prevodom od lodiarskej spoločnosti, vrátane osoby alebo spoločnosti, ktorá vlastní alebo kontroluje kupujúceho alebo dáva kupujúcemu pokyny. Osoba alebo spoločnosť vlastní kupujúceho v prípade, keď má u kupujúceho viac než 50 %-ný podiel. Osoba alebo spoločnosť kontroluje kupujúceho v prípade, keď je táto osoba alebo spoločnosť zákonne alebo prevádzkovo v takom postavení, že môže tohto kupujúceho obmedzovať alebo usmerňovať, čo sa predpokladá pri 25 %-nom podiele. Ak sa preukázalo vlastníctvo kupujúceho, predpokladá sa, že neexistuje jeho samostatná kontrola, pokiaľ nie je stanovené inak. Jedno plavidlo môže mať viac než jedného kupujúceho;

g) „spoločnosť“ znamená akúkoľvek spoločnosť alebo firmu vytvorenú na základe občianskeho alebo obchodného práva vrátane družstevných spoločností a iných právnických osôb, ktorých činnosť upravuje verejné alebo súkromné právo, vrátane tých, ktoré nie sú ziskové;

h) „zmluvná strana“ znamená akúkoľvek tretiu krajinu, ktorá je stranou dohody o stavbe lodí.

Článok 2

Stanovenie podhodnotenej ceny

1. Bežná hodnota je spravidla založená na cene, ktorú zaplatil alebo má zaplatiť nezávislý kupujúci za podobné plavidlo vo vývoznej krajine pri bežnom spôsobe obchodovania.

2. Ceny stanovené medzi stranami, v prípade ktorých sa ukazuje, že sú spojené alebo majú uzatvorenú spoločnú kompenzačnú dohodu, sa nemôžu považovať za ceny pri bežnom spôsobe obchodovania a nemôžu sa používať na určovanie bežnej hodnoty, pokiaľ sa nezistí, že týmto vzťahom nie sú ovplyvnené.

3. Ak nie sú k dispozícii údaje o predaji podobných plavidiel pri bežnom spôsobe obchodovania, alebo ak v dôsledku konkrétnej situácie na trhu nie je možné urobiť riadne porovnanie s takýmto predajom, bežná hodnota podobného plavidla sa vypočíta na základe vývoznej ceny podobného plavidla do porovnateľnej tretej krajiny pri bežnom spôsobe obchodovania za predpokladu, že táto cena je reprezentatívna. Ak neprišlo k takémuto predaju do porovnateľnej tretej krajiny, alebo ak nie je možné urobiť riadne porovnanie, bežná hodnota podobných plavidiel sa vypočíta na základe výrobných nákladov v krajine pôvodu plus primeraná výška nákladov na predaj, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

4. Predaj podobných plavidiel na domácom trhu vývoznej krajiny alebo vývozný predaj do tretej krajiny za ceny pod úrovňou jednotkových výrobných nákladov (pevných a variabilných) plus náklady na predaj, všeobecné a administratívne náklady je možné považovať za predaj, ktorý z dôvodu ceny nebol vykonaný bežným spôsobom obchodovania a pri určovaní bežnej hodnoty ho možno zanedbať, iba ak sa zistí, že k takémuto predaju došlo za ceny, ktoré nezabezpečia návratnosť všetkých nákladov vo vhodnej lehote, ktorá by mala byť spravidla päť rokov.

5. Náklady sa spravidla počítajú na základe záznamov, ktoré vedie vyšetrovaná lodiarska spoločnosť, za predpokladu, že takéto záznamy sú v súlade s účtovnými zásadami všeobecne uznávanými v príslušnej krajine, a že sa preukáže, že tieto záznamy vhodným spôsobom vyjadrujú náklady spojené s výrobou a predajom skúmaného plavidla.

Pozornosť sa venuje predloženým dôkazom o správnom rozdelení nákladov za predpokladu, že sa preukáže, že takýto spôsob rozdelenia sa už v minulosti použil. Ak nie je k dispozícii vhodnejšia metóda, uprednostní sa rozdelenie nákladov na základe obratu. Pokiaľ to už nie je vyjadrené v rozdelení nákladov podľa tohto pododseku, náklady sa vhodne upravia vzhľadom na tie opakovane sa nevyskytujúce položky nákladov, ktoré prinášajú prospech budúcej a/alebo súčasnej výrobe alebo vzhľadom na okolnosti, za ktorých sú náklady ovplyvnené nábehovými operáciami.

6. Výška nákladov na predaj, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku je založená na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobných plavidiel vyšetrovanou lodiarskou spoločnosťou pri bežnom spôsobe obchodovania. Ak nie je možné určiť tieto sumy na tomto základe, je možné určiť ich na základe:

a) váženého priemeru skutočných súm určených v prípade iných lodiarskych spoločností v krajine pôvodu, pokiaľ ide o výrobu a predaj podobných plavidiel na domácom trhu tejto krajiny;

b) skutočných súm uplatniteľných na výrobu a predaj rovnakej všeobecnej kategórie plavidiel príslušnou lodiarskou spoločnosťou na domácom trhu v krajine pôvodu pri bežnom spôsobe obchodovania;

c) akejkoľvek inej vhodnej metódy za predpokladu, že takýmto spôsobom určená výška zisku nesmie prekročiť výšku zisku, ktorú spravidla dosahujú iné lodiarske spoločnosti pri predaji plavidiel rovnakej všeobecnej kategórie na domácom trhu v krajine pôvodu.

Okrem toho zisk pripočítaný pri stanovovaní hodnoty je vo všetkých prípadoch založený na priemernom zisku dosiahnutom v priebehu primeraného obdobia, ktoré je spravidla šesť mesiacov pred skúmaným predajom aj po ňom a vyjadruje primeraný zisk v čase takéhoto predaja. Pri vykonávaní takéhoto výpočtu sa vylúči každé skreslenie, v prípade ktorého sa preukáže, že vedie k zisku, ktorý v čase predaja nie je primeraný.

7. Pri zohľadnení dlhého obdobia realizácie od uzatvorenia zmluvy po dodávku plavidiel nesmú byť súčasťou bežnej hodnoty skutočné náklady, v prípade ktorých lodiarska spoločnosť preukáže, že sú spôsobené vyššou mocou (force majeure), a že významne prevyšujú nárast nákladov, ktorý mohla lodiarska spoločnosť rozumne predvídať a zohľadniť pri určovaní materiálnych podmienok predaja.

8. V prípade predaja z krajín, ktoré nemajú trhové hospodárstvo, a najmä z tých, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (6), sa bežná hodnota určuje na základe ceny alebo stanovenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom alebo na základe ceny pri predaji z takejto tretej krajiny do iných krajín vrátane Únie alebo, ak to nie je možné urobiť takýmito spôsobmi, na akomkoľvek inom vhodnom základe, ktorý zahrnuje cenu za podobné plavidlo skutočne zaplatenú alebo splatnú v Únii a podľa potreby riadne upravenú tak, aby jej súčasťou bolo aj primerané rozpätie zisku.

Porovnateľná tretia krajina s trhovým hospodárstvom sa vyberá primeraným spôsobom, pričom sa riadne zohľadnia všetky spoľahlivé informácie, ktoré sú k dispozícii v čase výberu. Zohľadňujú sa aj lehoty.

Strany vyšetrovania sú krátko po jeho začatí informované o určenej tretej krajine s trhovým hospodárstvom a dostanú 10 dní na vznesenie pripomienok.

9. Vývozná cena je cena, ktorá bola za skúmané plavidlo skutočne zaplatená alebo je splatná.

10. V prípadoch, keď nie je stanovená žiadna vývozná cena, alebo keď sa ukazuje, že daná vývozná cena je nespoľahlivá v dôsledku existencie spojenia alebo kompenzačnej dohody medzi lodiarskou spoločnosťou a kupujúcim alebo treťou stranou, je možné vývoznú cenu stanoviť na základe ceny, za ktorú bolo plavidlo po prvý raz ďalej predané nezávislému kupujúcemu, alebo na akomkoľvek vhodnom základe, ak plavidlo nebolo ďalej predané nezávislému kupujúcemu, alebo nebolo ďalej predané v takom stave, v akom bolo predané pôvodne.

V uvedených prípadoch sa kvôli určeniu spoľahlivej vývoznej ceny vykonajú úpravy pre všetky náklady, vrátane cla a daní, ktoré vznikli medzi pôvodným predajom a opakovaným predajom, a pre vznikajúci zisk.

Medzi položky, pre ktoré sa vykonajú úpravy, patria tie položky, ktoré spravidla znáša kupujúci, ale zaplatí ich ktorákoľvek strana v rámci Únie alebo mimo nej, v prípade ktorej sa ukazuje, že je spojená alebo má uzatvorenú kompenzačnú dohodu s lodiarskou spoločnosťou alebo kupujúcim, vrátane obvyklých nákladov na prepravu, poistenia, nákladov na manipuláciu, naloženie a doplnkových nákladov, cla a iných daní splatných v dovoznej krajine z dôvodu nákupu plavidla, a primeranej rezervy na náklady na predaj, všeobecné a administratívne náklady a na rozpätie zisku.

11. Vykonáva sa spravodlivé porovnanie vývoznej ceny s bežnou hodnotou. Toto porovnanie sa vykonáva na rovnakej úrovni obchodovania a vzhľadom na predaj, ku ktorému prišlo, v čo možno najzhodnejšom čase, čo spravidla znamená predaj, ktorý sa uskutoční do troch mesiacov pred alebo po vyšetrovanom predaji alebo, ak k takému predaju nedošlo, akejkoľvek vhodnej doby. V každom prípade sa v závislosti od jeho podstaty ponecháva vhodná tolerancia vzhľadom na rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien, vrátane rozdielov v podmienkach predaja, zmluvných pokutách, zdanení, úrovni obchodovania, množstvách, fyzikálnych charakteristikách a vzhľadom na všetky ostatné rozdiely, v prípade ktorých sa tiež preukáže, že ovplyvňujú porovnateľnosť cien. Ak bola v prípadoch uvedených v odseku 10 porovnateľnosť cien ovplyvnená, bežná hodnota sa určí na úrovni obchodovania rovnocennej s úrovňou obchodovania pri stanovenej vývoznej cene alebo, v oprávnených prípadoch, pri vhodnej tolerancii ponechanej podľa tohto odseku. Pri vykonávaní týchto úprav sa musí zabrániť akémukoľvek zdvojeniu, najmä pokiaľ ide o zľavy a zmluvné pokuty. Ak porovnanie ceny vyžaduje menový prepočet, takýto prepočet sa uskutoční použitím výmenného kurzu platného v deň predaja, okrem prípadov, keď je s príslušným vývozným predajom priamo spojený predaj cudzej meny na termínových trhoch, vtedy sa použije devízový výmenný kurz platný pri tomto termínovom predaji. Na účel tohto ustanovenia je dňom predaja ten deň, kedy boli určené materiálne podmienky predaja, spravidla je to deň uzatvorenia zmluvy. Ak sa však materiálne podmienky predaja v niektorý iný deň významne zmenia, mal by sa uplatniť devízový výmenný kurz platný v deň tejto zmeny. V takomto prípade sa vykonajú vhodné úpravy, ktorými sa zohľadní každý neprimeraný účinok na maržu podhodnotenej ceny spôsobený výhradne kolísaním devízového výmenného kurzu medzi pôvodným dňom predaja a dňom tejto zmeny.

12. Podľa príslušných ustanovení upravujúcich spravodlivé porovnanie sa existencia marží podhodnotených cien spravidla zisťuje na základe porovnania váženého priemeru bežnej hodnoty s váženým priemerom cien všetkých predajov alebo porovnaním jednotlivých bežných hodnôt s jednotlivými vývoznými cenami od jednej obchodnej operácie k druhej. Bežná hodnota určená na základe vážených priemerov sa však môže porovnávať s cenami všetkých jednotlivých predajov, ak existuje významný rozdiel v profile vývozných cien medzi rôznymi nákupcami, regiónmi alebo obdobiami, a ak by metódy uvedené v prvej vete tohto odseku nevyjadrovali plný rozsah praktizovaného stanovovania podhodnotených cien.

13. Marža podhodnotenej ceny je suma, o ktorú bežná hodnota prevyšuje vývoznú cenu. Ak sa marže podhodnotených cien menia, je možné určiť vážený priemer marží podhodnotených cien.

Článok 3

Stanovenie škody

1. Podľa tohto nariadenia sa pojem „škoda“ používa v zmysle materiálnej škody pre priemyselné odvetvie Únie, hrozby materiálnej škody pre priemyselné odvetvie Únie alebo spomalenia materiálneho rozvoja danej prevádzkarne tohto priemyselného odvetvia a vykladá sa v súlade s ustanoveniami tohto článku, pokiaľ nie je stanovené inak.

2. Stanovenie škody je založené na priamom dôkaze a jeho súčasťou je objektívne posúdenie:

a) vplyvu predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota na ceny na trhu Únie pre podobné plavidlá a

b) následného dopadu tohto predaja na priemyselné odvetvie Únie.

3. Vzhľadom na vplyv predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota na ceny sa venuje pozornosť tomu, či predajom za cenu nižšiu než je bežná hodnota prišlo k významnému podhodnoteniu ceny v porovnaní s cenou podobných plavidiel priemyselného odvetvia Únie, alebo či je dôsledkom tohto predaja z iného hľadiska zníženie cien vo významnej miere alebo zabránenie zvýšeniu cien, ku ktorému by inak prišlo, vo významnej miere. Žiadny samotný alebo viaceré z týchto faktorov nemusia nevyhnutne poskytnúť rozhodujúce usmernenie.

4. Ak vyšetrovaniu, či neprišlo k stanoveniu podhodnotených cien, podliehajú súčasne predaje plavidiel z viac než jednej krajiny, vplyvy týchto predajov sa hodnotia kumulatívne, iba ak sa zistí, že:

a) zistená marža podhodnotených cien vzhľadom na nákupy z každej krajiny je vyššia než de minimis, ako je definované v článku 7 ods. 3, a

b) kumulatívne hodnotenie vplyvov týchto predajov je vhodné vzhľadom na podmienky súťaže medzi plavidlami, ktoré predávajú kupujúcemu lodiarske spoločnosti z krajín, ktoré nie sú členmi Únie, a na podmienky súťaže medzi takýmito plavidlami a podobnými plavidlami Únie.

5. Súčasťou posúdenia dopadu predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota na príslušné priemyselné odvetvie Únie je vyhodnotenie všetkých príslušných ekonomických faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav priemyselného odvetvia vrátane skutočnosti, že priemyselné odvetvie je ešte v procese zotavovania sa z vplyvov dumpingu, ku ktorému prišlo v minulosti, stanovenia podhodnotenej cien alebo poskytnutia subvencií; hodnoty skutočnej marže podhodnotených cien; skutočného a potenciálneho poklesu predaja, zisku, výroby, podielu na trhu, produktivity, návratnosti investícií a využitia kapacity; faktorov ovplyvňujúcich ceny v Únii; skutočných a potenciálnych negatívnych vplyvov na tok hotovosti, zásoby, zamestnanosť, mzdy, rast, schopnosť zvyšovať kapitál alebo investície. Tento zoznam nie je vyčerpávajúci a žiadny samotný faktor ani viaceré z týchto faktorov nemusia nevyhnutne poskytnúť rozhodujúce usmernenie.

6. Na základe všetkých podstatných dôkazov predložených v súvislosti s odsekom 2 sa musí preukázať, že predaj za cenu nižšiu než je bežná hodnota spôsobuje alebo spôsobil škodu v zmysle tohto nariadenia. To si osobitne vyžaduje preukázať, že cenové úrovne zistené podľa odseku 3 sú zodpovedné za dopad na priemyselné odvetvie Únie, ako sa uvádza v odseku 5, a že tento dopad existuje v takej miere, ktorá umožňuje klasifikovať ho ako materiálny.

7. Posúdia sa aj iné známe faktory než predaj za cenu nižšiu než je bežná hodnota, ktoré súčasne poškodzujú priemyselné odvetvie Únie, s cieľom zabezpečiť, aby škoda spôsobená týmito inými faktormi nebola pripisovaná predaju za cenu nižšiu než je bežná hodnota podľa odseku 6. Medzi faktory, ktoré je možné zohľadniť z tohto hľadiska, patrí: objem a ceny predajov zo strany lodiarskych spoločností z iných krajín než je vývozná krajina, ktoré neboli realizované za ceny nižšie než je bežná hodnota; pokles dopytu alebo zmeny profilov spotreby; reštriktívne obchodné praktiky tretej krajiny a výrobcov z Únie a súťaž medzi nimi; rozvoj technológie; a vývozná výkonnosť a produktivita priemyselného odvetvia Únie.

8. Vplyv predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota sa hodnotí vzhľadom na výrobu priemyselného odvetvia Únie vyrábajúceho podobné plavidlá, ak údaje, ktoré sú k dispozícii, umožňujú oddeliť identifikáciu tejto výroby na základe takých kritérií, ako je výrobný proces, predaj a zisky výrobcov. Ak nie je možné vykonať takúto oddelenú identifikáciu tejto výroby, vplyvy predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota sa vyhodnotia formou posúdenia výroby najužšej skupiny alebo rozsahu plavidiel, do ktorého patrí podobné plavidlo, a pre ktorý je možné zabezpečiť potrebné informácie.

9. Zistenie existencie hrozby materiálnej škody je založené na skutočnostiach, a nie iba na nepodložených tvrdeniach, domnienkach alebo obmedzených možnostiach. Zmena okolností, ktorá by vytvorila situáciu, v ktorej by predaj za cenu nižšiu než je bežná hodnota spôsobil škodu, sa musela jasne predvídať a táto zmena musí bezprostredne hroziť.

Pri zisťovaní týkajúcom sa existencie hrozby materiálnej škody by sa mala venovať pozornosť takým faktorom, ako je to:

a) či má lodiarska spoločnosť dostatočnú voľne využiteľnú kapacitu alebo či bezprostredné a podstatné zvýšenie tejto kapacity naznačuje pravdepodobnosť podstatne zvýšeného predaja za cenu nižšiu než je bežná hodnota, pričom sa zohľadňuje schopnosť iných vývozných trhov absorbovať akýkoľvek ďalší vývoz;

b) či sa plavidlá vyvážajú za ceny, ktoré by vo významnej miere znížili ceny alebo zabránili zvýšeniu cien, ku ktorému by inak prišlo, a ktoré by pravdepodobne zvýšili dopyt po ďalších nákupoch z iných krajín.

Žiadny z vyššie uvedených faktorov sám osebe nemusí nevyhnutne poskytnúť rozhodujúce usmernenie, ale súhrn posudzovaných faktorov musí viesť k záveru, že bezprostredne hrozí ďalší predaj za cenu nižšiu než je bežná hodnota a, pokiaľ sa neprijme ochranné opatrenie, vznikne materiálna škoda.

Článok 4

Definícia priemyselného odvetvia Únie

1. Na účely tohto nariadenia sa pojem „priemyselné odvetvie Únie“ vykladá ako pojem odkazujúci na výrobcov z Únie ako na celok schopný vyrobiť podobné plavidlo v ich terajších zariadeniach, alebo ktorých zariadenia je možné včas prispôsobiť tak, aby v nich bolo vyrobené podobné plavidlo, alebo na tých výrobcov z nich, ktorých spoločná kapacita výroby podobného plavidla tvorí hlavný podiel celkovej schopnosti Únie vyrobiť podobné plavidlo, definovaný v článku 5 ods. 6 Ak sú však výrobcovia spojení s lodiarskou spoločnosťou, vývozcami alebo kupujúcimi, alebo sú samotnými kupujúcimi plavidla s určenou údajnou podhodnotenou cenou, pojem„priemyselné odvetvie Únie“ sa môže vykladať odkazom na zvyšnú časť výrobcov.

2. Na účel odseku 1 sa výrobcovia považujú za spojených s lodiarskou spoločnosťou, vývozcami alebo kupujúcimi iba vtedy, keď:

a) jeden z nich priamo alebo nepriamo kontroluje druhého;

b) ich obidvoch priamo alebo nepriamo kontroluje tretia osoba; alebo

c) oni spoločne priamo alebo nepriamo kontrolujú tretiu osobu za predpokladu, že existujú dôvody domnievať sa alebo mať podozrenie, že vplyv tohto vzťahu je taký, že núti príslušného výrobcu, aby sa správal inak než tí výrobcovia, ktorí nemajú takéto spojenie.

Na účel tohto odseku sa jeden považuje za toho, ktorý kontroluje druhého, ak je ten prvý zákonne alebo prevádzkovo v takom postavení, že môže toho druhého obmedzovať alebo usmerňovať.

3. Na tento článok sa vzťahujú ustanovenia článku 3 ods. 8

Článok 5

Začatie konania

1. Okrem prípadov stanovených v odseku 8 sa vyšetrovanie zamerané na zistenie existencie, rozsahu a vplyvu akéhokoľvek údajného určenia podhodnotenej ceny začne na základe písomnej sťažnosti od ktorejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby alebo ktoréhokoľvek združenia, ktoré nemá právnu subjektivitu a koná v mene priemyselného odvetvia Únie.

Sťažnosť je možné predložiť Komisii alebo niektorému členskému štátu, ktorý ju pošle Komisii. Komisia pošle členským štátom kópiu každej sťažnosti, ktorú prijme. Sťažnosť sa považuje za predloženú v prvý pracovný deň po dni jej doručenia Komisii doporučenou poštou alebo vydania potvrdenia o prijatí Komisiou.

Ak v prípade, keď neexistuje žiadna sťažnosť, má niektorý členský štát dostatočné dôkazy o určení podhodnotenej ceny a o následnej škode pre priemyselné odvetvie Únie, ihneď oznámi takéto dôkazy Komisii.

2. Sťažnosť podľa odseku 1 sa zaeviduje najneskôr do:

a) šiestich mesiacov odo dňa, kedy sa sťažovateľ dozvedel alebo sa mal dozvedieť o predaji plavidla, keď: i) bol sťažovateľ vyzvaný na predloženie ponuky na predmet zmluvy prostredníctvom hromadného ponukového konania alebo do akéhokoľvek iného ponukového konania, ii) sťažovateľ skutočne predložil ponuku a iii) ponuka sťažovateľa v podstatnej miere splnila špecifikácie ponukového konania;

b) deviatich mesiacov odo dňa, kedy sa sťažovateľ dozvedel alebo sa mal dozvedieť o predaji plavidla bez výzvy na predloženie ponúk do ponukového konania za predpokladu, že oznámenie o úmysle uchádzať sa, vrátane informácií potrebných pre identifikáciu tejto obchodnej operácie, ktoré mal sťažovateľ primerane k dispozícii, bolo predložené Komisii alebo niektorému členskému štátu najneskôr do šiestich mesiacov od tohto dňa.

Sťažnosť sa nesmie v žiadnom prípade zaevidovať neskôr než šesť mesiacov odo dňa dodávky plavidla.

Sťažovateľa možno považovať za osobu, ktorá sa dozvedela o predaji plavidla, odo dňa uverejnenia faktu uzatvorenia zmluvy spolu s veľmi všeobecnými informáciami, týkajúcimi sa plavidla, v medzinárodnej obchodnej tlači.

Na účel tohto článku sa hromadné ponukové konanie vykladá ako ponukové konanie, v rámci ktorého predpokladaný kupujúci rozširuje výzvu na predkladanie ponúk najmenej na všetky lodiarske spoločnosti, o ktorých kupujúci vie, že sú schopné postaviť príslušné plavidlo.

3. Sťažnosť podľa odseku 1 obsahuje dôkazy:

a) o stanovení podhodnotenej ceny;

b) o škode;

c) o príčinnej väzbe medzi predajom za podhodnotenú cenu a údajnou škodou; a

d) i) o tom, že v prípade, ak bolo plavidlo predané prostredníctvom hromadného ponukového konania, sťažovateľ bol vyzvaný na predloženie ponuky na predmet zmluvy, on to skutočne urobil a ponuka sťažovateľa v podstatnej miere splnila špecifikácie ponukového konania (konkrétne dátum dodávky a technické požiadavky); alebo ii) o tom, že v prípade, ak bolo plavidlo predané v rámci akéhokoľvek iného ponukového konania a sťažovateľ bol vyzvaný na predloženie ponuky na predmet zmluvy, on to skutočne urobil a ponuka sťažovateľa v podstatnej miere splnila špecifikácie ponukového konania; alebo iii) o tom, že v situácii, keď neexistovala výzva na predloženie ponúk do inej formy ponukového konania než je hromadné ponukové konanie, bol sťažovateľ schopný postaviť príslušné plavidlo a, ak sa sťažovateľ dozvedel alebo sa mal dozvedieť o navrhovanom nákupe, vyvinul preukázateľné úsilie o uzatvorenie predaja s kupujúcim v súlade so špecifikáciami príslušného ponukového konania. Sťažovateľa možno považovať za osobu, ktorá sa dozvedela o navrhovanom nákupe, ak sa preukáže, že väčšina príslušného priemyselného odvetvia vyvinula úsilie o uzatvorenie predaja príslušného plavidla s týmto kupujúcim, alebo ak sa preukáže, že boli k dispozícii všeobecné informácie o navrhovanom nákupe od maklérskych spoločností, financujúcich spoločností, klasifikačných spoločností, prenajímateľov, obchodných združení alebo iných subjektov, ktoré sú spravidla zapojené do obchodných operácií týkajúcich sa stavby lodí, a s ktorými má sťažovateľ pravidelné kontakty alebo rokovania.

4. Sťažnosť obsahuje také informácie, ktoré sú sťažovateľovi primerane dostupné, týkajúce sa:

a) identity sťažovateľa a jeho opisu objemu a hodnoty výroby podobných plavidiel v Únii. Ak sa predkladá písomná sťažnosť v mene priemyselného odvetvia Únie, v sťažnosti je uvedené to priemyselné odvetvie, v mene ktorého sa predkladá, vo forme zoznamu všetkých známych výrobcov v Únii schopných postaviť podobné plavidlo a v možnom rozsahu opis objemu a hodnoty výroby podobných plavidiel v Únii, ktorá pripadá na týchto výrobcov;

b) úplného opisu plavidla s určenou údajnou podhodnotenou cenou, názvu príslušnej krajiny alebo krajín pôvodu alebo vývozu, identity každého známeho vývozcu alebo zahraničného výrobcu a identity kupujúceho príslušného plavidla;

c) cien, za ktoré sa takéto plavidlá predávajú na domácich trhoch v krajine alebo krajinách pôvodu alebo vývozu (alebo podľa možnosti cien, za ktoré sa takéto plavidlá predávajú z krajiny alebo krajín pôvodu alebo vývozu do tretej krajiny alebo krajín, alebo stanovenej hodnoty plavidla) a vývozných cien, alebo podľa možnosti cien, za ktoré sa takéto plavidlá po prvýkrát ďalej predávajú nezávislému kupujúcemu;

d) vplyve predaja za podhodnotenú cenu na ceny podobných plavidiel na trhu Únie a o následnom dosahu tohto predaja na priemyselné odvetvie Únie preukázanom príslušnými faktormi a ukazovateľmi, ktoré majú vplyv na stav priemyselného odvetvia Únie, ako sú faktory a ukazovatele uvedené v článku 3 ods. 3 a 5.

5. Komisia v maximálnom možnom rozsahu posúdi správnosť a primeranosť dôkazov poskytnutých v sťažnosti a stanoví, či existujú dostatočné dôkazy, ktoré zdôvodňujú začatie vyšetrovania.

6. Vyšetrovanie podľa odseku 1 sa nesmie začať, kým sa na základe posúdenia, pokiaľ ide o rozsah podpory sťažnosti vyjadrenej výrobcami z Únie schopnými postaviť podobné plavidlo alebo námietok voči tejto sťažnosti, nezistí, že sťažnosť bola predložená priemyselným odvetvím Únie alebo v jeho mene. Sťažnosť sa považuje za predloženú priemyselným odvetvím Únie alebo v jeho mene, ak ju podporujú tí výrobcovia z Únie, ktorých spoločná kapacita výroby podobného plavidla predstavuje viac než 50 % celkovej kapacity toho podielu priemyselného odvetvia Únie, ktorý vyjadruje buď podporu alebo námietky voči sťažnosti. Žiadne vyšetrovanie sa však nezačne, ak na výrobcov z Únie, ktorí sťažnosť výslovne podporujú, pripadá menej než 25 % celkovej kapacity výrobcov z Únie schopných vyrobiť podobné plavidlo.

7. Kým sa neprijme rozhodnutie o začatí vyšetrovania, orgány zabránia každej forme uverejnenia sťažnosti, v ktorej sa požaduje začať vyšetrovanie. Predtým, než sa pristúpi k začiatku vyšetrovania, sa však pošle oznámenie vláde príslušnej vývoznej krajiny.

8. Ak za osobitných okolností Komisia rozhodne o začatí vyšetrovania bez toho, aby bola od priemyselného odvetvia Únie alebo v jeho mene prijatá písomná sťažnosť, v ktorej sa požaduje začať takéto vyšetrovanie, urobí sa to na základe dostatočných dôkazov o stanovení podhodnotenej ceny, o škode, príčinnej väzbe a o tom, že príslušník údajne poškodeného priemyselného odvetvia Únie splnil kritériá uvedené v odseku 3 písm. d), dostatočných na to, aby zdôvodnili začatie vyšetrovania.

Vyšetrovanie sa môže podľa potreby začať aj na základe písomnej sťažnosti orgánov zmluvnej strany. Takáto sťažnosť sa podporí dostatočnými dôkazmi, ktoré preukazujú, že plavidlu sa stanovuje alebo mu bola stanovená podhodnotená cena, a že údajný predaj niektorému kupujúcemu z Únie za cenu nižšiu než je bežná hodnota spôsobuje alebo spôsobil škodu domácemu priemyselnému odvetviu príslušnej zmluvnej strany.

9. Pri rozhodovaní o tom, či začať vyšetrovanie alebo nie, sa posudzujú súčasne dôkazy o stanovení podhodnotenej ceny aj o škode. Sťažnosť sa zamietne, ak dôkazy o stanovení podhodnotenej ceny alebo o škode sú nedostatočné na začatie konania vo veci.

10. Sťažnosť môže byť vzatá späť pred začatím vyšetrovania, pričom v tom prípade sa považuje za sťažnosť, ktorá nebola predložená.

11. Ak je zrejmé, že existujú dostatočné dôkazy na to, aby zdôvodnili začatie konania, Komisia začne konanie do 45 dní od dátumu podania sťažnosti alebo v prípade začatia podľa odseku 8, najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa, keď bol známy alebo mal byť známy predaj plavidla, a uverejní oznámenie v Úradnom vestníku Európskej únie. Ak neboli predložené dostatočné dôkazy, sťažovateľ je o tom informovaný do 45 dní od dátumu podania sťažnosti Komisii. Komisia poskytne členským štátom informácie hneď ako určí, že je potrebné začať takéto konanie.

12. V oznámení o začatí konania sa ohlási začatie vyšetrovania, uvedie sa názov a krajina lodiarskej spoločnosti a kupujúceho či kupujúcich a opis príslušného plavidla, poskytne sa súhrn prijatých informácií a stanoví sa, že sa majú Komisii oznámiť všetky príslušné informácie.

Uvedú sa v ňom lehoty, v ktorých sa môžu zainteresované strany samé prihlásiť, predniesť písomnou formou svoje názory a predložiť informácie, ak sa tieto názory a informácie majú zohľadniť v priebehu vyšetrovania. Uvedie sa v ňom aj lehota, v ktorej môžu zainteresované strany požiadať Komisiu o vypočutie v súlade s článkom 6 ods. 5

13. Komisia konzultuje s vývozcom, kupujúcim či kupujúcimi plavidla a zastupujúcimi združeniami výrobcov, vývozcov alebo kupujúcich takýchto plavidiel, o ktorých vie, že súvisia s týmto prípadom, ako aj so zástupcami krajiny, ktorej plavidlo podlieha tomuto vyšetrovaniu, a sťažovateľmi o začatí konania a pri riadnom zohľadnení ochrany dôverných informácií poskytne vývozcovi a orgánom vývoznej krajiny úplný text písomnej sťažnosti prijatej podľa odseku 1 a dá ho k dispozícii ostatným zainteresovaným stranám na ich žiadosť.

Článok 6

Vyšetrovanie

1. Po začatí konania Komisia, konajúc v spolupráci s členskými štátmi a podľa potreby s orgánmi tretích krajín, začne vyšetrovanie na úrovni Únie. Toto vyšetrovanie sa vzťahuje na stanovenie podhodnotenej ceny aj na škodu a tieto záležitosti sa vyšetrujú súčasne.

2. Strany, ktoré prevzali dotazníky používané pri vyšetrovaní stanovenia podhodnotenej ceny, dostanú najmenej 30 dní na odpoveď. Lehota pre vývozcov sa počíta odo dňa prevzatia dotazníka, ktorý sa na tento účel považuje za prevzatý jeden týždeň odo dňa, kedy bol odoslaný vývozcovi alebo odovzdaný príslušnému diplomatickému zástupcovi vývoznej krajiny. Túto 30-dňovú lehotu je možné predĺžiť, pričom sa riadne zohľadnia lehoty na vyšetrovanie, za predpokladu, že strana preukáže riadny dôvod na takéto predĺženie, súvisiaci s jej konkrétnymi okolnosťami.

3. Komisia môže podľa potreby požiadať orgány tretích krajín, ako aj členské štáty, o poskytnutie informácií a členské štáty podniknú všetky kroky, ktoré sú potrebné na splnenie takýchto požiadaviek.

Pošlú Komisii požadované informácie spolu s výsledkami všetkých kontrol, previerok alebo vyšetrovaní, ktoré vykonali.

Ak ide o informácie všeobecného záujmu, alebo ak o ich poslanie požiadal niektorý členský štát, Komisia ich pošle členským štátom za predpokladu, že nie sú dôverné, pričom v tom prípade pošle súhrn, ktorý nie je dôverný.

4. Komisia môže podľa potreby požiadať orgány tretích krajín, ako aj členské štáty, aby vykonali všetky potrebné previerky a kontroly, najmä medzi výrobcami z Únie, a aby vykonali vyšetrovanie v tretích krajinách za predpokladu, že príslušné firmy na to dajú súhlas a že to bolo úradne oznámené vláde príslušnej krajiny a tá nevzniesla žiadne námietky.

Členské štáty podniknú všetky kroky, ktoré sú potrebné na splnenie takýchto požiadaviek od Komisie.

Ak o to požiada Komisia alebo niektorý členský štát, úradníci Komisie sú oprávnení pomáhať úradníkom členských štátov pri plnení ich povinností. Podobne môžu úradníci Komisie pomáhať úradníkom orgánov tretích krajín pri plnení ich povinností na základe dohody medzi Komisiou a týmito orgánmi.

5. Zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v súlade s článkom 5 ods. 12, budú vypočuté, ak v lehote stanovenej v oznámení uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie predložili písomnú žiadosť o vypočutie, v ktorej uviedli, že sú zainteresovanými stranami, ktoré budú pravdepodobne postihnuté výsledkom konania, a že existujú konkrétne dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté.

6. Lodiarska spoločnosť, kupujúci, zástupcovia vlády vývoznej krajiny, sťažovatelia a ostatné zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v súlade s článkom 5 ods. 12, dostanú na požiadanie možnosť stretnúť sa s tými stranami, ktoré majú opačné záujmy, aby bolo možné predniesť protichodné názory a ponúknuť argumenty na ich vyvrátenie.

Pri poskytovaní takýchto možností sa zohľadní potreba zachovania dôvernosti a vhodnosti pre strany.

Žiadna strana nemá povinnosť zúčastniť sa na stretnutí, a ak sa na ňom nezúčastní, nesmie to škodlivo ovplyvniť prípad tejto strany.

Ústne informácie poskytnuté podľa tohto odseku sa zohľadnia, pokiaľ sa následne písomne potvrdia.

7. Sťažovatelia, lodiarska spoločnosť, kupujúci a ostatné zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v súlade s článkom 5 ods. 12, ako aj zástupcovia vývoznej krajiny, môžu na rozdiel od vnútorných dokumentov, ktoré vypracovali orgány Únie alebo jej členské štáty, na písomnú žiadosť kontrolovať všetky informácie, ktoré poskytla ktorákoľvek strana vyšetrovania a ktoré sú podstatné pre prednesenie ich prípadov a ktoré nie sú dôverné v zmysle článku 13 a využívajú sa počas vyšetrovania.

Takéto strany môžu reagovať na takéto informácie a ich pripomienky sa zohľadnia vždy, keď sú v odpovedi dostatočne zdôvodnené.

8. Okrem okolností stanovených v článku 12 sa v maximálnom možnom rozsahu posudzuje správnosť informácií, ktoré poskytli zainteresované strany, a na ktorých sú založené zistenia.

9. V prípade konania, ktorého súčasťou je vzájomné porovnanie cien po dodaní podobného plavidla, sa vyšetrovanie uzatvorí najneskôr do jedného roku odo dňa začatia.

V prípade konania týkajúceho sa podobného plavidla, ktorého stavba prebieha, sa vyšetrovanie uzatvorí najneskôr do jedného roku odo dňa dodania tohto podobného plavidla.

Vyšetrovanie, ktorého súčasťou je stanovená hodnota, sa uzatvorí do jedného roku odo dňa jeho začatia alebo do jedného roku od dodania plavidla, podľa toho, čo nastane neskôr.

Plynutie uvedených lehôt sa pozastaví v rozsahu, v ktorom sa uplatňuje článok 16 ods. 2

Článok 7

Ukončenie bez opatrení, uloženie a výber pokút za stanovenie podhodnotených cien

1. Ak sa sťažnosť vezme späť, konanie sa môže ukončiť.

2. Ak nie sú opatrenia potrebné, vyšetrovanie alebo konanie sa ukončí. Komisia ukončí vyšetrovanie v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 10 ods. 2

3. Konanie sa okamžite ukončí, ak sa zistí, že marža podhodnotenej ceny je nižšia než 2 % vyjadrené v percentách vývoznej ceny.

4. Ak skutočnosti zistené s konečnou platnosťou ukazujú, že došlo k stanoveniu podhodnotenej ceny a ku škode, ktorá bola týmto spôsobená, Komisia, konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 10 ods. 2, uloží lodiarskej spoločnosti pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny. Výška pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny sa rovná zistenej marži podhodnotenej ceny. Komisia po tom, čo informuje členské štáty, prijme opatrenia potrebné na vykonanie svojho rozhodnutia, najmä pokiaľ ide o výber pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny.

5. Lodiarska spoločnosť zaplatí pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny do 180 dní od oznámenia o uložení pokuty tejto spoločnosti, pričom na tento účel sa toto oznámenie považuje za prevzaté jeden týždeň odo dňa, kedy bolo tejto lodiarskej spoločnosti odoslané. Komisia môže lodiarskej spoločnosti poskytnúť primerane predĺženú lehotu na zaplatenie, ak lodiarska spoločnosť preukáže, že platba do 180 dní by spôsobila jej platobnú neschopnosť, alebo by bola nezlučiteľná s reorganizáciou prebiehajúcou pod súdnym dohľadom, pričom v tomto prípade rastie z každej nezaplatenej časti pokuty úrok, ktorého miera sa rovná výnosu strednodobých obligácií v eurách na sekundárnom trhu na burze v Luxemburgu plus 50 bázických bodov.

Článok 8

Alternatívne nápravné opatrenia

Vyšetrovanie je možné ukončiť bez uloženia pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny, ak lodiarska spoločnosť bezpodmienečne a s konečnou platnosťou zruší predaj plavidla za podhodnotenú cenu, alebo ak splní alternatívne rovnocenné nápravné opatrenie, ktoré prijala Komisia.

Predaj sa považuje za zrušený iba vtedy, keď všetky zmluvné vzťahy medzi stranami zainteresovanými na príslušnom predaji boli ukončené, všetky platby vykonané v súvislosti s predajom boli vrátené a všetky práva na príslušné plavidlo alebo jeho časti boli vrátené lodiarskej spoločnosti.

Článok 9

Protiopatrenia – odopretie práva na naloženie a vyloženie

1. Ak príslušná lodiarska spoločnosť nezaplatí pokutu za stanovenie podhodnotenej ceny uloženú podľa článku 7, Komisia uloží protiopatrenia vo forme odopretia práva na naloženie a vyloženie plavidlám, ktoré postavila príslušná lodiarska spoločnosť.

Komisia poskytne členským štátom informácie, hneď ako vzniknú dôvody na protiopatrenia uvedené v prvom pododseku.

2. Rozhodnutie, ktorým sa ukladajú protiopatrenia, nadobúda účinnosť 30 dní po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a zruší sa po úplnom zaplatení pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny zo strany lodiarskej spoločnosti. Protiopatrenie sa vzťahuje na všetky plavidlá, na ktoré boli uzatvorené zmluvy v období štyroch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia. Každé plavidlo podlieha protiopatreniu po dobu štyroch rokov od jeho dodania. Takéto obdobia je možné skrátiť iba na základe výsledku medzinárodného postupu riešenia sporov týkajúceho sa uložených protiopatrení a v súlade s týmto výsledkom.

Plavidlá, ktorým bolo odopreté právo na naloženie a vyloženie, sa presne určia rozhodnutím, ktoré prijme Komisia a ktoré sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

3. Colné orgány členských štátov nevydajú povolenie na naloženie alebo vyloženie tým plavidlám, ktorým bolo odopreté právo na naloženie a vyloženie.

Článok 10

Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor zriadený nariadením (EÚ) 2016/1036. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 11

Overovacie návštevy

1. Komisia v prípadoch, keď to považuje za vhodné, vykonáva návštevy, počas ktorých posudzuje záznamy vývozcov, lodiarskych spoločností, obchodníkov, sprostredkovateľov, výrobcov, obchodných združení a organizácií, s cieľom overiť poskytnuté informácie o podhodnotených cenách a škodách. Ak nie je k dispozícii riadna a včasná odpoveď, Komisia môže určiť, že nevykoná overovaciu návštevu.

2. Komisia môže v prípade potreby vykonávať vyšetrovanie v tretích krajinách za predpokladu, že získa súhlas od príslušných firiem, oznámi to zástupcom vlády príslušnej krajiny a táto vláda nemá námietky proti tomuto vyšetrovaniu. Komisia čo najskôr po obdržaní súhlasu od príslušných firiem oznámi orgánom vývoznej krajiny mená a adresy firiem, ktoré majú byť navštívené, a dohodnuté termíny.

3. Príslušným firmám sa oznámi povaha informácií, ktoré sa majú overovať v priebehu overovacích návštev, a akékoľvek iné ďalšie informácie, ktoré je potrebné poskytnúť v priebehu týchto návštev, hoci to nebráni tomu, aby boli v priebehu overovania vzhľadom na získané informácie vznášané požiadavky na poskytnutie ďalších podrobností.

4. Pri vyšetrovaniach vykonávaných podľa odsekov 1, 2 a 3 Komisii pomáhajú úradníci tých členských štátov, ktoré o to požiadajú.

Článok 12

Odmietnutie spolupráce

1. V prípadoch, keď ktorákoľvek zainteresovaná strana v lehotách stanovených v tomto nariadení odmietne prístup k potrebným informáciám alebo ich iným spôsobom neposkytne, alebo významne bráni vyšetrovaniu, predbežné alebo konečné zistenia, kladné alebo záporné, môžu byť formulované na základe dostupných faktov.

Ak sa zistí, že ktorákoľvek zainteresovaná strana poskytla nesprávne alebo zavádzajúce informácie, na tieto informácie sa neprihliada a môžu sa využívať len dostupné fakty.

Zainteresovaným stranám sa oznámia dôsledky odmietnutia spolupráce.

2. Neposkytnutie počítačmi spracovanej odpovede sa nepovažuje za odmietnutie spolupráce za predpokladu, že zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede podľa požiadaviek by viedlo k neprimeranému dodatočnému zaťaženiu alebo k neprimeraným dodatočným nákladom.

3. Ak informácie, ktoré poskytla niektorá zainteresovaná strana, nie sú vo všetkých ohľadoch ideálne, prihliada sa napriek tomu na ne za predpokladu, že akékoľvek nedostatky nie sú takej povahy, aby spôsobili neprimerané ťažkosti pri smerovaní k primerane správnemu zisteniu, a že tieto informácie sú predložené vhodným spôsobom s dostatočným časovým predstihom a sú overiteľné a že táto strana konala podľa svojich najlepších schopností.

4. Ak dôkazy alebo informácie neboli uznané, poskytujúca strana je ihneď informovaná o dôvodoch takého postupu a dostane možnosť poskytnúť v určenej lehote ďalšie vysvetlenie. Ak sa vysvetlenie považuje za nedostatočné, dôvody pre odmietnutie týchto dôkazov alebo informácií sa zverejnia a uvedú sa medzi uverejnenými zisteniami.

5. Ak sú zistenia vrátane zistení týkajúcich sa bežnej hodnoty založené na ustanoveniach odseku 1 vrátane informácií poskytnutých v sťažnosti, tieto informácie sa v prakticky možnom rozsahu a pri riadnom zohľadnení lehôt vyšetrovania overia odkazom na informácie z iných nezávislých zdrojov, ktoré môžu byť k dispozícii, ako sú uverejnené cenníky, úradné štatistiky predaja a colných príjmov alebo informácie získané od ostatných zainteresovaných strán v priebehu vyšetrovania.

6. Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne, takže sa takýmto spôsobom zdržiavajú príslušné informácie, výsledok vyšetrovania môže byť pre túto stranu menej priaznivý, než keby spolupracovala.

Článok 13

Dôvernosť

1. Ak sa preukáže dostatočný dôvod, orgány zaobchádzajú s akýmikoľvek informáciami, ktoré sú svojou povahou dôverné (napríklad preto, že ich zverejnenie by prinieslo významnú konkurenčnú výhodu niektorému konkurentovi, alebo by malo významný nepriaznivý vplyv na osobu, ktorá tieto informácie poskytla, alebo na osobu, od ktorej osoba poskytujúca informácie tieto informácie získala), alebo ktoré poskytujú strany vyšetrovania na základe dôvernosti, ako s dôvernými informáciami.

2. Od zainteresovaných strán poskytujúcich dôverné informácie sa požaduje, aby poskytli ich súhrny, ktoré nie sú dôverné. Tieto súhrny sú spracované na dostatočnej úrovni podrobnosti, ktorá umožňuje primerané pochopenie podstaty informácií predkladaných dôverne. Za výnimočných okolností môžu takéto strany uviesť, že takéto informácie nie sú vhodné pre zaradenie do súhrnu. Za takýchto výnimočných okolností musí byť poskytnuté vyjadrenie o dôvodoch, prečo nie je možné vypracovať súhrn.

3. Ak existuje domnienka, že žiadosť o zachovanie dôvernosti nie je oprávnená, a ak poskytovateľ informácií nie je ochotný dať tieto informácie k dispozícii alebo povoliť ich zverejnenie v zovšeobecnenej forme alebo vo forme súhrnu, tieto informácie je možné zanedbať, pokiaľ nie je možné z vhodných zdrojov uspokojivo preukázať, že tieto informácie sú správne. Žiadosti o zachovanie dôvernosti nesmú byť svojvoľne zamietnuté.

4. Tento článok nebráni orgánom Únie zverejniť všeobecné informácie a najmä dôvody, na ktorých sa zakladajú rozhodnutia prijaté podľa tohto nariadenia, alebo zverejniť dôkazy, o ktoré sa orgány Únie opierajú, pokiaľ je potrebné vysvetliť tieto dôvody v priebehu súdneho konania. Pri takomto zverejnení sa zohľadní zákonný záujem príslušných strán na tom, aby ich obchodné tajomstvá neboli vyzradené.

5. Komisia a členské štáty ani ich úradníci nezverejnia bez osobitného súhlasu poskytovateľa žiadne informácie získané na základe tohto nariadenia, ak ich poskytovateľ požiadal o dôverné zaobchádzanie. Výmena informácií medzi Komisiou a členskými štátmi alebo akýchkoľvek interných dokumentov, ktoré vypracovali orgány Únie alebo členských štátov, sa nesmie zverejniť okrem prípadov, keď je to osobitne ustanovené v tomto nariadení.

6. Informácie prijaté podľa tohto nariadenia sa využívajú iba na ten účel, na ktorý boli vyžiadané.

Článok 14

Zverejnenie

1. Sťažovatelia, lodiarska spoločnosť, vývozca, kupujúci plavidla a ich zastupujúce združenia a zástupcovia vývoznej krajiny môžu požiadať o zverejnenie podrobností, ktoré predstavujú základ podstatných skutočností a okolností, na základe ktorých existuje úmysel odporúčať uloženie pokuty za stanovenie podhodnotenej ceny, alebo o ukončenie vyšetrovania alebo konania bez uloženia pokuty.

2. Žiadosti o konečné zverejnenie definované v odseku 1 sa adresujú písomne Komisii a prijímajú sa v lehotách, ktoré stanovila Komisia.

3. Konečné zverejnenie sa vykonáva písomnou formou. Zverejnenie sa vykoná čo najskôr a spravidla najmenej jeden mesiac pred konečným rozhodnutím, pričom sa musí riadne zohľadniť potreba chrániť dôverné informácie. Ak nie je Komisia schopná zverejniť určité skutočnosti alebo dôvody v tejto lehote, tieto sa zverejnia čo najskôr po uplynutí tejto lehoty.

Zverejnením informácií nie je dotknuté žiadne následné rozhodnutie, ktoré môže Komisia prijať, ale ak sa takéto rozhodnutie zakladá na odlišných skutočnostiach a dôvodoch, tieto sa zverejnia čo najskôr.

4. Pripomienky urobené po zverejnení sa zohľadnia iba vtedy, keď sú prijaté v lehote, ktorú stanoví Komisia v každom prípade, a ktorá je najmenej 10 dní, pričom sa riadne zohľadní naliehavosť veci.

Článok 15

Správa

Komisia vo svojej výročnej správe o uplatňovaní a vykonávaní opatrení na ochranu obchodu predloženej Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 23 nariadenia (EÚ) 2016/1036 uvedie informácie o vykonávaní tohto nariadenia.

Článok 16

Záverečné ustanovenia

1. Toto nariadenie nebráni uplatňovaniu:

a) žiadnych osobitných pravidiel ustanovených v dohodách uzatvorených medzi Úniou a tretími krajinami;

b) osobitných opatrení za predpokladu, že sa takéto opatrenie nevykonáva v rozpore so záväzkami podľa dohody o stavbe lodí.

2. Vyšetrovanie podľa tohto nariadenia sa nesmie vykonávať a nesmú sa ukladať alebo zachovávať opatrenia, keď by takéto opatrenia boli v rozpore so záväzkami Únie vyplývajúcimi z dohody o stavbe lodí alebo akejkoľvek inej príslušnej medzinárodnej dohody.

Toto nariadenie nebráni Únii v plnení jej záväzkov vyplývajúcich z ustanovení dohody o stavbe lodí týkajúcich sa riešenia sporov.

Článok 17

Zrušovacie ustanovenie

Nariadenie (ES) č. 385/96 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II.

Článok 18

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o stavbe lodí (7).

Neuplatňuje sa na plavidlá, na ktoré boli uzatvorené zmluvy pred dňom nadobudnutia platnosti dohody o stavbe lodí, okrem plavidiel, na ktoré boli uzatvorené zmluvy po 21. decembri 1994, a ktoré boli dodané viac než päť rokov odo dňa uzatvorenia zmluvy. Takéto plavidlá podliehajú tomuto nariadeniu, pokiaľ lodiarska spoločnosť nepreukáže, že predĺžený termín dodania bol spôsobený bežnými komerčnými dôvodmi a nie snahou o vyhnutie sa uplatneniu tohto nariadenia.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Štrasburgu 8. júna 2016 Za Európsky parlament predseda M. SCHULZ Za Radu predseda A.G. KOENDERS

(1) Pozícia Európskeho parlamentu zo 7. júla 2015 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 15. januára 2016.

(2) Nariadenie Rady (ES) č. 385/96 z 29. januára 1996 o ochrane proti stanovovaniu podhodnotených cien plavidiel (Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 21).

(3) Pozri prílohu I.

(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (pozri stranu 21 tohto úradného vestníka).

(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 33).

(7) Dátum nadobudnutia platnosti dohody o stavbe lodí bude uverejnený v sérii L Úradného vestníka Európskej únie.