Úradný vestník L 185 , 15/07/2002 S. 0001 - 0078



Usmernenie Európskej centrálnej banky zo 7. marca 2002, ktoré mení a dopĺňa usmernenie ECB/2000/7 o nástrojoch menovej politiky a postupoch Eurosystému (ECB/2002/2) (2002/553/ES) RIADIACA RADA EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva (ďalej v texte sa uvádza ako "Zmluva"), a najmä na prvú zarážku článku 105 odsek 2, so zreteľom na články 12.1 a 14.3 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej v texte sa uvádza ako "Štatút") v spojení s prvou zarážkou článku 3.1, článku 18.2 a prvým odsekom článku 20, keďže: (1) Jednotná menová politika vyžaduje definíciu nástrojov a postupov, ktoré má používať Eurosystém pozostávajúci z národných centrálnych bánk (NCB) členských štátov, ktoré prijali euro v súlade so Zmluvou (ďalej v texte sa uvádzajú ako "zúčastnené členské štáty") a Európskej centrálnej banky (ECB), aby sa taká politika vykonávala jednotne vo všetkých zúčastnených členských štátoch. (2) Ďalšie vypracovanie definície a vykonávanie jednotnej menovej politiky v eurozóne sa musí riadne posúdiť. (3) ECB má právomoc zaviesť potrebné usmernenia pre nástroje a postupy, ktoré sa majú používať pri vykonávaní jednotnej menovej politiky, a NCB majú povinnosť konať v súlade s takými usmerneniami. (4) V súlade s článkami 12.1 a 14.3 Štatútu usmernenia ECB tvoria neoddeliteľnú súčasť práva spoločenstva, PRIJALA TOTO USMERNENIE: Článok 1 Zásady, nástroje, postupy a kritériá pre vykonávanie jednotnej menovej politiky Príloha tohto usmernenia (Jednotná menová politika v eurozóne - všeobecná dokumentácia o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému) nahradí prílohu I usmernenia ECB/2000/7 z 31. augusta 2000 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému [1] (Jednotná menová politika v etape 3 - všeobecná dokumentácia o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému). Článok 2 Overovanie NCB odošlú ECB podrobnosti o textoch a spôsoboch, pomocou ktorých zamýšľajú splniť toto usmernenie najneskôr do 25. apríla 2002. Článok 3 Záverečné ustanovenia 1. Toto usmernenie je adresované NCB zúčastnených členských štátov. 2. Toto usmernenie nadobúda účinnosť 7. júla 2002. 3. Toto usmernenie bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Vo Frankfurte nad Mohanom 7. marca 2002 V mene Riadiacej rady ECB predseda Willem F. Duisenberg [1] Ú. v. ES L 310, 11.12.2000, s. 1. -------------------------------------------------- PRÍLOHA JEDNOTNÁ MENOVÁ POLITIKA V EUROZÓNE Všeobecná dokumentácia o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému Apríl 2002 OBSAH Úvod 1. Prehľad rámca menovej politiky 1.1. Európsky systém centrálnych bánk 1.2. Ciele Eurosystému 1.3. Nástroje menovej politiky Eurosystému 1.3.1. Operácie na voľnom trhu 1.3.2. Trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk 1.3.3. Povinné minimálne rezervy 1.4. Zmluvné strany 1.5. Podkladové aktíva 1.6. Zmeny rámca menovej politiky 2. Akceptovateľné zmluvné strany 2.1. Všeobecné kritériá akceptovateľnosti 2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné obchody 2.3. Sankcie v prípade nedodržania záväzkov zmluvnej strany 2.4. Pozastavenie alebo vylúčenie na základe obozretnosti 3. Operácie na voľnom trhu 3.1. Reverzné obchody 3.1.1. Všeobecné úvahy 3.1.2. Hlavné refinančné operácie 3.1.3. Refinančné obchody na dlhšie obdobie 3.1.4. Dolaďovacie reverzné obchody 3.1.5. Štrukturálne reverzné operácie 3.2. Priame obchody 3.3. Emisia dlhopisov ECB 3.4. Devízové swapy 3.5. Prijímanie termínovaných vkladov 4. Trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk 4.1. Jednodňové refinančné operácie 4.2. Jednodňové sterilizačné operácie 5. Postupy 5.1. Tendre 5.1.1. Všeobecné úvahy 5.1.2. Aukčný kalendár 5.1.3. Oznámenie o aukcii 5.1.4. Príprava zmluvných strán a predkladanie ponúk 5.1.5. Postupy umiestňovania 5.1.6. Oznámenie o výsledkoch tendra 5.2. Postupy dvojstranných obchodov 5.3. Zúčtovacie postupy 5.3.1. Všeobecné úvahy 5.3.2. Zúčtovanie obchodov na voľnom trhu 5.3.3. Postupy na konci dňa 6. Akceptovateľné aktíva 6.1. Všeobecné úvahy 6.2. Aktíva prvého stupňa 6.3. Aktíva druhého stupňa 6.4. Opatrenia na kontrolu rizika 6.4.1. Počiatočné zrážky 6.4.2. Opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva prvého stupňa 6.4.3. Opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva druhého stupňa 6.5. Zásady oceňovania podkladových aktív 6.6. Cezhraničné používanie akceptovateľných aktív 6.6.1. Model korešpondenčnej centrálnej banky 6.6.2. Cezhraničné prepojenia 7. Povinné minimálne rezervy 7.1. Všeobecné úvahy 7.2. Inštitúcie, ktoré tvoria povinné minimálne rezervy 7.3. Určovanie povinných minimálnych rezerv 7.4. Stav na účte peňažných rezerv 7.5. Vykazovanie a overovanie základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv 7.6. Neplnenie povinných minimálnych rezerv 1.Príklady operácií a postupov menovej politiky 2.Slovník termínov 3.Výber zmluvných strán pre devízové intervenčné operácie a devízové swapy na účely menovej politiky 4.Rámec výkazníctva na účely menovej a bankovej štatistiky Európskej centrálnej banky 5. Internetové stránky Eurosystému 6. Postupy a sankcie uplatňované v prípade neplnenia povinností zmluvných strán 1. Bežný časový rámec operačných krokov pre štandardné tendre 2. Bežný časový rámec operačných krokov pre rýchle tendre 3. Model korešpondenčnej centrálnej banky 4. Prepojenia medzi systémami zúčtovania cenných papierov 1. Operácie menovej politiky Eurosystému 2. Obvyklé dni uzatvárania obchodov pre hlavné refinančné operácie a refinančné operácie na dlhšie obdobie 3. Obvyklé zúčtovacie dni operácií Eurosystému na voľnom trhu 4. Akceptovateľné aktíva pre operácie menovej politiky Eurosystému 1. Emisia dlhopisov ECB 2. Devízové swapy 3. Operačné kroky tendrov 4. Umiestnenie pri tendroch s pevne stanovenou úrokovou sadzbou 5. Umiestnenie pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách 6. Umiestnenie pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou pre devízové swapy 7. Opatrenia na kontrolu rizika 8. Úrovne zrážok pri oceňovaní uplatňované na akceptovateľné aktíva prvého stupňa 9. Výpočet počiatočných zrážok a zrážok pri oceňovaní 10. Úrovne zrážok pri oceňovaní uplatňované na akceptovateľné aktíva druhého stupňa 11. Základňa pre výpočet a výška sadzby povinných minimálnych rezerv 12. Výpočet úročenia povinných minimálnych rezerv Skratky MKCB | Model korešpondenčnej centrálnej banky | SEČ | stredoeurópsky čas | ÚI | úverové inštitúcie | CDCP | centrálny depozitár cenných papierov | DPP | dodanie oproti platbe | ES | Európske spoločenstvo | ECB | Európska centrálna banka | EHP | Európsky hospodársky priestor | EHS | Európske hospodárske spoločenstvo | PME | platobný mechanizmus ECB | ESCB | Európsky systém centrálnych bánk | EÚ | Európska únia | FOP | (free of payment), bez ohľadu na platbu | FRN | (floating-rate note), dlhopis s pohyblivou sadzbou | IDC | (intraday credit), vnútrodenný úver | ISIN | (International Securities Identification Number) medzinárodné identifikačné číslo cenných papierov | MMF | (Money Market Fund) fond peňažného trhu | MMP | (Money market paper) cenný papier peňažného trhu | MÚ | menová únia | MÚČŠ | menová únia členských štátov | NCB | národná centrálna banka | ZS | zvyšok sveta | RTGS | (real-time gross settlement) hrubé zúčtovanie v reálnom čase | SSS | (securities settlement system) systém zúčtovania cenných papierov | Strip | (Separate trading of interest and principal) oddelené obchodovanie s kupónom a nominálom | TARGET | (Trans-European automated real-time gross settlement express transfer system) systém platobného styku, ktorý umožňuje uskutočňovať medzibankové prevody veľkých objemov finančných prostriedkov v rámci EÚ v priebehu niekoľkých minút | UCITS | (Undertaking for collective investment in transferable securities) Podnik pre kolektívne investovanie do prevoditeľných cenných papierov | Úvod Tento dokument predstavuje operačný rámec, ktorý si zvolil Eurosystém [1] pre jednotnú menovú politiku v eurozóne. Dokument, ktorý tvorí súčasť právneho rámca Eurosystému pre nástroje a postupy menovej politiky, je určený na to, aby slúžil ako "všeobecná dokumentácia" o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému, ktorá sa zameriava najmä na to, aby poskytovala zmluvným stranám informácie, ktoré potrebujú v súvislosti s rámcom menovej politiky Eurosystému. Všeobecná dokumentácia sama o sebe neprepožičiava zmluvným stranám práva ani im neukladá povinnosti. Právny vzťah medzi Eurosystémom a jeho zmluvnými stranami je ustanovený v príslušných zmluvných alebo regulačných dojednaniach. Dokument je rozdelený do siedmich kapitol. Kapitola 1 poskytuje prehľad operačného rámca pre menovú politiku Eurosystému. V kapitole 2 sú špecifikované kritériá akceptovateľnosti pre zmluvné strany, ktoré sa zúčastňujú na operáciách menovej politiky Eurosystému. Kapitola 3 opisuje operácie na voľnom trhu, zatiaľ čo kapitola 4 predstavuje trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk dostupné zmluvným stranám. Kapitola 5 špecifikuje postupy uplatňované pri vykonávaní operácií menovej politiky. V kapitole 6 sú definované kritériá akceptovateľnosti pre podkladové aktíva v operáciách menovej politiky. Kapitola 7 predstavuje systém minimálnych rezerv Eurosystému. Prílohy obsahujú príklady operácií menovej politiky, slovník termínov, kritériá pre výber zmluvných strán devízových intervenčných operácií Eurosystému, prezentáciu rámca výkazníctva pre menovú a bankovú štatistiku Európskej centrálnej banky, zoznam internetových stránok Eurosystému a popis postupov a sankcií, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nesplnenia povinností zmluvných strán. KAPITOLA 1 1. PREHĽAD RÁMCA MENOVEJ POLITIKY 1.1. Európsky systém centrálnych bánk Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) pozostáva z Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov [2] Európskej únie (EÚ). Aktivity ESCB sú vykonávané v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva (Zmluva) a Štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (Štatút ESCB). ESCB riadia rozhodovacie orgány ECB. V tejto súvislosti Riadiaca Rada ECB zodpovedá za formuláciu menovej politiky, zatiaľ čo Výkonná Rada je splnomocnená vykonávať menovú politiku podľa rozhodnutí a usmernení Riadiacej rady. Pokiaľ to ECB považuje za možné a vhodné, a na účel zabezpečenia prevádzkovej efektívnosti, obracia sa na národné centrálne banky [3], aby vykonávali operácie, ktoré tvoria súčasť úloh Eurosystému. Operácie menovej politiky Eurosystému sú vykonávané vo všetkých členských štátoch [4] podľa jednotných náležitostí a podmienok. 1.2. Ciele Eurosystému Hlavným cieľom Eurosystému je udržiavať cenovú stabilitu tak, ako to definuje článok 105 Zmluvy. Bez toho, aby bol dotknutý hlavný cieľ cenovej stability, Eurosystém musí podporovať všeobecné hospodárske politiky v Európskom spoločenstve. Pri sledovaní svojich cieľov Eurosystém musí konať v súlade so zásadou ekonomiky voľného trhu s voľnou súťažou, pričom uprednostňuje efektívne umiestňovanie zdrojov. 1.3. Nástroje menovej politiky Eurosystému Aby Eurosystém dosiahol svoje ciele, má k dispozícii súbor nástrojov menovej politiky; Eurosystém uskutočňuje operácie na voľnom trhu, poskytuje trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk a vyžaduje, aby úverové inštitúcie tvorili povinné minimálne rezervy na účtoch v Eurosystéme. 1.3.1. Operácie na voľnom trhu Operácie na voľnom trhu hrajú dôležitú úlohu v menovej politike Eurosystému na účely stanovovania úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizácie postavenia menovej politiky. Eurosystém má k dispozícii päť typov nástrojov pre uskutočňovanie obchodov na voľnom trhu. Najdôležitejším nástrojom sú reverzné obchody (uplatniteľné na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo úverov zabezpečených cennými papiermi). Eurosystém tiež môže využívať priame transakcie, emisiu dlhopisov, devízové swapy a príjem vkladov. Operácie na voľnom trhu iniciuje ECB, ktorá tiež rozhoduje o nástroji, ktorý sa má použiť a náležitostiach a podmienkach pre ich vykonanie. Môžu sa vykonávať na základe štandardných tendrov, rýchlych tendrov alebo dvojstranných obchodov [5]. So zreteľom na ich ciele, pravidelnosť a postupy, operácie Eurosystému na voľnom trhu možno rozdeliť do týchto štyroch kategórií (pozri tiež tabuľku 1): - Hlavné refinančné operácie sú pravidelné reverzné obchody na dodanie likvidity do bankového sektora, s týždennou periodicitou a obvykle s dvojtýždennou splatnosťou. Tieto operácie vykonávajú národné centrálne banky na základe štandardných tendrov. Hlavné refinančné operácie hrajú kľúčovú úlohu v dosahovaní cieľov obchodov na voľnom trhu Eurosystému a poskytujú prevažnú časť refinancovania finančnému sektoru. - Refinančné operácie na dlhšie obdobie sú REPO obchody na dodávanie likvidity do bankového sektora. Uskutočňujú sa mesačne a majú trojmesačnú splatnosť. Tieto operácie sa zameriavajú na to, aby poskytovali zmluvným stranám dodatočné dlhodobejšie refinancovanie a vykonávajú ich národné centrálne banky na základe štandardných tendrov. V týchto obchodoch sa Eurosystém spravidla nezameriava na to, aby vysielal signály trhu, a preto obvykle koná ako prijímateľ sadzieb. - Dolaďovacie obchody sa vykonávajú účelovo s cieľom riadiť likviditu na trhu a regulovať úrokové sadzby, najmä aby sa vyladili účinky nečakaných výkyvov likvidity na trhu. Dolaďovacie obchody sa vykonávajú predovšetkým ako reverzné obchody, ale môžu mať tiež formu priamych transakcií, devízových swapov a inkasa viazaných vkladov. Nástroje a postupy uplatňované pri uskutočňovaní dolaďovacích obchodov sa prispôsobujú typom transakcií a špecifickým cieľom sledovaným v týchto obchodoch. Dolaďovacie obchody obvykle uskutočňujú národné centrálne banky prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstrannými obchodmi. Riadiaca Rada rozhodne o tom, či za výnimočných okolností môže dolaďovacie obchody uskutočniť samotná ECB. - Eurosystém môže okrem toho vykonávať štrukturálne operácie, a to prostredníctvom emisie dlhopisov, reverzných obchodov a priamych obchodov. Tieto operácie sa vykonávajú vždy, keď chce ECB upravovať štrukturálne postavenie Eurosystému voči finančnému sektoru (pravidelne alebo nepravidelne). Štrukturálne operácie vo forme reverzných obchodov a emitovanie dlhových nástrojov vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Štrukturálne operácie vo forme priamych transakcií sa vykonávajú prostredníctvom individuálnych obchodov. 1.3.2. Trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk Trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk sa zameriavajú na dodávanie a stiahnutie likvidity z jedného dňa na druhý, signalizujú všeobecné stanovisko menovej politiky a ohraničujú jednodňové úrokové sadzby. Akceptovateľné zmluvné strany majú k dispozícii dva druhy trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk z vlastnej iniciatívy, ak splnia určité operatívne prístupové podmienky (pozri tiež tabuľku 1): - zmluvné strany môžu využívať jednodňové refinančné operácie, aby získali jednodňovú likviditu od národných centrálnych bánk proti založeniu akceptovateľných cenných papierov. Za normálnych okolností nie sú žiadne úverové limity alebo iné obmedzenia prístupu zmluvných strán k obchodu okrem požiadavky predložiť dostatočné podkladové aktíva. Úroková sadzba z jednodňového refinančného obchodu obvykle stanovuje hornú hranicu pre jednodňovú trhovú úrokovú sadzbu, - zmluvné strany môžu využívať jednodňové sterilizačné operácie na uloženie nadbytočnej likvidity v národných centrálnych bankách(cez noc). Za normálnych okolností nie sú žiadne úverové limity alebo iné obmedzenia prístupu zmluvných strán k obchodu. Úroková miera z jednodňového sterilizačného obchodu obvykle stanovuje dolnú hranicu pre jednodňovú trhovú úrokovú sadzbu. Národné centrálne banky riadia tieto trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk decentralizovaným spôsobom. 1.3.3. Povinné minimálne rezervy Systém minimálnych rezerv Eurosystému sa uplatňuje na úverové inštitúcie v eurozóne a sleduje predovšetkým ciele stabilizovania úrokových sadzieb na peňažnom trhu a vytvárania (alebo rozširovania) nedostatku štrukturálnej likvidity. Výška určených povinných minimálnych rezerv každej inštitúcie sa stanovuje v súvislosti s prvkami jej súvahy. Aby sa dosiahol cieľ stabilizácie úrokových sadzieb, systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému umožňuje inštitúciám využívať priemerovanie. Splnenie určenej výšky rezerv sa stanovuje na základe priemerných denných rezerv inštitúcie počas mesačnej udržiavacej periódy. Požadované rezervy inštitúcie sú úročené sadzbou hlavných refinančných obchodov Eurosystému. 1.4. Zmluvné strany Rámec menovej politiky Eurosystému je formulovaný so zámerom zabezpečiť účasť širokého okruhu zmluvných strán. Inštitúcie, ktoré podľa článku 19.1. Štatútu ECB musia tvoriť povinné minimálne rezervy, môžu pristupovať k trvalým zdrojom uľahčujúcim platobný styk a môžu sa zúčastňovať na obchodoch na voľnom trhu založených na štandardných tendroch. Eurosystém môže vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na dolaďovacích obchodoch. Pre priame transakcie sa a priori neukladajú žiadne obmedzenia na okruh zmluvných strán. Pre devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky sa využívajú aktívni hráči na devízovom trhu. Súbor zmluvných strán pre tieto operácie sa obmedzuje na tie inštitúcie vybrané pre devízové intervenčné operácie Eurosystému, ktoré sa nachádzajú v eurozóne. 1.5. Podkladové aktíva Podľa článku 18.1 Štatútu ESCB sa všetky úverové operácie Eurosystému (napr. operácie dodávajúce likviditu do bankového systému) musia zakladať na primeranej zábezpeke. Eurosystém akceptuje širokú škálu aktív ako základ pre svoje operácie. Na interné účely Eurosystému sa rozlišujú dve kategórie akceptovateľných aktív: aktíva prvého stupňa "tier 1" a aktíva druhého stupňa "tier 2". Aktíva prvého stupňa "tier 1" pozostávajú z obchodovateľných dlhových nástrojov spĺňajúcich jednotné kritériá akceptovateľnosti pre eurozónu špecifikované ECB. Aktíva druhého stupňa "tier 2" pozostávajú z dodatočných aktív, obchodovateľných a neobchodovateľných, ktoré sú mimoriadne dôležité pre národné finančné trhy a bankové systémy a pre ktoré stanovujú kritériá akceptovateľnosti národné centrálne banky podľa schválenia ECB. Medzi týmito dvoma stupňami sa nerobí žiadny rozdiel, pokiaľ ide o kvalitu aktív a ich akceptovateľnosť pre rôzne typy operácií menovej politiky Eurosystému (s výnimkou toho, že Eurosystém obvykle nepoužíva aktíva druhého stupňa "tier 2" v priamych transakciách). Oprávnené aktíva sa môžu používať na cezhraničnej báze prostredníctvom modelu korešpondenčnej centrálnej banky (MKCB) alebo prostredníctvom akceptovateľných prepojení medzi systémami zúčtovania cenných papierov (SZCP) EÚ na zabezpečenie všetkých typov úverov Eurosystému [6]. Všetky aktíva akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystému sa tiež môžu používať ako podkladové aktíva pre vnútrodenný úver. 1.6. Zmeny rámca menovej politiky Riadiaca Rada ECB môže kedykoľvek meniť nástroje, podmienky, kritériá a postupy pre vykonávanie operácií menovej politiky Eurosystému. TABUĽKA 1 Operácie menovej politiky Eurosystému Nástroje menovej politiky | Typy transakcií | Splatnosť | Periodicita | Postup | Dodanie likvidity | Stiahnutie likvidity | Operácie na voľnom trhu Hlavné refinančné operácie | Reverzné obchody | — | Dva týždne | Týždenná | Štandardné tendre | Refinančné operácie na dlhšie obdobie | Reverzné obchody | — | Tri mesiace | Mesačná | Štandardné tendre | Dolaďovacie obchody | Reverzné obchodyDevízové swapy | Devízové swapyInkaso termíno-vaných vkladovReverzné obchody | Neštandardizo-vaná | Nepravi-delná | Rýchle tendreDvojstranné obchody | Priame nákupy | Priame predaje | — | Nepravidelná | Dvojstranné obchody | Štrukturál-ne operácie | Reverzné obchody | Emisia dlhopisov | Štandardizova-ná/Neštandardizovaná | Pravidelná a nepravi-delná | Štandardné tendre | Priame nákupy | Priame predaje | — | Nepravi-delná | Dvojstran-né obchody | Trvalé zdroje uľahčujúce platobný styk Jednodňové refinančné | Reverzné obchody | — | Jednodňová | Prístup podľa rozhodnutia zmluvných strán | Jednodňové sterilizačné operácie | — | Depozity | Jednodňová | Prístup podľa rozhodnutia zmluvných strán | KAPITOLA 2 2. AKCEPTOVATEĽNÉ ZMLUVNÉ STRANY 2.1. Všeobecné kritériá akceptovateľnosti Zmluvné strany operácií menovej politiky Eurosystému musia spĺňať určité kritériá akceptovateľnosti [7]. Tieto kritériá sú definované s cieľom poskytnutia prístupu k operáciám menovej politiky Eurosystému širokej škále inštitúcií, zlepšenia rovnakého zaobchádzania s inštitúciami v eurozóne a zabezpečenia toho, aby zmluvné strany spĺňali určité prevádzkové požiadavky a požiadavky obozretnosti. - iba inštitúcie podliehajúce systému minimálnych rezerv Eurosystému podľa článku 19.1 Štatútu ESCB sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami. Inštitúcie, ktoré majú výnimku zo svojich povinností podľa systému minimálnych rezerv Eurosystému (pozri oddiel 7.2) nie sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami trvalých facilít Eurosystému a obchodov na voľnom trhu; - zmluvné strany musia byť finančne zdravé. Mali by podliehať prinajmenšom jednej forme harmonizovaného dohľadu EÚ/EHP vykonávaného národnými orgánmi dohľadu [8]. Finančne zdravé inštitúcie podliehajúce harmonizovanému národnému dohľadu porovnateľnej úrovne však môžu byť tiež akceptované ako zmluvné strany, napríklad pobočky inštitúcií založené v európskom priestore, ktoré majú ústredie mimo Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP); - zmluvné strany musia spĺňať všetky prevádzkové kritériá špecifikované v príslušných zmluvných alebo regulačných úpravách uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, aby zabezpečovali efektívne uskutočňovanie operácií menovej politiky Eurosystému. Tieto všeobecné kritériá akceptovateľnosti sú jednotné v celej eurozóne. Inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti, môžu: - pristupovať k trvalým zdrojom uľahčujúcim platobný styk Eurosystému a - zúčastňovať sa na operáciách Eurosystému na voľnom trhu založených na štandardných tendroch. Inštitúcia môže pristúpiť k trvalým zdrojom uľahčujúcim platobný styk Eurosystému a operáciám na voľnom trhu založeným na štandardných tendroch iba prostredníctvom národnej centrálnej banky štátu, v ktorom je založená. Ak má inštitúcia organizačné zložky (ústredie a pobočky) vo viac ako jednom členskom štáte, každá organizačná zložka má prístup k týmto operáciám prostredníctvom národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom je umiestnená, napriek skutočnosti, že ponuky inštitúcie do tendra môže predkladať iba jedna organizačná zložka (buď ústredie alebo určená pobočka) v každom členskom štáte. 2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné obchody Na okruh zmluvných strán pri priamych obchodoch sa a priori nekladú žiadne obmedzenia. Pri devízových swapoch uskutočňovaných na účely menovej politiky musia byť zmluvné strany schopné efektívne vykonávať veľkoobjemové devízové operácie za všetkých trhových podmienok. Okruh zmluvných strán devízových swapov zodpovedá zmluvným stranám situovaným v eurozóne, ktoré boli vybrané pre devízové intervenčné operácie Eurosystému. Kritériá a postupy uplatňované pre výber zmluvných strán devízových intervenčných obchodov sú uvedené v prílohe 3. Pre iné operácie založené na rýchlych tendroch a dvojstranných obchodoch (dolaďovacie reverzné obchody a príjem termínovaných vkladov) každá národná banka vyberá okruh zmluvných strán z inštitúcií založených v jej členskom štáte, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán. V tejto súvislosti je činnosť na peňažnom trhu najdôležitejším kritériom výberu. K iným kritériám, ktoré by sa mohli brať do úvahy, patrí napríklad efektívnosť obchodovania a ponukový potenciál. V rýchlych tendroch a dvojstranných obchodoch národné centrálne banky obchodujú výlučne s zmluvnými stranami, ktoré sú zaradené do ich príslušného súboru dolaďovacích zmluvných strán. Ak z prevádzkových dôvodov národná centrálna banka nemôže v každej operácii obchodovať so všetkými jej dolaďovacími zmluvnými stranami, výber zmluvných strán v tomto členskom štáte bude založený na rotačnom pláne, aby bol zabezpečený spravodlivý prístup. Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže dolaďovacie dvojstranné obchody vykonávať samotná ECB. Ak by ECB vykonávala dvojstranné obchody, výber zmluvných strán by v takých prípadoch ECB robila podľa rotačného plánu medzi tými zmluvnými stranami v eurozóne, ktoré spĺňajú podmienky pre rýchle tendre a dvojstranné obchody, aby tak zabezpečila spravodlivý prístup. 2.3. Sankcie v prípade nedodržania záväzkov zmluvnej strany ECB uloží sankcie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998 týkajúcim sa právomoci ECB ukladať sankcie, nariadením ECB z 23. septembra 1999 o právomoci ECB ukladať sankcie (ECB/1999/4), nariadením Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998 o uplatňovaní minimálnych rezerv zo strany ECB a nariadením ECB z 1. decembra 1998 o uplatňovaní minimálnych rezerv (ECB/1998/15), inštitúciám, ktoré nespĺňajú povinnosti vyplývajúce z nariadení a rozhodnutí ECB týkajúcich sa uplatňovania povinných minimálnych rezerv. Príslušné sankcie a procedurálne pravidlá pre ich uplatňovanie sú špecifikované v uvedených nariadeniach. Okrem toho, v prípade závažných porušení povinnosti tvorby minimálnych rezerv môže Eurosystém pozastaviť účasť zmluvných strán v operáciách na voľnom trhu. V súlade s ustanoveniami v zmluvných alebo regulačných dojednaniach, ktoré uplatňuje príslušná národná banka (alebo ECB) Eurosystém uloží zmluvným stranám finančné pokuty alebo im pozastaví účasť v operáciách na voľnom trhu, ak zmluvné strany neplnia svoje povinnosti podľa zmluvných alebo regulačných dojednaní uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, ako sú stanovené nižšie. Týka sa to prípadov porušenia pravidiel tendrov (ak zmluvná strana nie je schopná previesť dostatočnú čiastku hlavných cenných papierov na vyrovnanie likvidity, ktorá jej bola určená v operácii na dodanie likvidity, alebo ak nie je schopná dodať dostatočnú hotovosť na vyrovnanie čiastky, ktorá jej bola určená v operácii na stiahnutie likvidity) a pravidiel dvojstranných obchodov (ak zmluvná strana nie je schopná dodať dostatočnú čiastku akceptovateľných podkladových aktív, alebo ak nie je schopná dodať dostatočnú čiastku hotovosti na vyrovnanie čiastky dohodnutej v dvojstranných obchodoch). Uplatňuje sa to tiež na prípady, v ktorých zmluvná strana nedodrží pravidlá pre používanie podkladových aktív (ak zmluvná strana používa aktíva, ktoré sú, alebo ktoré sa stali neakceptovateľnými alebo aktíva, ktoré zmluvná strana nesmie používať, napríklad vzhľadom k úzkym väzbám medzi emitentom/ručiteľom a zmluvnou stranou alebo vzhľadom k identite emitenta/ručiteľa a vzhľadom k nedodržaniu náležitostí postupov na konci dňa a prístupových podmienok pre jednodňové refinančné operácie (ak zmluvná strana, ktorá má negatívny zostatok na zúčtovacom účte na konci dňa nesplní prístupové podmienky pre jednodňové refinančné operácie). Okrem toho, opatrenie spojené s pozastavením, ktoré má byť prijaté voči nedodržujúcej strane, sa môže uplatňovať na pobočky tých istých inštitúcií umiestnené v členských štátoch. Ak sa toto vyžaduje ako výnimočné opatrenie vzhľadom na závažnosť prípadu nedodržania, dôkazom čoho je napríklad jeho výskyt alebo trvanie, zmluvná strana môže mať na určitý časový úsek pozastavenú účasť vo všetkých budúcich operáciách menovej politiky. Finančné pokuty ukladané národnými bankami v prípade nedodržania v súvislosti s porušením pravidiel týkajúcich sa tendrov, dvojstranných obchodov, podkladových aktív, náležitostí postupov na konci dňa alebo prístupových podmienok k jednodňovým refinančným obchodom sa vypočítavajú podľa vopred stanovenej sankčnej sadzby (tak ako je stanovená v prílohe 6). 2.4. Pozastavenie alebo vylúčenie na základe obozretnosti V súlade s ustanoveniami v zmluvných alebo regulačných ustanoveniach uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) Eurosystém môže na základe obozretnosti pozastaviť alebo vylúčiť prístup zmluvných strán k nástrojom menovej politiky. Okrem toho, pozastavenie alebo vylúčenie zmluvných strán môže byť dojednané v niektorých prípadoch spadajúcich pod pojem "nesplnenie povinnosti" zmluvnej strany tak, ako je definovaný v zmluvných alebo regulačných dojednaniach uplatňovaných národnými centrálnymi bankami. KAPITOLA 3 3. OPERÁCIE NA VOĽNOM TRHU Operácie na voľnom trhu hrajú dôležitú úlohu v menovej politike Eurosystému pri sledovaní cieľov stanovovania úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizácie zámerov menovej politiky. Podľa pravidelnosti a postupov sa operácie Eurosystému na voľnom trhu môžu rozdeliť do štyroch kategórií: hlavné refinančné operácie, refinančné operácie na dlhšie obdobie, dolaďovacie operácie a štrukturálne operácie. Pokiaľ ide o použité nástroje, reverzné obchody sú hlavným nástrojom Eurosystému na voľnom trhu, ktorý sa môže využívať vo všetkých štyroch kategóriách operácií, zatiaľ čo dlhopisy sa môžu používať pre štrukturálne operácie na stiahnutie prebytočnej likvidity. Okrem toho má Eurosystém k dispozícii tri ďalšie nástroje na výkon dolaďovacích obchodov: priame obchody, devízové swapy a príjem termínovaných vkladov. V nasledujúcich oddieloch sú podrobne uvedené jednotlivé charakteristiky rôznych typov operácií na voľnom trhu, ktoré využíva Eurosystém. 3.1. Reverzné obchody 3.1.1. Všeobecné úvahy a) Typ nástroja Reverzné obchody sa týkajú obchodov, v ktorých Eurosystém kupuje alebo predáva akceptovateľné aktíva na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo uskutočňuje úverové operácie so zabezpečovacím prevodom akceptovateľných cenných papierov. Reverzné obchody sa používajú pre hlavné refinančné obchody a refinančné obchody na dlhšie obdobie. Okrem toho môže Eurosystém využívať reverzné obchody pre štrukturálne a dolaďovacie operácie. b) Právny charakter Národné centrálne banky môžu vykonávať reverzné obchody buď vo forme dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastníctvo aktíva je prevedené na veriteľa, pričom strany sa dohodnú na obrátení transakcie prostredníctvom opätovného prevedenia aktíva na dlžníka v nejakom budúcom termíne) alebo ako poskytnutie úverov so zabezpečovacím prevodom cenných papierov (to znamená, že je stanovený vymáhateľný nárok na aktíva, ale, za predpokladu splnenia dlhovej povinnosti, vlastníctvo aktíva si zachováva dlžník). Ďalšie ustanovenia pre reverzné obchody založené na dohodách o spätnom odkúpení sú špecifikované v zmluvných dohodách uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB). Dohody pre reverzné obchody založené na pôžičkách zabezpečených cennými papiermi berú do úvahy rôzne postupy a pravidlá na zabezpečenie a následnú realizáciu príslušného nároku v zábezpeke (napr. zástava), ktoré sa uplatňujú v rôznych typoch jurisdikcií. c) Úrokové podmienky Rozdiel medzi obstarávacou cenou a cenou pri spätnom odkúpení v dohode o spätnom odkúpení zodpovedá úroku splatnému z peňažnej čiastky vypožičanej alebo požičanej počas splatnosti operácie, to znamená cena pri spätnom odkúpení zahrnuje príslušný úrok, ktorý má byť vyplatený. Úroková sadzba z reverzného obchodu vo forme kolateralizovaného úveru je stanovená prostredníctvom uplatnenia špecifikovanej úrokovej sadzby z čiastky úveru počas splatnosti operácie. Na reverzné obchody na voľnom trhu Eurosystému sa uplatňuje jednoduchá úroková sadzba so stanoveným počtom dní pre kalkuláciu úrokových sadzieb "skutočný počet dní/360". 3.1.2. Hlavné refinančné operácie Hlavné refinančné operácie sú najdôležitejšie operácie na voľnom trhu uskutočňované Eurosystémom, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri sledovaní cieľov riadenia úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizácie zámerov menovej politiky. Zabezpečujú tiež prevažnú časť refinancovania pre finančný sektor. Charakteristické znaky hlavných refinančných obchodov je možné zhrnúť takto: - sú to operácie, ktoré dodávajú likviditu, - vykonávajú sa pravidelne každý týždeň [9], - obvykle majú dvojtýždňovú splatnosť [10] [11], - sú vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami, - sú vykonávané prostredníctvom štandardných REPO tendrov (tak ako sú špecifikované v oddiele 5.1), - všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (tak ako sú špecifikované v oddiele 2.1) môžu predkladať ponuky pre hlavné refinančné operácie a - aktíva prvého stupňa (tier 1) aj aktíva druhého stupňa (tier 2) (tak ako sú špecifikované v kapitole 6) sú akceptovateľné ako podkladové aktíva pre hlavné refinančné operácie. 3.1.3. Refinančné obchody na dlhšie obdobie Eurosystém tiež vykonáva pravidelné refinančné operácie s trojmesačnou splatnosťou, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie dodatočného dlhodobejšieho refinancovania finančného sektora. Tieto operácie predstavujú iba obmedzenú časť celkového objemu refinancovania. V týchto obchodoch Eurosystém spravidla neplánuje vysielať signály trhu a preto bežne koná ako prijímateľ úrokových sadzieb. Podľa toho sa refinančné obchody na dlhšie obdobie obvykle vykonávajú vo forme tendrov s pohyblivou úrokovou sadzbou a ECB priebežne oznamuje objem obchodu, ktorý má byť umiestnený vo vyhlásených aukciách. Za výnimočných okolností Eurosystém tiež môže vykonávať refinančné obchody na dlhšie obdobie vo forme tendrov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou. Prevádzkové charakteristiky refinančných obchodov na dlhšie obdobie možno zhrnúť takto: - sú to operácie, ktoré dodávajú likviditu, - vykonávajú sa pravidelne každý mesiac [12], - obvykle majú trojmesačnú splatnosť [13], - sú vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami, - sú vykonávané prostredníctvom štandardných tendrov (tak ako je špecifikované v oddiele 5.1), - všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (tak ako sú špecifikované v oddiele 2.1) môžu predkladať ponuky pre refinančné obchody na dlhšie obdobie, - aktíva prvého stupňa (tier 1) aj aktíva druhého stupňa (tier 2) (tak ako sú špecifikované v kapitole 6) sú akceptovateľné ako podkladové aktíva pre refinančné obchody na dlhšie obdobie. 3.1.4. Dolaďovacie reverzné obchody Eurosystém môže vykonávať dolaďovacie obchody vo forme reverzných obchodov na voľnom trhu. Dolaďovacie obchody sa zameriavajú na riadenie likvidity na trhu a na doladenie úrokových sadzieb, najmä s cieľom vyrovnať účinky nečakaných výkyvov likvidity na trhu na úrokové sadzby. Potenciálna potreba rýchleho zásahu v prípade neočakávaného vývoja na trhu vyvoláva požiadavku zachovania vysokého stupňa flexibility vo výbere postupov a prevádzkových prostriedkov pri uskutočňovaní týchto operácií: - môžu nadobudnúť formu obchodov dodávajúcich likviditu alebo sťahujúcich likviditu, - ich periodicita nie je unifikovaná, - ich splatnosť nie je unifikovaná, - dolaďovacie reverzné operácie na dodanie likvidity sa obvykle vykonávajú prostredníctvom rýchlych tendrov, i keď možnosť využitia dvojstranných obchodov sa nevylučuje (pozri kapitolu 5), - dolaďovacie reverzné operácie na stiahnutie likvidity sa spravidla vykonávajú prostredníctvom dvojstranných obchodov (tak ako je špecifikované v oddiele 5.2.), - tieto operácie sú bežne vykonávané decentralizovane národnými bankami (Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže dvojstranné dolaďovacie reverzné operácie vykonávať ECB), - Eurosystém môže vybrať, podľa kritérií špecifikovaných v oddiele 2.2, obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili dolaďovacích reverzných obchodov a - aktíva prvého stupňa aj aktíva druhého stupňa (tier 2) (tak ako sú špecifikované v kapitole 6) sú akceptovateľné ako podkladové aktíva pre dolaďovacie reverzné operácie. 3.1.5. Štrukturálne reverzné operácie Eurosystém môže na voľnom trhu vykonávať štrukturálne operácie vo forme reverzných obchodov na voľnom trhu zameraných na úpravu štrukturálneho postavenia Eurosystému voči finančnému sektoru. Charakteristické znaky týchto obchodov je možné zhrnúť takto: - sú to operácie dodávajúce likviditu, - môžu mať pravidelnú alebo nepravidelnú frekvenciu, - ich splatnosť nie je bezpodmienečne unifikovaná, - vykonávajú sa prostredníctvom štandardných tendrov (tak ako sú špecifikované v oddiele 5.2), - sú vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami, - všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (tak ako sú špecifikované v oddiele 2.1) môžu predkladať ponuky pre štrukturálne reverzné operácie a - cenné papiere prvého stupňa (tier 1) aj cenné papiere druhého stupňa (tier 2) (tak ako sú špecifikované v kapitole 6) sú akceptované ako podkladové aktíva pre štrukturálne reverzné operácie. 3.2. Priame obchody a) Typ nástroja Priame transakcie na voľnom trhu sa vzťahujú na operácie, v ktorých Eurosystém nakupuje alebo predáva akceptovateľné cenné papiere priamo na trhu. Také operácie sú vykonávané iba pre štrukturálne a dolaďovacie účely. b) Právny charakter Priama transakcia znamená úplný prevod vlastníctva z predávajúceho na kupujúceho bez toho, že by s tým bol spojený spätný prevod vlastníctva. Transakcie sa vykonávajú v súlade s trhovými dohodami pre dlhové nástroje použité v transakcii. c) Cenové podmienky Pri kalkulácii cien Eurosystém koná v súlade so všeobecne prijatou trhovou dohodou pre dlhové nástroje použité v transakcii. d) Iné prevádzkové znaky Prevádzkové charakteristiky priamych transakcií Eurosystému možno zhrnúť takto: - môžu mať formu obchodov dodávajúcich likviditu (priamy nákup) alebo sťahujúcich likviditu (priamy predaj), - ich frekvencia nie je unifikovaná, - sú vykonávané prostredníctvom dvojstranných obchodov (tak ako sú špecifikované v oddiele 5.2), - sú bežne vykonávané decentralizovane národnými bankami (Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže dolaďovacie priame obchody vykonávať ECB), - na okruh zmluvných strán v priamych transakciách sa a priori neukladajú žiadne obmedzenia a - v priamych transakciách sa ako podkladové aktíva používajú iba nástroje prvého stupňa (tier 1) (tak ako sú špecifikované v oddiele 6.1). 3.3. Emisia dlhopisov ECB a) Typ nástroja ECB môže emitovať dlhopisy s cieľom upraviť štrukturálnu pozíciu Eurosystému voči finančnému sektoru, aby vytvorila (alebo zvýšila) nedostatok likvidity na trhu. b) Právny charakter Certifikáty predstavujú dlhovú povinnosť ECB voči majiteľovi certifikátu. Certifikáty sa vydávajú a uchovávajú v zaknihovanej forme u depozitárov cenných papierov v eurozóne. ECB neukladá žiadne obmedzenia prevoditeľnosti certifikátov. Ďalšie podmienky týkajúce sa dlhopisov ECB budú obsiahnuté v náležitostiach a podmienkach pre také certifikáty. c) Úrokové podmienky Certifikáty sú vydávané s diskontom, to znamená, že sú vydávané pod nominálnu hodnotu a pri splatnosti sú umorované v nominálnej hodnote. Rozdiel medzi emisnou cenou a cenou pri umorení sa rovná úroku vytvorenému z čiastky pri emisii počas doby životnosti certifikátu pri dohodnutej úrokovej sadzbe. Uplatňovaná úroková sadzba je jednoduchá úroková sadzba vypočítaná na základe metódy počítania dní "skutočný počet dní/360". Výpočet emisnej ceny je uvedený v rámčeku 1. +++++ TIFF +++++ d) Ostatné charakteristické znaky Charakteristické znaky emisie dlhových certifikátov ECB možno zhrnúť takto: - certifikáty sú vydávané s cieľom sťahovania likvidity z trhu, - môžu byť vydávané pravidelne alebo nepravidelne, - certifikáty majú splatnosť menej ako 12 mesiacov, - emitujú sa prostredníctvom štandardných tendrov (tak ako sú špecifikované v oddiele 5.1), - certifikáty sú ponúkané a splácané decentralizovane národnými centrálnymi bankami a - všetky zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti (tak ako sú špecifikované v oddiele 2.1) môžu predkladať ponuky na upisovanie dlhových certifikátov ECB. 3.4. Devízové swapy a) Typ nástroja Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky pozostávajú zo súbežných spotových a forwardových transakcií eura oproti cudzej mene. Používajú sa na dolaďovanie, hlavne s cieľom riadenia likvidity na trhu a riadenia úrokových sadzieb. b) Právny charakter Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky predstavujú obchody, v ktorých Eurosystém spotovou transakciou kupuje (alebo predáva) euro oproti cudzej mene a súčasne ho predáva (alebo kupuje) späť vo forwardovej transakcii v dohodnutom termíne pre spätné odkúpenie. Ďalšie ustanovenia pre devízové swapy sú špecifikované v zmluvných dojednaniach uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB). c) Menové a kurzové podmienky Eurosystém spravidla uskutočňuje operácie iba so všeobecne obchodovanými menami a v súlade so štandardnými trhovými postupmi. V každom devízovom swape sa zmluvné strany dohodnú na swapových bodoch pre transakciu. Swapové body predstavujú rozdiel medzi kurzom forwardovej transakcie a kurzom spotovej transakcie. Swapové body euro oproti cudzej mene sú kótované podľa všeobecných trhových dohôd. Kurzové podmienky devízových swapov sú špecifikované v rámčeku 2. +++++ TIFF +++++ d) Ostatné charakteristické znaky Charakteristické znaky devízových swapov možno zhrnúť takto: - môžu mať formu obchodov na dodanie likvidity alebo obchodov na stiahnutie likvidity, - ich periodicita nie je štandardizovaná, - ich splatnosť nie je štandardizovaná, - uskutočňujú sa prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstranných obchodov (pozri kapitolu 5), - sú bežne vykonávané decentralizovane národnými bankami (Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže individuálne devízové swapy vykonávať ECB) a - Eurosystém môže, v súlade s kritériami špecifikovanými v oddiele 2.2. a prílohe 3, vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili v devízových swapoch. 3.5. Prijímanie termínovaných vkladov a) Typ nástroja Eurosystém môže vyzvať zmluvné strany, aby uložili úročené termínované vklady v národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom je zmluvná strana založená. Príjem termínovaných vkladov sa predpokladá iba na účely dolaďovania, aby sa stiahla likvidita z trhu. b) Právny charakter Vklady prijímané od zmluvných strán sú termínované a sú úročené pevnou úrokovou sadzbou. Národné centrálne banky neposkytujú žiadnu zábezpeku ako náhradu za vklady. c) Úrokové podmienky Úroková miera uplatňovaná na vklady je jednoduchá úroková sadzba vypočítaná na základe metódy počítania dní "skutočný počet dní/360". Úrok sa vypláca v deň splatnosti vkladu. d) Ostatné charakteristické znaky Charakteristické znaky príjmu termínovaných vkladov možno zhrnúť takto: - vklady sa prijímajú na stiahnutie likvidity, - pravidelnosť príjmu vkladov nie je štandardizovaná, - splatnosť vkladov nie je štandardizovaná, - príjem vkladov sa bežne vykonáva prostredníctvom rýchlych tendrov, i keď možnosť použitia dvojstranných obchodov nie je vylúčená (pozri kapitolu 5), - príjem vkladov je bežne vykonávaný decentralizovane národnými centrálnymi bankami (Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže individuálny príjem termínovaných vkladov vykonávať ECB [14] a - Eurosystém môže vybrať, podľa kritérií špecifikovaných v oddiele 2.2, obmedzený počet zmluvných strán pre príjem termínovaných vkladov. KAPITOLA 4 4. TRVALÉ ZDROJE UĽAHČUJÚCE PLATOBNÝ STYK 4.1. Jednodňové refinančné operácie a) Typ nástroja Zmluvné strany môžu využívať jednodňové refinančné operácie na získanie jednodňovej likvidity od národných centrálnych bánk za vopred stanovenú úrokovú sadzbu proti založeniu akceptovateľných cenných papierov (tak ako je stanovené v kapitole 6). Nástroj je určený na to, aby uspokojil dočasnú potrebu likvidity u zmluvných strán. Za normálnych okolností úroková sadzba jednodňového refinančného obchodu predstavuje hornú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Náležitosti a podmienky jednodňových refinančných obchodov sú zhodné v celej eurozóne. b) Právny charakter Národné centrálne banky môžu likviditu poskytovať jednodňovou refinančnou operáciou buď vo forme jednodňových dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastníctvo aktíva je prevedené na veriteľa, pričom strany sa dohodnú na tom, že obrátia transakciu prostredníctvom spätného prevodu aktíva na dlžníka na nasledujúci pracovný deň) alebo jednodňových úverov so zábezpekou vo forme cenných papierov (to znamená, že za aktíva je poskytnutý vymáhateľný nárok, ale, vzhľadom na predpokladané splnenie dlhovej povinnosti, vlastníctvo aktíva zostáva v rukách dlžníka). Ďalšie dojednania pre dohody o spätnom odkúpení sú špecifikované v zmluvných dojednaniach uplatňovaných príslušnou národnou centrálnou bankou. Dojednania o dodaní likvidity vo forme úverov zabezpečených cennými papiermi zohľadňujú rozdielne postupy a pravidlá na stanovenie a realizáciu príslušného úroku v zábezpeke (zástave), ktoré sa uplatňujú v rôznych jurisdikciách. c) Podmienky prístupu Inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán špecifikované v oddiele 2.1. môžu mať prístup k jednodňovým refinančným úverom. Prístup k jednodňovému refinančnému úveru je poskytovaný prostredníctvom národnej centrálnej banky v členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Prístup k jednodňovým refinančným úverom sa poskytuje iba v dňoch, v ktorých sú v prevádzke príslušné národné systémy hrubého zúčtovania v reálnom čase (RTGS) a systémy zúčtovania cenných papierov (SSS). Na konci dňa sa denné debetné zostatky zmluvných strán na ich zúčtovacom účte v národných centrálnych bankách automaticky považujú za žiadosť o prístup k jednodňovému refinančnému úveru. Postupy pre prístup k jednodňovému refinančnému úveru na konci dňa sú špecifikované v oddiele 5.3.3. Zmluvnej strane je možné poskytnúť prístup k jednodňovému refinančné úveru aj zaslaním žiadosti do národnej centrálnej banky v členskom štáte, v ktorom má zmluvná strana sídlo. Aby národná centrálna banka mohla spracovať žiadosť v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 30 minút po záverečnej hodine systému TARGET [15] [16]. Záverečný čas pre systém TARGET je spravidla 18.00 SEČ. Konečný termín pre žiadosť o prístup k jednodňovým zdrojom uľahčujúcim platobný styk sa v posledný pracovný deň udržiavacej periódy Eurosystému odkladá o ďalších 30 minút. V žiadosti sa má uviesť čiastka úveru a ak hlavné cenné papiere pre transakciu ešte neboli vopred uložené v národnej centrálnej banke, špecifikujú sa akceptovateľné cenné papiere, ktoré majú byť dodané pre transakciu. Okrem požiadavky predložiť dostatočné akceptovateľné podkladové aktíva, nie je stanovený žiadny limit finančnej čiastky, ktorú je možné poskytnúť na základe jednodňového refinančného úveru. d) Splatnosť a úrokové podmienky Splatnosť úveru poskytnutého na základe jednodňového refinančného úveru je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sa priamo zúčastňujú v systéme TARGET, je úver splatný nasledujúci deň, v ktorý sú príslušné národné systémy hrubého zúčtovania (RTGS) a zúčtovania cenných papierov (SSS) v prevádzke, v čase, keď sú tieto systémy otvorené. Úrokovú sadzbu vopred ohlasuje Eurosystém a vypočítava sa ako jednoduchá úroková sadzba na základe metódy počítania dní "skutočný počet dní/360". ECB môže úrokovú sadzbu kedykoľvek meniť, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému [17]. Úrok je splatný pri splatení úveru. e) Pozastavenie obchodu Prístup k obchodu sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými dôvodmi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek upraviť podmienky obchodu, alebo ho môže pozastaviť. 4.2. Jednodňové sterilizačné operácie a) Typ nástroja Zmluvné strany môžu využívať jednodňové sterilizačné operácie na uskutočňovanie jednodňových depozitov v národných centrálnych bankách. Vklady sú úročené vopred vyhlásenou úrokovou sadzbou. Za normálnych okolností úroková sadzba jednodňového sterilizačného obchodu predstavuje dolnú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Náležitosti a podmienky jednodňových sterilizačných obchodov sú zhodné v celej eurozóne [18]. b) Právny charakter Jednodňové depozity prijaté od zmluvných strán sú úročené pevnou úrokovou sadzbou. Ako náhrada za depozity sa zmluvnej strane neposkytuje žiadna zábezpeka. c) Prístupové podmienky [19] Inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán špecifikované v oddiele 2.1. môžu mať prístup k jednodňovým sterilizačným obchodom. Prístup k jednodňovému prijímaniu vkladov je poskytovaný prostredníctvom národnej centrálnej banky v členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Prístup k jednodňovému prijímaniu vkladov sa poskytuje iba v dňoch, v ktorých sú príslušné národné systémy hrubého zúčtovania v reálnom čase (RTGS) v prevádzke. Aby bol zmluvnej strane poskytnutý prístup k jednodňovému prijímaniu vkladov, musí zaslať žiadosť národnej centrálnej banke v členskom štáte, v ktorom má zmluvná strana sídlo. Aby národná centrálna banka mohla spracovať žiadosť v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 30 minút po skutočnej záverečnej hodine systému TARGET, čo je spravidla 18.00 SEČ [20] [21]. Konečný termín pre žiadosť o prístup k jednodňovému prijímaniu vkladov sa v posledný pracovný deň udržiavacej periódy Eurosystému odkladá o ďalších 30 minút. V žiadosti sa má uviesť čiastka, ktorá má byť na základe obchodu uložená. Pre čiastku, ktorú má zmluvná strana uložiť, nie je stanovený žiadny limit. d) Splatnosť a úrokové podmienky Splatnosť vkladov na základe jednodňových sterilizačných obchodov je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sú priamymi účastníkmi systému TARGET, sa vklady uložené na základe obchodu stávajú splatnými na nasledujúci deň, v ktorý je príslušný národný systém hrubého zúčtovania (RTGS) v prevádzke, v čase, v ktorom je tento systém otvorený. Úrokovú sadzbu vopred oznamuje Eurosystém a vypočítava sa ako jednoduchá úroková sadzba na základe metódy počítania dní "skutočný počet dní/360". ECB môže meniť úrokovú sadzbu kedykoľvek, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému. Úrok je splatný pri splatnosti vkladu. e) Pozastavenie obchodu Prístup k obchodu sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými zámermi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek upraviť podmienky obchodu, alebo ho môže pozastaviť. KAPITOLA 5 5. POSTUPY 5.1. Tendre 5.1.1. Všeobecné úvahy Operácie Eurosystému na voľnom trhu sa bežne vykonávajú vo forme tendrov. Tendre Eurosystému sú vykonávané v šiestich operačných krokoch, tak ako je to špecifikované v rámčeku 3. Eurosystém rozlišuje dva rôzne typy tendrov: štandardné tendre a rýchle tendre. Postupy pre štandardné a rýchle tendre sú totožné, s výnimkou časového rámca a okruhu zmluvných strán. +++++ TIFF +++++ a) Štandardné tendre Pri štandardných tendroch uplynie od vyhlásenia tendra do potvrdenia výsledkov umiestnenia najviac 24 hodín (pričom čas medzi konečným termínom predkladania a vyhlásením výsledku umiestnenia je približne dve hodiny). Graf 1 poskytuje prehľad bežného časového rámca operačných krokov štandardných tendrov. Pokiaľ sa to považuje za nevyhnutné, ECB môže rozhodnúť o úprave časového rámca jednotlivých operácií. Hlavné refinančné operácie, refinančné operácie na dlhšie obdobie a štrukturálne operácie (s výnimkou priamych transakcií) sú vždy vykonávané vo forme štandardných tendrov. Štandardných tendroch sa môžu zúčastňovať zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti. +++++ TIFF +++++ Poznámka: Údaje odkazujú na operačné kroky definované v rámčeku 3. b) Rýchle tendre Rýchle tendre sa obvykle uskutočňujú do jednej hodiny od vyhlásenia tendra, pričom potvrdenie sa uskutoční bezprostredne po vyhlásení výsledku umiestňovania. Bežný časový rámec operačných krokov pre rýchle tendre je špecifikovaný v grafe 2. Pokiaľ sa to považuje za nevyhnutné, ECB sa môže rozhodnúť pre úpravu časového rámca v jednotlivých operáciách. Rýchle tendre sa používajú iba pre uskutočňovanie dolaďovacích obchodov. Eurosystém môže, v súlade s kritériami a postupmi špecifikovanými v oddiele 2.2, vybrať pre účasť v rýchlych tendroch obmedzený počet zmluvných strán. +++++ TIFF +++++ Poznámka: Údaje odkazujú na operačné kroky definované v rámčeku 3 c) Tendre s pevnou a pohyblivou úrokovou sadzbou Eurosystém má možnosť uskutočňovať buď tendre s pevnou úrokovou sadzbou (objemové tendre) alebo tendre s pohyblivou úrokovou sadzbou (úrokové tendre). V tendroch s pevnou úrokovou sadzbou ECB stanoví úrokovú sadzbu vopred a zúčastnené zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať pri pevnej úrokovej sadzbe [22]. V tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov a úrokové sadzby, pri ktorých chcú uzatvárať obchody s národnými centrálnymi bankami [23]. 5.1.2. Aukčný kalendár a) Hlavné refinančné operácie a refinančné operácie na dlhšie obdobie Hlavné refinančné operácie a refinančné operácie na dlhšie obdobie sa uskutočňujú podľa oznamovacieho kalendára, ktorý uverejňuje Eurosystém [24]. Kalendár je zverejňovaný minimálne tri mesiace pred začiatkom roka, na ktorý platí. Obvyklé dni uzatvárania obchodov pre hlavné refinančné operácie a refinančné operácie na dlhšie obdobie sú uvedené v tabuľke 2. Zámerom ECB je zabezpečiť, aby sa zmluvné strany vo všetkých členských štátoch mohli zúčastňovať na hlavných refinančných operáciách a refinančných operáciách na dlhšie obdobie. Preto pri zostavovaní kalendára týchto obchodov ECB uskutočňuje príslušné úpravy obvyklého harmonogramu tak, aby boli zohľadnené dni pracovného voľna v jednotlivých členských štátoch. TABUĽKA 2 Obvyklé dni uzatvorenia obchodov pre hlavné refinančné operácie a refinančné operácie na dlhšie obdobie Typ obchodu | Obvyklý deň uzatvorenia obchodu (T) | Hlavné refinančné operácie | Každý utorok | Refinančné operácie na dlhšie obdobie | Prvá streda každej udržiavacej periódy povinných minimálnych rezerv | b) Štrukturálne operácie Štrukturálne operácie prostredníctvom štandardných tendrov nie sú vykonávané podľa vopred stanoveného kalendára. Zvyčajne sa však uskutočňujú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami [26] NCB vo všetkých členských štátoch. c) Dolaďovacie obchody Dolaďovacie obchody nie sú vykonávané podľa vopred stanoveného kalendára. ECB môže rozhodnúť o tom, že dolaďovacie obchody sa uskutočnia v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. V takých obchodoch sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň uzatvorenia obchodu, zúčtovací deň a deň vyrovnania pracovnými dňami NCB. 5.1.3. Oznámenie o aukcii Štandardné tendre Eurosystém sú verejne vyhlasované prostredníctvom telekomunikačných služieb. Okrem toho, národné centrálne banky môžu oznámiť obchod na základe tendra priamo zmluvným stranám bez prístupu k telekomunikačným službám. Verejné vyhlásenie tendra obvykle obsahuje tieto informácie: - referenčné číslo tendra, - dátum tendra, - typ obchodu (dodanie alebo stiahnutie likvidity a typ nástroja menovej politiky, ktorý sa má použiť), - splatnosť operácie, - typ aukcie (tender s pevnou alebo pohyblivou úrokovou sadzbou), - spôsob aukcie (holandská alebo americká aukcia tak, ako je definovaná v oddiele 5.1.5 písm. d), - plánovaný objem obchodu (obvykle iba v prípade refinančných operácií na dlhšie obdobie), - stanovená úroková sadzba tendra/cena/swapový bod (iba v prípade tendrov s pevnou úrokovou sadzbou), - minimálna/maximálna akceptovateľná úroková sadzba/cena/swapový bod (ak je to vhodné), - termín začatia a termín splatnosti obchodu (ak je to vhodné) alebo valuta a dátum splatnosti nástroja (v prípade emisie dlhových certifikátov), - príslušné meny a mena, ktorej čiastka je pevne stanovená (v prípade devízových swapov), - referenčný spotový výmenný kurz, ktorý sa má využiť pre výpočet (v prípade devízových swapov), - maximálny limit ponuky (ak vôbec), - minimálna individuálne umiestnená čiastka (ak vôbec), - minimálny koeficient umiestnenia (ak vôbec), - časový harmonogram pre predkladanie ponúk, - denominácia dlhových certifikátov (v prípade vydania dlhových certifikátov) a - ISIN emisie (v prípade vydania dlhových certifikátov). So zreteľom na zvýšenie transparentnosti dolaďovacích obchodov Eurosystém obvykle dopredu verejne vyhlasuje rýchle tendre. Za výnimočných okolností sa však ECB môže rozhodnúť, že dopredu nevyhlási rýchle tendre. Vyhlásenie rýchlych tendrov sa riadi tými istými postupmi ako vyhlásenie štandardných tendrov. Pri rýchlych tendroch sú vybrané zmluvné strany kontaktované národnými centrálnymi bankami priamo, bez ohľadu na to, či boli vyhlásené verejne alebo nie. 5.1.4. Príprava zmluvných strán a predkladanie ponúk Ponuky zmluvných strán do tendra musia mať formu, ktorá sa riadi pro forma vzorom stanoveným národnými centrálnymi bankami pre príslušný obchod. Ponuky musia byť predkladané národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom má inštitúcia organizačnú zložku (ústredie alebo pobočku). Ponuky inštitúcie v každom členskom štát môže predkladať iba jedna organizačná zložka (buď ústredie alebo určená pobočka). Pri tendroch so stanovenou úrokovou sadzbou zmluvné strany stanovia vo svojich ponukách objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami [27]. V tendroch s nestanovenou úrokovou sadzbou môžu zmluvné strany predkladať ponuky až do 10 rôznych úrovní úrokovej sadzby/ceny/swapového bodu. V každej ponuke uvedú objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami, a príslušnú úrokovú sadzbu [28] [29]. Ponuka úrokových sadzieb musí byť vyjadrená ako násobok 0,01 percenta. V prípade ponuky pre devízový swap s pohyblivou úrokovou sadzbou musia byť swapové body kótované v súlade so štandardnými trhovými zvyklosťami a ponuky musia byť vyjadrené ako násobky 0,01 swapového bodu. Pre hlavné refinančné operácie je minimálny limit ponuky 1000000 EUR. Ponuky prevyšujúce túto čiastku musia byť vyjadrené ako násobky 100000 EUR. Rovnaká najnižšia ponuka a rovnaké násobky sa uplatňujú v dolaďovacích a štrukturálnych obchodoch. Minimálny limit ponuky sa uplatňuje pre každú jednotlivú úroveň úrokovej sadzby/ceny/swapového bodu. Každá národná centrálna banka definuje pre refinančné operácie na dlhšie obdobie minimálny limit ponuky v rozpätí od 10000 EUR do 1000000 EUR. Ponuky prevyšujúce definovaný minimálny limit ponuky musia byť vyjadrené ako násobky 10000 EUR. Minimálny limit ponuky sa uplatňuje pre každú jednotlivú úroveň úrokovej sadzby. ECB môže stanoviť maximálny limit ponuky, aby zabránila neúmerne veľkým ponukám. Každý takýto maximálny limit ponuky je vždy uvedený v zverejnenom oznámení o vypísaní tendra. Od zmluvných strán sa očakáva, že vždy budú schopné pokryť čiastky, ktoré im boli umiestnené, dostatočnou čiastkou akceptovateľných podkladových aktív [30]. Zmluvné alebo regulačné ustanovenia uplatňované príslušnými národnými centrálnymi bankami umožňujú uloženie pokút, ak zmluvná strana nie je schopná poukázať dostatočnú čiastku podkladových aktív alebo hotovosti na vyrovnanie čiastky, ktorá jej bola pridelená v tendri. Ponuky sú odvolateľné až do termínu pre predkladanie ponúk v tendri. Ponuky predložené po termíne stanovenom v oznámení o vyhlásení tendra sú neplatné. Dodržanie termínu posudzujú národné centrálne banky. Národné centrálne banky vyradia všetky ponuky zmluvnej strany, ak súhrnný objem ponuky presiahne akúkoľvek najvyššiu hranicu ponuky stanovenú ECB. Národné centrálne banky tiež vyradia každú ponuku, ktorá je nižšia ako minimálny limit ponuky, alebo ktorá je vyššia alebo nižšia ako akákoľvek najnižšia alebo najvyššia prijatá úroková sadzba/cena/swapový bod. Okrem toho, národné centrálne banky tiež môžu vyradiť ponuky, ktoré sú neúplné, alebo ktoré sa neriadia pro forma vzorom. Ak je ponuka vyradená, príslušná národná centrálna banka informuje zmluvnú stranu o svojom rozhodnutí pred prideľovaním. 5.1.5. Postupy umiestňovania a) Tendre s pevnou úrokovou sadzbou Pri tendri so stanovenou úrokovou sadzbou sa ponuky prijaté od zmluvných strán sčítajú. Ak súhrnný objem ponuky presiahne celkový objem likvidity, ktorá má byť umiestnená, predložené ponuky budú uspokojené pomerným spôsobom podľa podielu čiastky, ktorá má byť pridelená k úhrnnej čiastke ponuky (pozri rámček 4). Čiastka pridelená každej zmluvnej strane sa zaokrúhli na najbližšie euro. ECB sa však môže rozhodnúť, že pri tendroch so stanovenou úrokovou sadzbou pridelí každému ponúkajúcemu minimálny objem/podiel. +++++ TIFF +++++ b) Tendre s nestanovenou úrokovou sadzbou v euro Pri prideľovaní na základe tendrov s nestanovenou úrokovou sadzbou v euro na dodanie likvidity sa ponuky zoraďujú zostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb. Ponuky s najvyššími úrovňami úrokovej sadzby sú uspokojované prednostne a ponuky s postupne nižšími úrokovými sadzbami sú akceptované až do vyčerpania celkovej likvidity, ktorá má byť umiestnená. Ak pri najnižšej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (t. j. hraničnej úrokovej sadzbe) súhrnná čiastka ponuky presiahne zostávajúcu čiastku, ktorá má byť umiestnená, zostávajúca čiastka sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej čiastky, ktorá má byť umiestnená, k celkovej čiastke ponuky pri hraničnej úrokovej sadzbe (pozri rámček 5). Čiastka pridelená každej zmluvnej strane je zaokrúhlená na najbližšie euro. +++++ TIFF +++++ Pri prideľovaní na základe tendrov s nestanovenou úrokovou sadzbou na stiahnutie likvidity (ktoré sa môžu použiť pre emisiu dlhových certifikátov a príjem termínovaných vkladov) sú ponuky zoradené vzostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb (alebo zostupne podľa ponúkaných cien). Ponuky s najnižšími úrovňami úrokových sadzieb (najvyššími úrovňami cien) sú uspokojované prednostne a ponuky s postupne vyššími úrokovými sadzbami (nižšími cenovými ponukami) sú akceptované až do vyčerpania celkovej likvidity, ktorá má byť stiahnutá. Ak pri najvyššej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (najnižšej cene) (t. j. úrokovej sadzbe/cene) súhrnná čiastka ponuky presiahne zostávajúcu čiastku, ktorá má byť umiestnená, zostávajúca čiastka sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej čiastky, ktorá má byť umiestnená, k celkovej čiastke ponuky pri hraničnej úrokovej sadzbe/cene (pozri rámček 5). Pre vydanie dlhových certifikátov sa čiastka pridelená každej zmluvnej strane zaokrúhli na najbližší násobok nominálnej hodnoty dlhových certifikátov. Pre ostatné operácie na stiahnutie likvidity sa čiastka pridelená každej zmluvnej strane zaokrúhli na najbližšie euro. c) Tendre s nestanovenou úrokovou sadzbou pre devízové swapy Pri prideľovaní na základe tendrov s nestanovenou úrokovou sadzbou pre devízové swapy na dodanie likvidity sú ponuky zoradené vzostupne podľa ponúkaných swapových bodov [31]. Ponuky s najnižšími ponukami swapových bodov sú uspokojované prednostne a postupne vyššie ponuky swapových bodov sú akceptované až do vyčerpania celkovej pevne stanovenej čiastky meny, ktorá má byť umiestnená. Ak pri najvyššej akceptovanej ponuke swapového bodu (t. j. hraničnej ponuke swapových bodov) súhrnná čiastka ponuky prevýši zostávajúcu čiastku, ktorá má byť umiestnená, zostávajúca čiastka sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej čiastky, ktorá má byť umiestnená, k celkovej čiastke ponuky pri hraničnej ponuke swapového bodu (pozri rámček 6). Čiastka pridelená každej zmluvnej strane je zaokrúhlená na najbližšie celé euro. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Pri prideľovaní v tendroch s nestanovenou úrokovou sadzbou pre devízové swapy na stiahnutie likvidity sú ponuky zoradené zostupne podľa ponúkaných swapových bodov. Ponuky s najvyššími ponukami swapových bodov sú uspokojované prednostne a postupne nižšie ponuky swapových bodov sú akceptované až do vyčerpania celkovej pevne stanovenej čiastky meny, ktorá má byť umiestnená. Ak pri najnižšej akceptovanej kotácii swapového bodu (t. j. hraničná kotácia swapových bodov) súhrnná čiastka ponuky prevýši zostávajúcu čiastku, ktorá má byť umiestnená, zostávajúca čiastka sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej čiastky, ktorá má byť umiestnená, k celkovej čiastke ponuky pri hraničnej kotácii swapového bodu (pozri rámček 6). Čiastka pridelená každej zmluvnej strane je zaokrúhlená na najbližšie euro d) Druh aukcie Pri tendroch s nestanovenou úrokovou sadzbou môže Eurosystém uplatňovať buď aukciu s jednotnou sadzbou alebo s viacerými sadzbami. V aukcii s jednotnou sadzbou (holandská aukcia) sa prideľovacia úroková sadzba/cena/swapový bod, ktorá je uplatňovaná na všetky uspokojené ponuky rovná hraničnej úrokovej sadzbe/cene/swapovému bodu (t. j. takej hodnote, pri ktorej sa vyčerpá celková umiestnená čiastka). Pri aukcií s viacerými úrokovými sadzbami (americká aukcia) sa prideľovacia úroková sadzba/cena/swapový bod rovná úrokovej sadzbe/cene/swapovému bodu pridelenej každej jednotlivej ponuke. 5.1.6. Oznámenie o výsledkoch tendra Výsledky štandardných a rýchlych tendrov sú oznámené verejne prostredníctvom telekomunikačných služieb. Okrem toho, národné centrálne banky môžu oznámiť výsledok umiestnenia priamo zmluvným stranám bez prístupu k telekomunikačným službám. Správa o výsledku verejného tendra obvykle obsahuje tieto informácie: - referenčné číslo tendra, - dátum tendra, - typ operácie, - splatnosť obchodu, - celkový objem ponuky predloženej zmluvnými stranami Eurosystému, - počet ponúkajúcich, - dotknuté meny (v prípade devízových swapov), - celková akceptovaná čiastka, - percentuálny podiel na umiestnení (v prípade tendrov so stanovenou úrokovou sadzbou), - spotový (okamžitý) výmenný kurz (v prípade devízových swapov), - posledný akceptovaný úrok/cena/swapový bod a percentuálny podiel umiestnenia pri hraničnej úrokovej sadzbe/cene/swapovom bode (v prípade tendrov s nestanovenou úrokovou sadzbou), - najnižšiu a najvyššiu úrokovú sadzbu ponuky a vážený priemer úrokovej sadzby umiestnenia (v prípade aukcií s viacerými úrokovými sadzbami), - prípadne dátum začatia a dátum splatnosti obchodu alebo hodnotu ku dňu a dátum splatnosti nástroja (v prípade vydania dlhových certifikátov), - prípadnú minimálnu individuálnu umiestnenú čiastku, - prípadný minimálny pomer umiestnenia, - denomináciu certifikátov (v prípade vydania dlhových certifikátov) a - kód ISIN emisie (v prípade vydania dlhových certifikátov). Národné centrálne banky potvrdia jednotlivé výsledky umiestnenia priamo úspešným zmluvným stranám. 5.2. Postupy dvojstranných obchodov a) Všeobecné úvahy Národné centrálne banky môžu vykonávať operácie na základe dvojstranných procedúr [32]. Tieto postupy sa môžu používať pre dolaďovacie obchody na voľnom trhu a pre štrukturálne priame obchody. Všeobecne sú definované ako akékoľvek postupy, pri ktorých Eurosystém uskutočňuje transakciu s jednou alebo niekoľkými zmluvnými stranami bez tendra. V tejto súvislosti je možné rozlíšiť dva rôzne typy dvojstranných procedúr: operácie, pri ktorých sú zmluvné strany priamo kontaktované Eurosystémom a operácie vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových maklérov b) Priamy kontakt s zmluvnými stranami Pri tomto postupe národné centrálne banky kontaktujú jednu alebo niekoľko domácich zmluvných strán, ktoré sú vyberané podľa kritérií špecifikovaných v oddiele 2.2. Národné centrálne banky podľa presných pokynov vydaných ECB rozhodnú, či uzavrú obchod s zmluvnými stranami. Transakcie sa vysporiadavajú prostredníctvom národných centrálnych bánk. Ak by Riadiaca Rada ECB rozhodla, že za výnimočných okolností by dvojstranné obchody mohla vykonávať samotná ECB (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB), v súlade s tým by sa upravili postupy pre také operácie. V tomto prípade by ECB (alebo národná(é) centrálnae) bankay) pôsobiacae) ako výkonný orgán ECB) priamo kontaktovala jednu alebo niekoľko zmluvných strán v eurozóne, ktoré boli vybrané podľa kritérií stanovených v oddiele 2.2. ECB (alebo národná(é) centrálnae) bankay) pôsobiacae) ako výkonný orgán ECB) by rozhodla, či uzavrie obchod s zmluvnými stranami. Transakcie by sa aj tak vysporiadavali decentralizovane prostredníctvom národných centrálnych bánk. Dvojstranné obchody prostredníctvom priameho kontaktu s zmluvnými stranami sa môžu uplatňovať pre reverzné obchody, priame transakcie, devízové swapy a príjem termínovaných vkladov. c) Obchody vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových maklérov Národné centrálne banky môžu vykonávať priame transakcie prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových maklérov. Okruh zmluvných strán pre tieto obchody nie je a priori obmedzený a postupy sa prispôsobujú trhových zvyklostiam pre obchodované dlhové nástroje. Riadiaca Rada ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže ECB samotná (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB) vykonávať dolaďovacie priame obchody prostredníctvom búrz cenných papierov a trhových maklérov. d) Vyhlasovanie dvojstranných obchodov Dvojstranné obchody obvykle nie sú vyhlasované verejne v predstihu. Okrem toho, ECB môže rozhodnúť o tom, že neoznámi výsledky dvojstranných obchodov verejne. e) Prevádzkové dni ECB môže rozhodnúť o tom, že bude uskutočňovať dolaďovacie dvojstranné obchody v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. Na takých operáciách sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň uzatvorenia obchodu, deň zúčtovania a deň vyrovnania pracovnými dňami NCB. Priame dvojstranné obchody na štrukturálne účely sa bežne vykonávajú a zúčtovávajú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami NCB vo všetkých členských štátoch. 5.3. Zúčtovacie postupy 5.3.1. Všeobecné úvahy Peňažné transakcie týkajúce sa využívania trvalých facilít Eurosystému alebo účasti v operáciách na voľnom trhu sa zúčtovávajú na účtoch zmluvných strán v národných centrálnych bankách (alebo na účtoch zúčtovacích bánk, ktoré sa zúčastňujú v systéme TARGET). Peňažné transakcie sa zúčtovávajú iba po (alebo v momente) konečnom prevode aktív, ktoré slúžia ako podklad zabezpečujú operáciu. To znamená, že podkladové aktíva musia byť vopred uložené na účte cenných papierov v správe v centrálnom registri v národných centrálnych bankách alebo sa zúčtovávajú v uvedených národných centrálnych bankách denne na princípe dodanie oproti platbe (DVP). Prevod podkladových aktív sa vykonáva cez účty zmluvných strán pre zúčtovanie cenných papierov, pričom SSS musia spĺňať minimálne štandardy ECB [33]. Účastníci, ktorí nemajú účet cenných papierov v správe v centrálnom registri v národnej centrálnej banke alebo účet na zúčtovanie cenných papierov v SSS, ktorý spĺňa minimálne štandardy ECB, môžu zúčtovávať transakcie so podkladovými aktívami prostredníctvom účtu na zúčtovanie cenných papierov alebo prostredníctvom účtu cenných papierov v správe v korešpondenčnej úverovej inštitúcii. Ďalšie ustanovenia týkajúce sa zúčtovacích postupov sú definované v zmluvných ustanoveniach uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) pre konkrétne nástroje menovej politiky. V národných centrálnych bankách môžu byť medzi zúčtovacími postupmi mierne odlišnosti v dôsledku rozdielov vo národnom práve a v prevádzkových pravidlách. 5.3.2. Zúčtovanie obchodov na voľnom trhu Operácie na voľnom trhu založené na štandardných tendroch (t. j. hlavné refinančné operácie, refinančné operácie na dlhšie obdobie a štrukturálne operácie) sa obvykle zúčtovávajú v prvý deň nasledujúci po dni uzatvorenia obchodu, keď sú všetky príslušné národné systémy RTGS a všetky príslušné SSS otvorené. Eurosystém sa zásadne usiluje zúčtovať transakcie týkajúce sa jeho operácií na voľnom trhu v tom istom čase vo všetkých členských štátoch so všetkými zmluvnými stranami, ktoré poskytli dostatočné podkladové aktíva. Avšak v dôsledku prevádzkových obmedzení a technických vlastností SSS sa načasovanie v rámci dňa zúčtovania obchodov na voľnom trhu môže v celej eurozóne odlišovať. Čas zúčtovania hlavných refinančných obchodov a refinančných obchodov na dlhšie obdobie sa obvykle zhoduje s časom vyrovnania predošlej operácie so zodpovedajúcou splatnosťou. Eurosystém sa snaží zúčtovať operácie na voľnom trhu založené na rýchlych tendroch a dvojstranných procedúrach v deň uzatvorenia obchodu. Eurosystém však môže z prevádzkových dôvodov príležitostne uplatňovať iné dátumy zúčtovania pre tieto operácie, najmä pre priame transakcie (na dolaďovacie ako aj štrukturálne účely) a devízové swapy (pozri tabuľku 3). TABUĽKA 3 Obvyklé zúčtovacie dni operácií Eurosystému na voľnom trhu [34] Nástroj menovej politiky | Termín zúčtovania pre operácie založené na štandardných tendroch | Termín zúčtovania pre operácie založené na rýchlych tendroch alebo dvojstranných procedúrach | REPO obchod | T+1 | T | Priame transakcie | — | Podľa trhových zvyklostí pre podkladové aktíva | Emisia dlhových certifikátov | T+1 | — | Devízové swapy | — | T, T+1 alebo T+2 | Príjem termínovaných vkladov | — | T | 5.3.3. Postupy na konci dňa Postupy na konci dňa sú stanovené v dokumentácii týkajúcej sa národných systémov RTGS a systému TARGET. Záverečný čas pre systém TARGET je spravidla 18.00 času ECB (SEČ). Po záverečnom čase sa v národných systémoch RTGS neakceptujú žiadne ďalšie platobné príkazy na spracovanie, i keď sa zostávajúce platobné príkazy akceptované pred záverečnou dobou ešte vždy spracovávajú. Žiadosti zmluvných strán o prístup k jednodňovým refinančným obchodom alebo k jednodňovým sterilizačným obchodom musia byť predložené príslušným národným centrálnym bankám najneskôr 30 minút po skutočnej záverečnej dobe TARGETu [36]. Akékoľvek záporné zostatky na zúčtovacích účtoch (v národných systémoch RTGS) akceptovateľných zmluvných strán zostávajúce po ukončení kontrolných postupov na konci dňa sa automaticky považujú za žiadosť o prístup k jednodňovým refinančným obchodom (pozri oddiel 4.1). KAPITOLA 6 6. AKCEPTOVATEĽNÉ AKTÍVA 6.1. Všeobecné úvahy Článok 18.1 Štatútu ESCB umožňuje ECB a národným centrálnym bankám obchodovať na finančných trhoch, a to prostredníctvom priamych nákupov a predajov podkladových aktív alebo na základe dohôd o spätnom odkúpení a vyžaduje, aby boli všetky úverové operácie Eurosystému zabezpečené primeranou zábezpekou. V dôsledku toho všetky operácie Eurosystému na dodanie likvidity sú založené na podkladových aktívach, ktoré zmluvné strany poskytnú buď vo forme prevodu vlastníctva aktív (v prípade priamych transakcií alebo dohôd o spätnom odkúpení) alebo vo forme zástavy poskytnutej na príslušné aktíva (v prípade kolateralizovaných úverov) [37]. Podkladové aktíva musia spĺňať určité kritériá, aby boli akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystém, aby chránili Eurosystém pred vznikom vzniknutých strát pri výkone operácií menovej politiky, aby zabezpečili rovnaké zaobchádzanie s zmluvnými stranami a zvýšili prevádzkovú efektívnosť. Uznáva sa, že zosúladenie kritérií akceptovateľnosti v celej eurozóne by prispelo k zabezpečeniu rovnakého zaobchádzania a prevádzkovej efektívnosti. Súčasne sa musí venovať patričná pozornosť jestvujúcim rozdielom vo finančnej štruktúre v jednotlivých členských štátoch. Preto sa, hlavne na interné účely Eurosystému, rozlišujú dve kategórie aktív akceptovateľných pre operácie menovej politiky Eurosystému. Tieto dve kategórie sa uvádzajú ako aktíva "prvého stupňa" a aktíva "druhého stupňa": - aktíva prvého stupňa pozostávajú z obchodovateľných dlhových nástrojov spĺňajúcich jednotné kritériá akceptovateľnosti platné v celej eurozóne, ktoré stanovila ECB a - aktíva druhého stupňa pozostávajú z dodatočných aktív, obchodovateľných a neobchodovateľných, ktoré sú obzvlášť dôležité pre národné finančné trhy a bankové systémy a pre ktoré kritériá akceptovateľnosti stanovujú národné centrálne banky, s výnimkou minimálnych kritérií akceptovateľnosti ustanovených ECB. Špecifické kritériá akceptovateľnosti pre aktíva druhého stupňa uplatňované príslušnými národnými centrálnymi bankami podliehajú schváleniu zo strany ECB. Medzi týmito dvoma stupňami sa nerobí žiadny rozdiel pokiaľ ide o kvalitu aktív a ich akceptovateľnosť pre rôzne typy operácií menovej politiky Eurosystému (s výnimkou skutočnosti, že aktíva druhého stupňa Eurosystém obvykle nepoužíva v priamych transakciách). Aktíva akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystému sa tiež môžu používať ako hlavné operácie pre vnútrodenný úver [38]. Aktíva prvého a aktíva druhého stupňa podliehajú opatreniam na kontrolu rizika stanoveným v oddiele 6.4. Zmluvné strany Eurosystému môžu využívať akceptovateľné aktíva na cezhraničnom základe, t. j. môžu získavať finančné prostriedky z národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom majú sídlo tak, že využívajú aktíva umiestnené v inom členskom štáte (pozri oddiel 6.6). 6.2. Aktíva prvého stupňa ECB stanovuje a vedie zoznam aktív prvého stupňa. Tento zoznam je prístupný verejnosti [39]. Dlhové certifikáty vydané ECB sú evidované ako aktíva prvého stupňa. Dlhové certifikáty vydané národnými centrálnymi bankami pred prijatím eura v príslušnom členskom štáte sú tiež zaradené do zoznamu aktív prvého stupňa. Na aktíva prvého stupňa sa uplatňujú tieto kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4): - musia to byť dlhové nástroje, ktoré majú: a) vopred definovanú čiastku istiny; a b) kupón, ktorého výsledkom nesmie byť negatívny tok hotovosti. Okrem toho, kupón by mal byť jeden z týchto: i) nulový kupón; ii) kupón s pevnou úrokovou sadzbou; alebo iii) kupón s pohyblivou úrokovou sadzbou viazaný na referenčnú úrokovú sadzbu. Kupón môže byť viazaný aj na zmenu v hodnotení samotného emitenta. Navyše, akceptovateľné sú aj dlhopisy viazané na infláciu. Tieto znaky sa musia zachovať až do umorenia dlhopisu [40] - musia spĺňať vysoké úverové štandardy. Pri posudzovaní úverového štandardu dlhových nástrojov ECB berie do úvahy, medziiným, hodnotenia trhových agentúr, ktoré sú k dispozícii, záruky [41], ktoré poskytli finančne zdraví ručitelia [42], ako aj určité inštitucionálne kritériá, ktoré by mali zabezpečiť obzvlášť vysokú ochranu držiteľom nástrojov [43], - musia byť prevoditeľné v zaknihovanej podobe, - musia byť uložené/registrované (vydané) v EHP v centrálnej banke alebo u centrálneho depozitára cenných papierov (CDCP), ktorý spĺňa minimálne štandardy ustanovené ECB. Musia byť uchovávané (zúčtované) v eurozóne prostredníctvom účtu v Eurosystéme alebo SSS, ktorý spĺňa štandardy ustanovené ECB (aby bezchybnosť zabezpečenia a realizácia podliehali právu krajiny eurozóny). Ak Centrálny depozitár cenných papierov, v ktorom boli cenné papiere emitované (CDCP) a systém zúčtovania cenných papierov (SSS), v ktorom bolo aktívum je uchovávané, nie sú totožné, potom sa tieto dve inštitúcie musia spojiť prostredníctvom prepojenia schváleného ECB [44]. - musia byť denominované v euro [45], - musia byť emitované (alebo, v opačnom prípade, garantované) subjektmi, ktoré majú sídlo v EHP [46], - musia byť vedené v registri alebo kótované na regulovanom trhu tak, ako je definované v smernici o investičných službách [47] alebo evidované v registri, kótované alebo obchodované na určitých neregulovaných trhoch, tak ako to stanovila ECB [48]. Okrem toho, ECB môže brať do úvahy pri stanovovaní akceptovateľnosti jednotlivých dlhových nástrojov likviditu trhu. [50] [51]. Napriek zaradeniu do zoznamu aktív prvého stupňa národné centrálne banky môžu rozhodnúť o neakceptovaní týchto nástrojov ako podkladových aktív: - dlhové nástroje splatné pred dňom splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva [52] - dlhové nástroje s príjmovým tokom (napr. kupónovou platbou) počas obdobia do dňa splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva. Všetky aktíva prvého stupňa sa môžu využívať v cezhraničnom kontexte, čo znamená, že zmluvná strana môže dostať úver od národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom má zmluvná strana sídlo tak, že využije nástroje prvého stupňa umiestnené v inom členskom štáte (pozri oddiel 6.6). Aktíva prvého stupňa sú akceptovateľné pre všetky operácie menovej politiky, ktoré sú založené na podkladových aktívach, t. j. reverzné a priame obchody na voľnom trhu a jednodňové refinančné operácie. 6.3. Aktíva druhého stupňa [53] Okrem dlhových nástrojov, ktoré spĺňajú kritériá akceptovateľnosti pre aktíva prvého stupňa národné centrálne banky môžu považovať za akceptovateľné iné aktíva, aktíva druhého stupňa, ktoré sú obzvlášť dôležité pre ich národné finančné trhy a bankové systémy. Kritériá akceptovateľnosti pre aktíva druhého stupňa ustanovujú národné centrálne banky v súlade s minimálnymi kritériami akceptovateľnosti uvedenými nižšie. Špecifické národné kritériá akceptovateľnosti podliehajú schváleniu zo strany ECB. Národné centrálne banky stanovujú a vedú národné zoznamy akceptovateľných aktív druhého stupňa. Tieto zoznamy sú prístupné verejnosti [54]. Aktíva druhého stupňa musia spĺňať tieto minimálne kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4): - môžu byť dlhovými nástrojmi (obchodovateľnými alebo neobchodovateľnými), ktoré majú: a) vopred definovanú čiastku istiny; a b) kupón, ktorého výsledkom nesmie byť negatívny tok hotovosti. Okrem toho, kupón by mal byť jeden z týchto: i) nulový kupón; ii) kupón s pevnou úrokovou sadzbou; alebo iii) kupón s pohyblivou úrokovou sadzbou viazaný na referenčnú úrokovú sadzbu. Kupón môže byť viazaný aj na zmenu v hodnotení samotného emitenta. Navyše, akceptovateľné sú aj dlhopisy viazané na infláciu. Tieto znaky sa musia zachovať až do umorenia dlhopisu. Môžu to byť tiež akcie (obchodované na regulovanom trhu ako je definované v smernici o investičných službách [55]. Akcie vydané úverovými inštitúciami a dlhové nástroje vydané úverovými inštitúciami, ktoré presne nespĺňajú kritériá stanovené v článku 22 ods. 4 smernice UCITS, obvykle nie sú akceptovateľné na zaradenie do zoznamu aktív druhého stupňa. ECB však môže povoliť národným centrálnym bankám, aby zaradili také aktíva do ich zoznamu aktív druhého stupňa s výhradou splnenia určitých podmienok a obmedzení. TABUĽKA 4 Akceptovateľné aktíva pre operácie menovej politiky Eurosystému Kritériá | Prvý stupeň | Druhý stupeň | Typ cenného papiera | Dlhové certifikáty ECBIné obchodovateľné dlhové nástroje | Obchodovateľné dlhové nástrojeNeobchodovateľné dlhové nástrojeAkcie obchodované na regulovanom trhu | Zúčtovacie postupy | Nástroje musia byť centrálne uložené v zaknihovanej podobe v národných centrálnych bankách alebo SSS spĺňajúcich minimálne štandardy ECB | Aktíva musia byť ľahko prístupné národnej centrálnej banke, ktorá ich zaradila do svojho zoznamu aktív druhého stupňa | Typ emitenta | Centrálne bankyVerejný sektorSúkromný sektorMedzinárodné a nadnárodné inštitúcie | Verejný sektorSúkromný sektor | Úverový štandard | ECB musí považovať aktívum za aktívum s vysokou úverovou kvalitou (čo by mohlo zahrnovať záruku ručiteľa z EHP, ktorého ECB pokladá za finančne silného) | Národná centrálna banka musí považovať za aktívum s vysokou úverovou kvalitou také aktívum, ktoré zaradila do svojho zoznamu aktív druhého stupňa (čo by mohlo zahrnovať záruku ručiteľa z eurozóny, ktorého národná centrálna banka, ktorá zaradila aktívum do zoznamu druhého stupňa, považuje za finančne silného) | Miesto, kde má emitent sídlo (alebo, v opačnom prípade, ručiteľ) | EHP | Eurozóna | Miesto | Miesto emisie: EHPMiesto zúčtovania: Eurozóna | Eurozóna | Mena | Euro | Euro | Položka záznamu:Cezhraničné využitie | Áno | Áno | - musia to byť dlhopisy voči subjektom alebo akcie (alebo byť zabezpečené akciami) [63] subjektov, ktoré národná centrálna banka, ktorá zaradila aktíva do zoznamu aktív druhého stupňa, považuje za finančne silné, - pre národnú centrálnu banku, ktorá zaradila aktíva do zoznamu aktív druhého stupňa, musia byť ľahko prístupné, - musia byť umiestnené v eurozóne (takže bezchybnosť a realizácia podliehajú právu krajiny eurozóny), - musia byť denominované v euro [64], - musia byť vydané (alebo, v opačnom prípade, zaručené) subjektmi, ktoré majú sídlo v eurozóne. [66] [67]. Napriek prijatiu do zoznamu aktív druhého stupňa národné centrálne banky môžu rozhodnúť o neakceptovaní týchto nástrojov ako podkladových aktív: - dlhové nástroje splatné pred dňom splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva [68], - dlhové nástroje s príjmovým tokom (napr. kupónovou platbou) počas obdobia do dňa splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva. - kmeňové akcie s platbou akéhokoľvek druhu alebo akýmkoľvek iným právom s nimi spojeným, ktoré môže ovplyvniť ich vhodnosť ako podkladových aktív počas obdobia do dňa splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú boli použité ako podkladové aktíva. Aktíva druhého stupňa akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystému sa môžu využívať v cezhraničnom kontexte, čo znamená, že zmluvná strana môže dostať finančné prostriedky od národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom má zmluvná strana sídlo tak, že využije aktíva umiestnené v inom členskom štáte (pozri oddiel 6.6). Aktíva druhého stupňa sú akceptovateľné pre reverzné transakcie na voľnom trhu a jednodňové refinančné operácie. V priamych transakciách Eurosystému sa bežne nepoužívajú. 6.4. Opatrenia na kontrolu rizika Opatrenia na kontrolu rizika sa uplatňujú na aktíva, ktoré slúžia ako podklad pre operácie menovej politiky Eurosystému, aby chránili Eurosystém proti riziku finančnej straty, ak sa podkladové aktíva musia zobchodovať vzhľadom k platobnej neschopnosti zmluvnej strany. Opatrenia na kontrolu rizika, ktoré má Eurosystém k dispozícii, sú opísané v rámčeku 7. +++++ TIFF +++++ 6.4.1. Počiatočné zrážky Eurosystém uplatňuje počiatočné zrážky, ktoré zodpovedajú určitému percentu čiastky dodanej likvidity, ktorá sa má pripočítať k požiadavke na hodnotu podkladových aktív. Uplatňujú sa dve rôzne počiatočné zrážky so zreteľom na dĺžku operácie: - zrážka 1 % pre vnútrodenné (intraday) a jednodňové (overnight) transakcie a - zrážka 2 % pre transakcie s pôvodnou splatnosťou viac ako jeden pracovný deň. V operáciách na stiahnutie likvidity sa neuplatňujú žiadne počiatočné zrážky. 6.4.2. Opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva prvého stupňa Okrem počiatočných zrážok uplatňovaných na čiastku dodanej likvidity Eurosystém uplatňuje špecifické opatrenia na kontrolu rizika podľa typov podkladových aktív, ktoré poskytne zmluvná strana. Príslušné opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva prvého stupňa stanovuje ECB, pričom berie do úvahy rozdiely v právnych systémoch členských štátov. Opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva prvého stupňa sú všeobecne zosúladené v celej eurozóne [69]. Rámec kontroly rizika pre aktíva prvého stupňa zahrnuje tieto hlavné prvky: - jednotlivé dlhové nástroje podliehajú špecifickým zrážkam pri oceňovaní ("haircuts"). Zrážky sa uplatňujú tak, že od trhovej hodnoty podkladového aktíva sa odpočíta určité percento. Zrážky sa líšia podľa zostatkovej splatnosti a kupónovej štruktúry dlhových nástrojov, tak ako je to opísané v rámčeku 8. +++++ TIFF +++++ - v operáciách na stiahnutie likvidity sa neuplatňujú žiadne zrážky pri oceňovaní, - v závislosti od jurisdikcie a národných operačných systémov, národné centrálne banky umožnia vytvoriť spoločného fondu podkladových aktív alebo vyžadujú určiť, ktoré aktíva sa použijú v každej jednotlivej transakcii. V systémoch združujúcich aktíva do spoločného fondu zmluvná strana vytvorí fond dostatočných podkladových aktív, ktoré sú k dispozícii centrálnej banke na pokrytie úverov prijatých od centrálnej banky, čo znamená, že jednotlivé aktíva sa neviažu na konkrétne úverové operácie. Naproti tomu, v systéme označovania sa každá úverová operácia viaže na konkrétne identifikovateľné aktíva, - aktíva podliehajú dennému oceňovaniu. Národné centrálne banky denne vypočítavajú hodnotu podkladových aktív, pričom berú do úvahy zmeny v objemoch nesplatených úverov, zásady oceňovania vytýčené v oddiele 6.5 a požadované počiatočné zrážky a zrážky pri oceňovaní, - ak po ocenení podkladové aktíva nezodpovedajú požiadavkám vypočítaným v ten deň, dôjde k symetrickej výzve na dodatočné vyrovnanie. Aby sa znížila frekvencia výziev na dodatočné vyrovnanie, národné centrálne banky môžu uplatniť hraničný bod. Ak sa tento hraničný bod uplatňuje, predstavuje 1 % z čiastky dodanej likvidity. V závislosti od právneho systému národné centrálne banky môžu vyžadovať, aby sa výzvy na dodatočné vyrovnanie uskutočnili buď prostredníctvom dodania dodatočných aktív alebo hotovostných platieb. Znamená to, že ak hodnota podkladových aktív klesne pod dolný hraničný bod, zmluvné strany musia dodať dodatočné aktíva (alebo hotovosť). Podobne, ak by trhová hodnota podkladových aktív po ich precenení prevýšila horný hraničný bod, národné centrálne banky by vrátili nadbytočné aktíva (alebo hotovosť) zmluvnej strane (pozri rámček 9). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ - v systémoch združovania, a priori, zmluvné strany môžu podkladové aktíva nahradzovať denne, - v systémoch párovania môžu nahradzovanie podkladových aktív povoľovať národné centrálne banky, - ECB môže kedykoľvek rozhodnúť o odstránení jednotlivých dlhových nástrojov zo zoznamu akceptovateľných nástrojov prvého stupňa [70]. 6.4.3. Opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva druhého stupňa Príslušné opatrenia na kontrolu rizika pre aktíva druhého stupňa zostavuje tá národná centrálna banka, ktorá zaradila aktívum do svojho zoznamu druhého stupňa. Uplatňovanie opatrení na kontrolu rizika zo strany národných centrálnych bánk podlieha schváleniu ECB. Eurosystém sa pri zavádzaní príslušných opatrení na kontrolu zameriava na zabezpečenie nediskriminujúcich podmienok pre aktíva druhého stupňa v celej eurozóne. V tomto rámci zrážky pri oceňovaní uplatňované na aktíva druhého stupňa odrážajú konkrétne riziká spojené s týmito aktívami a sú prinajmenšom také prísne ako zrážky pri oceňovaní uplatňované na aktíva prvého stupňa. Aktíva druhého stupňa sú zaradené do štyroch rôznych skupín zrážok odrážajúcich rozdiely v ich charakteristických znakoch a ich likvidite (pozri rámček 10). Opatrenia na kontrolu rizika sú založené na volatilite úrokovej sadzby, úrovni úrokových sadzieb, predpokladanom horizonte vyrovnania a príslušnej splatnosti aktíva +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Zaradenie aktív druhého stupňa do jednej z nasledovných skupín podľa likvidity navrhujú národné centrálne banky a podlieha schváleniu zo strany ECB. 1. Akcie 2. Obchodovateľné dlhové nástroje s obmedzenou likviditou Do tejto kategórie patrí väčšina aktív druhého stupňa. I keď sa môžu vyskytovať nejaké rozdiely v stupni likvidity, aktíva sa vo všeobecnosti podobajú v tom, že majú malý sekundárny trh, ceny nemusia byť kótované denne a obchody bežného objemu môžu vytvárať cenové efekty. 3. Dlhové nástroje s obmedzenou likviditou a zvláštnymi znakmi Sú to aktíva, ktoré, aj keď sa vyznačujú určitými aspektmi obchodovateľnosti, vyžadujú viac času na ich likvidáciu na trhu. Platí to pre aktíva, ktoré sú všeobecne neobchodovateľné, ale majú zvláštne znaky, ktoré zavádzajú určitú obchodovateľnosť, vrátane trhových aukčných procedúr (ak je potrebné likvidovať tieto aktíva) a denného oceňovania. 4. Neobchodovateľné dlhové nástroje Tieto nástroje sú v praxi neobchodovateľné a preto majú malú alebo žiadnu likviditu. Pre aktíva druhého stupňa s prvkami znovunastavenia úrokovej sadzby, u ktorých sa nastavovanie uskutočňuje jednoznačným a jasným spôsobom podľa trhových zvyklostí a podlieha schváleniu ECB, príslušnou splatnosťou je doba budúceho nastavenia bez ohľadu na skupinu likvidity, do ktorej je aktívum zaradené. Národné centrálne banky uplatňujú rovnaký hraničný bod (ak je to potrebné) na uskutočnenie výziev na dodatočné vyrovnanie pre aktíva druhého stupňa ako pre aktíva prvého stupňa. Okrem toho, národné centrálne banky môžu uplatňovať obmedzenia na akceptáciu aktív druhého stupňa, môžu vyžadovať dodatočné záruky a kedykoľvek môžu rozhodnúť o odstránení jednotlivých aktív zo zoznamov aktív druhého stupňa. 6.5. Zásady oceňovania podkladových aktív Eurosystém pri stanovovaní hodnoty podkladových aktív použitých v reverzných obchodoch uplatňuje tieto zásady: - Eurosystém stanoví jediný referenčný cenový zdroj pre každé akceptovateľné obchodovateľné aktívum prvého alebo druhého stupňa. To tiež znamená, že pre registrované, kótované alebo obchodované aktíva na viac ako jednom trhu sa iba jeden z týchto trhov použije ako cenový zdroj pre príslušné aktívum, - Eurosystém pre každý referenčný trh definuje najreprezentatívnejšiu cenu, ktorá sa má použiť pre výpočet trhových hodnôt. Ak sa kótuje viac ako jedna cena, použije sa najnižšia z týchto cien (obvykle cena ponuky), - hodnota obchodovateľných aktív sa vypočítava na základe najtypickejšej ceny v pracovný deň predchádzajúci dňu ocenenia, - ak nie je k dispozícii reprezentatívna cena pre určité aktívum v pracovný deň predchádzajúci dňu ocenenia, použije sa posledná burzová cena (pri obchodovaní). Ak nie je k dispozícii žiadna burzová cena, národná centrálna banka určí cenu so zreteľom na poslednú identifikovanú cenu aktíva na referenčnom trhu, - trhová cena dlhového nástroja sa vypočíta vrátane akumulovaného úroku, - v závislosti od rozdielov vo národných právnych systémoch a prevádzkových pravidlách sa môže zaobchádzanie s príjmovými tokmi (napr. výplatami kupónov) prijatého aktíva počas životnosti reverzného obchodu národnými centrálnymi bankami líšiť. Ak je tok príjmu prevedený na zmluvnú stranu, národné centrálne banky zabezpečia, aby boli príslušné operácie naďalej plne pokryté dostatočnou čiastkou podkladových aktív skôr, ako sa uskutoční prevod príjmu. Národné centrálne banky sa snažia zabezpečiť, aby bol ekonomický dopad zaobchádzania s príjmovými tokmi rovnocenný situácii, v ktorej je príjem prevádzaný na zmluvnú stranu v deň výplaty [71], - pre neobchodovateľné aktíva druhého stupňa národná banka, ktorá zaradila aktíva do svojho zoznamu druhého stupňa, stanoví osobitné zásady oceňovania. 6.6. Cezhraničné používanie akceptovateľných aktív Zmluvné strany Eurosystému môžu využívať akceptovateľné aktíva na cezhraničnej báze, to znamená, že môžu získavať finančné prostriedky z národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom majú sídlo, a to tak, že využívajú aktíva umiestnené v inom členskom štáte. Pri zúčtovaní všetkých typov obchodov, v ktorých Eurosystém dodáva likviditu voči akceptovateľným aktívam sa môžu používať cezhraničné podkladové aktíva. Národné centrálne banky (a ECB) vypracovali tento mechanizmus na to, aby zabezpečili, že všetky akceptovateľné aktíva sa môžu využívať cezhranične. Je to model korešpondenčnej centrálnej banky (MKCB), podľa ktorého národné centrálne banky navzájom (a pre ECB) pôsobia ako depozitári ("korešpondenti") pokiaľ ide o aktíva akceptované v ich domácom depozitnom alebo zúčtovacom systéme. Model sa môže využívať pre všetky akceptovateľné aktíva. Pre neobchodovateľné aktíva alebo aktíva druhého stupňa s obmedzenou likviditou a špeciálnymi znakmi, ktoré sa nedajú prevádzať cez SSS [72], sa môžu využívať špecifické riešenia. MKCB sa môže použiť na zabezpečenie všetkých druhov úverových obchodov Eurosystému [73]. Okrem MKCB sa pre cezhraničný prevod cenných papierov [74] môžu využívať akceptovateľné prepojenia medzi SSS. 6.6.1. Model korešpondenčnej centrálnej banky Model korešpondenčnej centrálnej banky je zobrazený v grafe 3. +++++ TIFF +++++ GRAF 3Model korešpondenčnej centrálnej banky Všetky národné centrálne banky si vzájomne vedú účty cenných papierov s cieľom cezhraničného využívania akceptovateľných aktív. Presný postup MKCB závisí od toho, či sú akceptovateľné aktíva rezervované pre každú jednotlivú transakciu, alebo či sú uložené v spoločnom fonde podkladových aktív [75]: - v systéme párovania platí, že hneď ako národná centrálna banka členského štátu, v ktorom má zmluvná strana sídlo (t. j. "domáca centrálna banka"), akceptuje jej ponuku úveru, zmluvná strana vydá pokyn (ak je to potrebné, prostredníctvom jej vlastného depozitára) systému zúčtovania cenných papierov v krajine, v ktorej sú cenné papiere uložené, na ich prevod do centrálnej banky tejto krajiny na účet domácej centrálnej banky. Hneď ako korešpondenčná centrálna banka poskytne informáciu domácej centrálnej banke, že dostala zábezpeku, domáca centrálna banka prevedie prostriedky na zmluvnú stranu. Centrálne banky nepresúvajú prostriedky pokiaľ si nie sú isté, že korešpondenčná centrálna banka dostala cenné papiere zmluvných strán. Ak je potrebné splniť termíny zúčtovania, zmluvné strany môžu vopred uložiť aktíva u korešpondenčných centrálnych bánk na účet ich domácej centrálnej banky pomocou postupov MKCB, - v systéme spoločného fondu platí, že zmluvná strana môže kedykoľvek poskytnúť korešpondenčnej centrálnej banke cenné papiere na účet domácej centrálnej banky. Hneď ako korešpondenčná centrálna banka poskytne informáciu domácej centrálnej banke, že dostala cenné papiere, domáca centrálna banka dodá tieto cenné papiere na spoločný ("pool") účet cenných papierov zmluvnej strany. MKCB je k dispozícii zmluvným stranám od 9.00 do 16.00 hod. času ECB (SEČ) v každý pracovný deň Eurosystému. Zmluvná strana, ktorá chce využiť MKCB, musí o tom informovať národnú centrálnu banku, od ktorej chce dostať úver, t. j. domácu centrálnu banku, do 16.00 hod. času ECB (SEČ). Navyše, zmluvná strana musí zabezpečiť, aby bol kolaterál pre zabezpečenie operácií menovej politiky doručený na účet korešpondenčnej centrálnej banky najneskôr do 16.45 hod. času ECB (SEČ). Pokyny alebo dodávky, ktoré nedodržia tento termín, sa budú zvažovať pre poskytnutie úveru až na ďalší pracovný deň. Ak zmluvné strany predpokladajú potrebu využitia MKCB neskôr počas dňa, mali by, ak je to možné, dodať aktíva vopred (t. j. vopred ich uložiť). Za výnimočných okolností, alebo ak to vyžadujú účely menovej politiky, ECB môže rozhodnúť o predĺžení záverečnej hodiny MKCB až do záverečnej doby systému TARGET. 6.6.2. Cezhraničné prepojenia Okrem MKCB sa na cezhraničný prevod cenných papierov môžu využívať akceptovateľné prepojenia medzi systémami zúčtovania cenných papierov EÚ. +++++ TIFF +++++ GRAF 4Prepojenia medzi systémami zúčtovania cenných papierov Prepojenie medzi dvoma systémami zúčtovania obchodov s cennými papiermi umožňuje účastníkovi v jednom systéme zúčtovania viesť vydané cenné papiere v inom systéme zúčtovania, bez toho, že by bol účastníkom tohto iného systému. Skôr ako sa tieto prepojenia môžu využiť na prevod zábezpeky pre úverové operácie Eurosystému, musia byť posúdené a schválené na základe štandardov na využívanie systémov zúčtovania cenných papierov EÚ [76] [77]. Z hľadiska Eurosystému, MKCB a cezhraničné prepojenia medzi systémami zúčtovania obchodov s cennými papiermi EÚ plnia tú istú funkciu, a to umožňujú zmluvným stranám využívať zábezpeku na cezhraničnom princípe, t. j. umožňujú zmluvným stranám využívať zábezpeku na získanie úveru z ich domovskej centrálnej banky, dokonca aj vtedy, ak bola táto zábezpeka emitovaná v systéme zúčtovania obchodov s cennými papiermi inej krajiny. MKCB a cezhraničné prepojenia však plnia túto funkciu rôznymi spôsobmi. V MKCB je cezhraničný vzťah medzi národnými centrálnymi bankami. Pôsobia navzájom ako depozitári. Pri využívaní prepojení sa jedná o cezhraničný vzťah medzi systémami zúčtovania obchodov s cennými papiermi. Navzájom si otvárajú spoločné súhrnné účty. Aktíva uložené u korešpondenčnej centrálnej banky sa môžu využívať iba na zabezpečenie úverových obchodov Eurosystému. Aktíva vedené prostredníctvom prepojenia sa môžu využívať pre úverové obchody Eurosystému ako aj na akýkoľvek iný účel, ktorý si zvolí zmluvná strana. Pri využívaní cezhraničných prepojení zmluvné strany vedú aktíva na svojich vlastných účtoch u svojich domácich systémov zúčtovania obchodov s cennými papiermi a nepotrebujú depozitára. KAPITOLA 7 7. POVINNÉ MINIMÁLNE REZERVY [78] 7.1. Všeobecné úvahy ECB v rámci systému minimálnych rezerv Eurosystému vyžaduje, aby úverové inštitúcie mali povinné minimálne rezervy na účtoch v národných centrálnych bankách. Právny rámec pre tento systém je ustanovený v článku 19 štatútu ESCB, nariadení Rady (ES) týkajúcom sa uplatňovania minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou a nariadení ECB o minimálnych rezervách. Uplatň