(18)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tejto veci uviedla, že má pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES a na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (9) (ďalej len „URP 1998“) z týchto dôvodov: — Po prvé, zdalo sa, že obe etapy investície sú súčasťou toho istého investičného projektu, pretože predstavujú časť celkového plánu na zariadenie výrobných liniek, ktoré sa majú postupne presunúť z Dánska a Spojeného kráľovstva. Samotné slovenské orgány v predloženej notifikácii označovali obe etapy ako jeden investičný projekt. „Predložený investičný projekt podniku Glunz&Jensen sa realizuje v období rokov 2004 – 2009 v dvoch etapách: 2004 – 2006, 2007 – 2009. Okrem toho spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. uviedla na strane 6 „Žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci vo forme úľavy na dani“ predloženej príjemcom pomoci slovenským orgánom, ktorá bola priložená k notifikácií, že investičné obdobie trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investičné náklady predstavujú „viac ako 200 miliónov SKK“, čo je suma zodpovedajúca všetkým investíciám realizovaným spoločnosťou Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku“. Na základe uvedeného sa zdalo, že notifikovaný projekt sa týkal druhej etapy jedného komplexného investičného projektu, ktorý sa začal už v roku 2004. Okrem toho, keďže v samotnej žiadosti o pomoc zo strany príjemcu pomoci sa nerozlišovalo medzi dvoma etapami investície, Komisia nemohla vylúčiť, že obdobie trvania investície bolo umelo rozdelené do dvoch etáp tak, aby bol príjemca pomoci oprávnený podať žiadosť o pomoc v roku 2006. — Po druhé, podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi bola žiadosť o pomoc, ktorá bola podpísaná 29. júna 2006, predložená až v novembri 2006, t. j. potom, ako začala prvá etapa investície v roku 2004. V dôsledku toho mala Komisia pochybnosti, či bola dodržaná podmienka stimulačného účinku pomoci, ktorá je stanovená v bode 4.2 URP 1998. Komisia zdôraznila, že v zásade štátnu pomoc, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je možné schváliť len v prípade, ak nad týmito negatívnymi účinkami značne prevažujú pozitívne prínosy k plneniu cieľa Spoločenstva (ktorým je v tomto prípade regionálny rozvoj). Komisia dospela k záveru, že pomoc, o ktorú bolo požiadané koncom roka 2006, nemôže so spätnou platnosťou vyvolať investičné rozhodnutie, ktoré viedlo k začatiu prác v roku 2004 a k začatiu výrobných aktivít v apríli 2005. — Po tretie, úvaha, že dostupnosť pomoci nebola rozhodujúcim kritériom, pokiaľ ide o rozhodnutie príjemcu pomoci začať práce súvisiace s presunom, sa zdala byť potvrdená vlastným vyhlásením príjemcu pomoci v jeho žiadosti o pomoc, v ktorom boli objasnené dôvody presunu aktivít príjemcu pomoci na Slovensko: „Správna rada (Glunz&Jensen) sa v priebehu roku 2003 rozhodla preskúmať možnosť zriadenia výrobnej jednotky v krajine, kde sú nízke náklady. Cieľom bolo znížiť výrobné náklady, vyvinúť subdodávateľov v strednej a východnej Európe (…). Glunz&Jensen uskutočnila komparatívnu analýzu jedenástich krajín strednej a východnej Európy, aby sa rozhodla o optimálnom mieste pre svoju pobočku (…). Spomedzi týchto jedenástich krajín boli bližšie preskúmané Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospeli sme k záveru, že Slovenská republika sa pokladá za najvhodnejšie miesto z hľadiska podnikania spoločnosti Glunz&Jensen a z hľadiska kombinácie faktorov na hodnotených trhoch (11).“ — Po štvrté, slovenské orgány objasnili dôvod, prečo príjemca pomoci nepredložil žiadosť o štátnu pomoc pre prvú etapu investičného projektu. Podľa ich vysvetlenia sa spoločnosť domnievala, že pred vstupom Slovenskej republiky do EÚ nebolo potrebné požiadať o schválenie štátnej pomoci vo forme daňovej úľavy. Podľa nich bolo potrebné predložiť žiadosť o pomoc iba v daňovom priznaní za rok, v ktorom spoločnosti po prvýkrát vznikla daňová povinnosť. Podľa slovenských orgánov to znamená, že spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požiadať o štátnu pomoc od samotného začiatku realizácie investičného projektu v roku 2004. Komisia usúdila, že nedostatočnú informovanosť príjemcu pomoci, pokiaľ ide o príslušný postup, nie je možné zohľadniť. Je potrebné zdôrazniť, že poskytnutie pomoci podľa § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, sa neuplatňovalo automaticky pred pristúpením Slovenska, a neuplatňuje sa automaticky ani v súčasnosti, pretože neexistuje schéma pomoci, ktorá by sa vzťahovala na uvedené ustanovenie. V dôsledku toho tento druh pomoci bolo, a aj naďalej je potrebné notifikovať Komisii individuálne ako pomoc ad hoc, čo dokazuje približne 40 notifikácií ad hoc predložených Slovenskou republikou pri uplatňovaní tohto právneho základu v rámci takzvaného dočasného postupu. — Na záver, aj keby táto pomoc mala stimulačný účinok, je potrebné vyjadriť vážne pochybnosti: V skutočnosti URP 1998 (bod 2) obsahujú negatívne stanovisko voči pomoci ad hoc, pokiaľ nie je možné dokázať, že regionálny prínos opatrenia prevažuje nad negatívnymi účinkami narušenia hospodárskej súťaže a ovplyvňovania obchodu. V tejto súvislosti Komisia uviedla: — Hoci opatrenie predstavuje významný príspevok k regionálnemu rozvoju (155 priamych pracovných miest, asi 30 nepriamych pracovných miest), jeho negatívne účinky sa zdajú byť rovnako značné. — Príslušný trh výrobkov príjemcu pomoci sa týka grafických zariadení na spracovanie podkladov, najmä CtP (computer-to-plate) procesorov. Komisia poznamenala, že pomoc sa má poskytnúť podniku, ktorý má na európskom trhu […] %-ný podiel. Najbližšími konkurentmi podniku Glunz&Jensen v Európe sú spolu s ich trhovými podielmi: Height Design, Spojené kráľovstvo […] %, Agfa (Lastra) Belgicko […] %, E-graf, Taliansko […] %, Haase, Nemecko […] % a Ovit, Taliansko […] %. Vzhľadom na trhovú pozíciu príjemcu pomoci bola Komisia toho názoru, že plánované opatrenie môže mať vážny vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom, veľmi špecifickom trhu, na ktorom pôsobí príjemca pomoci. — Okrem toho sa projekt týka presunu výrobnej činnosti a zariadenia z Dánska a Spojeného kráľovstva. Keďže išlo o výlučne výrobnú prevádzku, závod v Thetforde v Spojenom kráľovstve bol po presune výroby na Slovensko koncom roka 2006 zatvorený. Podľa informácií dostupných na internetovej stránke spoločnosti stratilo v Thetforde prácu 77 zamestnancov. Dánska spoločnosť sa bude v budúcnosti zameriavať na predajné aktivity, zákaznícky servis, výskum a vývoj a riadenie pilotného závodu. Presun má preto významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi.