SK Úradný vestník Európskej únie L 282/14

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1934

z 27. októbra 2015,

ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) Antidumpingové opatrenia na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutá krajina“ alebo „Čína“) a Thajsku boli pôvodne uložené nariadením Rady (ES) č. 584/96 (2) (ďalej len „pôvodné opatrenia“) a naposledy predĺžené nariadením Rady (ES) č. 803/2009 (3) (ďalej len „platné opatrenia“).

(2) Podľa článku 13 ods. 3 základného nariadenia sa pôvodné opatrenia rozšírili nariadeniami Rady (ES) č. 964/2003 (4), (ES) č. 2052/2004 (5), (ES) č. 2053/2004 (6) a (ES) č. 655/2006 (7) na dovoz zasielaný z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod na Taiwane, v Indonézii, na Srí Lanke a Filipínach.

(3) Platné antidumpingové clá sú stanovené pre všetky spoločnosti vo výške 58,6 %.

1.2. Platné opatrenia týkajúce sa iných tretích krajín

(4) V súčasnosti sú platné antidumpingové opatrenia na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Rusku a Turecku (8) a na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii (9). Opatrenia voči Thajsku uplynuli 4. septembra 2014 (10).

1.3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti

(5) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uverejnila 14. decembra 2013 oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti (11) antidumpingových opatrení na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a tvaroviek zaslaných z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín bez ohľadu na to, či boli alebo neboli deklarované ako výrobky s pôvodom na Taiwane, v Indonézii, na Srí Lanke a Filipínach.

(6) Komisia dostala 2. júna 2014 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(7) Žiadosť o preskúmanie predložil Výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie na tupo Európskej únie (Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 50 % celkovej výroby v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

(8) Komisia začala 3. septembra 2014 preskúmanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (12).

1.4. Zainteresované strany

(9) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili, ak majú záujem zúčastniť sa prešetrovania. Komisia navyše osobitne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, používateľov a dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine a čínske orgány o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti a vyzvala ich, aby spolupracovali.

(10) Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu preskúmania a požiadať Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach o vypočutie.

1.4.1. Výber vzorky

(11) Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

a) Výber vzorky výrobcov z Únie

(12) V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Vzorka sa vyberala na základe objemu výroby a predaja podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania v Únii pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia – vzorku tvorili tri spoločnosti/skupiny spoločností s výrobnými zariadeniami v Rakúsku, Francúzsku, Nemecku a Taliansku. Neboli doručené žiadne pripomienky a predbežne vybrané spoločnosti boli preto zaradené do konečnej vzorky.

(13) Následne jeden z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nebol schopný poskytnúť úplne vyplnený dotazník, a preto bol nahradený iným výrobcom z Únie. Konečná vzorka pozostávala z troch spoločností/skupín spoločností predstavujúcich 57 % výroby Únie a 58 % predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, a s výrobnými zariadeniami v štyroch rôznych členských štátoch (Rakúsko, Francúzsko, Nemecko a Taliansko). Zainteresované strany boli informované zodpovedajúcim spôsobom. Táto upravená vzorka sa považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

b) Výber vzorky dovozcov

(14) Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie špecifikované v oznámení o začatí konania. Z dvanástich dovozcov, ktorí poskytli informácie, dovážalo príslušný výrobok z Číny iba šesť z nich. Z týchto šiestich spoločností sa vzorka vybrala na základe objemu dovozu príslušného výrobku v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia a pozostávala z troch dovozcov so sídlom v Nemecku, Grécku a Taliansku.

(15) Všetci dovozcovia, ktorí sa prihlásili, boli informovaní o navrhovanej vzorke. Neboli doručené žiadne pripomienky. Táto vzorka predstavovala 15 % celkového dovozu príslušného výrobku.

c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne

(16) Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie špecifikované v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(17) Pôvodne sa prihlásil len jeden čínsky vyvážajúci výrobca a poskytol informácie požadované v dotazníku na výber vzorky. Preto sa výber vzorky nepožadoval. Následne, ako sa uvádza v odôvodnení 20, tento vyvážajúci výrobca zastavil spoluprácu.

1.4.2. Odpovede na dotazník

(18) Komisia zaslala dotazníky všetkým výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a dovozcom do Únie zaradeným do vzorky a uvedeným čínskym vyvážajúcim výrobcom.

(19) Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky/skupiny výrobcov a troch neprepojených dovozcov.

(20) Čínsky vyvážajúci výrobca vyplnený dotazník nepredložil.

1.4.3. Overovanie na mieste

(21) Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračujúceho alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na posúdenie toho, či by uloženie opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností: a) Výrobcovia z Únie: — Erne Fittings GmbH and the related company Siekmann Fittings GmbH, Schlins Rakúsko, — Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francúzsko, — Virgilio Cena & Figli S.P.A, Brescia, Taliansko. b) Dovozcovia: — Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Taliansko, — General Commercial & Industrial S.A., Atény, Grécko, — Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Nemecko.

1.5. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(22) Prešetrovanie pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2013 do 30. júna 2014 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

(23) Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.6. Zverejnenie

(24) Komisia oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť zachovanie platných antidumpingových opatrení, a vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili. Žiadne pripomienky neboli predložené.

2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Príslušný výrobok

(25) Výrobok, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je rovnaký ako v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktoré sa ukončilo v auguste 2009 (13), t. j. ide o rúrové a potrubné tvarovky (iné ako liate príslušenstvo, príruby a príslušenstvo so závitom) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm takého druhu, ktorý sa používa na zváranie na tupo alebo na iné účely s pôvodom v Číne v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80.

2.2. Podobný výrobok

(26) Z prešetrovania vyplynulo, že tieto výrobky majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a aj rovnaké základné použitia: — príslušný výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Saudskej Arábii, ktorá slúžila ako analogická krajina, a — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(27) Komisia dospela k záveru, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

3.1. Úvodné poznámky

(28) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či dochádza k dumpingu a či je alebo nie je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.

(29) Ako sa uvádza v odôvodneniach 18 a 19, hoci sa dotazník zaslal čínskemu vyvážajúcemu výrobcovi, ktorý sa prihlásil v súvislosti s výberom vzorky, tento vyvážajúci výrobca následne odpoveď na dotazník nepredložil. Ani jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov pri súčasnom prešetrovaní nespolupracoval, a preto sa museli použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

(30) V tejto súvislosti sa čínskym orgánom a uvedeným čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v rámci výberu vzorky, oznámilo, že neposkytnutie odpovede na dotazník by sa považovalo za nespoluprácu, a že by Komisia mohla následne uplatniť článok 18 základného nariadenia, pokiaľ ide o zistenia v súvislosti s Čínou. Ako sa uvádza v odôvodnení 20, Komisia nedostala žiadnu odpoveď na dotazník.

(31) Na základe toho a v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia sú zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu uvedené ďalej v texte založené na dostupných skutočnostiach, najmä na informáciách uvedených v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti a na dostupných štatistikách Eurostatu porovnaných s dovoznými štatistikami zozbieranými podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza podľa článku 14 ods. 6“) a na informáciách získaných počas overovania na mieste u neprepojených dovozcov. Analyzovala sa tiež databáza čínskych vývozných štatistík. Analýza však ukázala, že údaje o objemoch dovozu uvedené v tejto databáze vysoko presahovali objemy zaznamenané v iných dostupných zdrojoch, najmä v databáze podľa článku 14 ods. 6 Uvádzané priemerné ceny boli takisto značne vyššie ako priemerné ceny z iných zdrojov vrátane priemernej ceny vykazovanej spolupracujúcim neprepojeným dovozcom. Hoci údaje, ktoré poskytli všetky ostatné dostupné zdroje, vykazovali medzi sebou zanedbateľné rozdiely, zistilo sa, že údaje, ktoré poskytla čínska databáza, sa značne líšili od údajov poskytnutých všetkými ostatnými zdrojmi, ktoré analyzovala Komisia. Preto sa údaje uvedené v databáze vývozných štatistík považujú v tomto prípade za nespoľahlivé.

3.2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania

a) Analogická krajina

(32) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovuje na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom („analogická krajina“).

(33) V pôvodnom prešetrovaní sa ako analogická krajina vybralo Thajsko. V predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti sa ako analogická krajina vybrali Spojené štáty americké vzhľadom na nespoluprácu thajských výrobcov.

(34) Na účely tohto prešetrovania Komisia v oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že plánuje použiť Kórejskú republiku ako analogickú krajinu, keďže v Kórejskej republike na rozdiel od Spojených štátov neboli zavedené žiadne opatrenia na ochranu obchodu a kórejský vyvážajúci výrobca spolupracoval v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa opatrení platných pre dovoz rúrových a potrubných tvaroviek z Malajzie a Kórejskej republiky uvedených v odôvodnení 4. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k vhodnosti tohto výberu, ale žiadna zo strán tak neučinila.

(35) Komisia si vyžiadala informácie týkajúce sa výrobcov príslušných výrobkov z iných potenciálnych analogických krajín, konkrétne z Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraela, Japonska, Saudskej Arábie, Taiwanu a Thajska a vyzvala všetkých známych výrobcov príslušného výrobku v týchto krajinách vrátane výrobcu v Kórejskej republike, aby poskytli potrebné informácie. Iba jeden výrobca v Saudskej Arábii spolupracoval a zaslal vyplnený dotazník.

(36) Ako sa uvádza v odôvodnení 26, prešetrovaním sa zistilo, že príslušné výrobky vyrábané a predávané na domácom trhu v Saudskej Arábii mali tie isté základné fyzikálne a chemické vlastnosti a také isté konečné použitie ako výrobok, ktorý čínski vyvážajúci výrobcovia vyrábajú a vyvážajú do Únie.

(37) Prešetrovanie neodhalilo žiadne narušenia domáceho trhu Saudskej Arábie. Hoci tam bol iba jeden výrobca, neboli zavedené žiadne opatrenia na ochranu obchodu a domáci výrobca súťažil s dovozom z Číny, Južnej Kórey, Thajska a Japonska. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že úroveň hospodárskej súťaže na saudskom trhu bola uspokojivá.

(38) Prešetrovaním sa tiež zistilo, že množstvá vyrobené a predávané na saudskom domácom trhu boli reprezentatívne pri porovnaní s celkovým vývozom z Číny do Únie podľa údajov Eurostatu.

(39) Ako sa uvádza v odôvodnení 45, prešetrovaním sa zistilo, že domáci predaj saudských výrobcov rúrových a potrubných tvaroviek bol v priemere stratový. Napriek tomu sa zistilo, že priemerné výrobné náklady boli v rovnakom rozsahu ako priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie a auditované finančné výkazy sa zostavili na základe „predpokladu nepretržitého pokračovania v činnosti“. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že spoločnosť zostane v blízkej budúcnosti naďalej životaschopná.

(40) Berúc do úvahy uvedené dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že USA sú vhodnou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

b) Normálna hodnota

(41) Informácie získané od spolupracujúceho výrobcu v Saudskej Arábii sa použili ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty aplikovateľnej na vyvážajúcich výrobcov v Číne.

(42) V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv skúmala, či bol celkový objem predaja na domácom trhu spolupracujúceho výrobcu v Saudskej Arábii počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania reprezentatívny.

(43) Predaj na domácom trhu sa považoval za reprezentatívny, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja dotknutého výrobku do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Celkový objem predaja na vývoz sa stanovil na základe štatistiky Eurostatu, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 31. Na tomto základe sa predaj na domácom trhu v Saudskej Arábii považoval za reprezentatívny.

(44) Komisia ďalej preskúmala, či by sa predaj podobného výrobku na domácom trhu mohol považovať za bežný obchod podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia.

(45) Prešetrovaním sa zistilo, že počas predĺženého obdobia bola vážená priemerná domáca predajná cena nižšia ako vážené priemerné výrobné náklady. Preto sa nemohol považovať za predaj v rámci bežného obchodu. Normálna hodnota sa stanovila na základe výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítala primeraná suma predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA“) a zisk sa doplnil v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

(46) V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia sa PVA náklady určili na základe údajov od spolupracujúceho výrobcu v analogickej krajine. Pri absencii akýchkoľvek informácií týkajúcich sa skutočného zisku vyvážajúceho výrobcu sa v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia použila primeraná úroveň zisku. Zisk vo výške 5 % sa v rámci kovospracujúceho priemyslu považuje za primeraný. Dumpingové rozpätie dosahovalo úroveň 136 %.

c) Vývozná cena

(47) Vývozná cena vychádzala z dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. zo štatistík Eurostatu podrobených krížovej kontrole s informáciami, ktoré poskytol žiadateľ v žiadosti, databázy podľa článku 14 ods. 6 a údajov získaných od spolupracujúcich neprepojených dovozcov.

d) Porovnanie

(48) Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu na základe cien zo závodu. V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou spravodlivého porovnania, sa vývozná cena a normálna hodnota upravili s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy nákladov na dopravu (námorná doprava), poistenie, poplatky, colné vybavenie a náklady na základe overených informácií, ktoré poskytli neprepojení dovozcovia.

e) Dumpingové rozpätie

(49) Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu s váženou priemernou vývoznou cenou stanovenou vyššie v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskych vývozcov, nebolo možné určiť druhy výrobkov vyvážané z Číny. Porovnanie podľa druhu výrobku preto nebolo možné.

(50) Vážené priemerné dumpingové rozpätie stanovené na tomto základe, vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov, poistenia a prepravnej ceny CIF na hranici Únie pred preclením, presahovalo 136 %.

3.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

a) Predbežná poznámka

(51) V nadväznosti na zistenia dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia prešetrila pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. Analyzovali sa nasledujúce zložky: výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Číne, správanie čínskeho vývozu v tretích krajinách a atraktívnosť trhu Únie.

b) Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Číne

(52) Čínska výroba, výrobná kapacita a nevyužitá kapacita boli založené na odhadoch poskytnutých žiadateľom. Na tomto základe sa celkový objem výroby v Číne odhadovala na 435 000 ton a celková výrobná kapacita na 612 000 ton. Celková voľná kapacita v Číne sa odhadovala na 177 000 ton, ktoré počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali takmer trojnásobok spotreby v Únii. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 53 až 56, veľká časť tejto nevyužitej kapacity by sa pravdepodobne presmerovala do Únie.

c) Čínske vývozné praktiky v iných tretích krajinách

(53) Pri absencii akýchkoľvek verejne dostupných informácií a z dôvodu nespolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov nebolo možné preukázať úroveň priemerných čínskych vývozných cien na trhoch iných tretích krajín. Čínski vyvážajúci výrobcovia však boli zapojení do nekalých obchodných praktík na trhu USA, na ktorom sa od roku 1992 uplatňovali antidumpingové opatrenia na rúrové a potrubné tvarovky. Na tomto základe, ako aj s ohľadom na minulé a súčasné dumpingové praktiky na trhu Únie, neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že čínski vývozcovia zmenia v blízkej budúcnosti správanie týkajúce sa vývozných cien.

d) Atraktívnosť trhu Únie

(54) Dokonca aj napriek zavedeným clám čínski vyvážajúci výrobcovia zvýšili svoje vývozné objemy a podiel na trhu v Únii, čo poukazuje na pokračujúci záujem čínskych vyvážajúcich výrobcov o trh Únie. To potvrdzujú aj praktiky obchádzania v minulosti, kedy dochádzalo k prekládke rúrových a potrubných tvaroviek cez Taiwan, Indonéziu, Srí Lanku a Filipíny (pozri odôvodnenie 2).

(55) Aj za predpokladu, že by sa domáca spotreba v Číne a v iných tretích krajinách mohla zvýšiť, vysoká úroveň nadmernej výrobnej kapacity v Číne značne presahuje celkovú spotrebu Únie a naznačuje, že ak by uplynula platnosť opatrení, čínski vyvážajúci výrobcovia budú mať aj naďalej k dispozícii významné množstvá dostupné na vývoz na trh Únie. Vzhľadom na to, že USA, ďalší veľký trh pre rúrové a potrubné tvarovky, zaviedli prísne antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z Číny, je pravdepodobné, že ak by uplynula platnosť opatrení, veľký objem tejto nevyužitej kapacity bude presmerovaný do Únie.

(56) Vzhľadom na minulé aj súčasné dumpingové praktiky čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktoré sa vysvetľujú v odôvodnení 50, a skutočnosť, že na rúrové a potrubné tvarovky z Číny sa pri dovoze na trh USA vzťahujú antidumpingové opatrenia, sa usudzuje, že trh Únie bude pre čínskych vyvážajúcich výrobcov aj naďalej atraktívny.

3.4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

(57) Prešetrovaním sa zistilo, že čínsky dovoz sa počas obdobia revízneho prešetrovania na trhu Únie naďalej uskutočňoval za výrazne dumpingové ceny. Vzhľadom na významnú nevyužitú kapacitu, ktorá je k dispozícii v Číne (takmer trojnásobok spotreby v Únii), vývozné správanie na trhu USA a atraktívnosť trhu Únie, Komisia dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu, ak by sa opatrenia odstránili.

4. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

(58) V rámci výrobného odvetvia Únie nedošlo k žiadnym veľkým štrukturálnym zmenám v porovnaní s obdobím prešetrovania ostatného preskúmania pred uplynutím platnosti uvedenom v odôvodnení 1. Podobný výrobok vyrábalo počas ORP 22 známych výrobcov z Únie. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

(59) Celková výroba v Únii počas ORP bola stanovená na 48 868 ton. Komisia tento údaj stanovila na základe údajov poskytnutých žiadateľom, ktoré boli porovnané s overenými údajmi zo spoločností zaradených do vzorky.

(60) Ako sa uvádza v odôvodnení 11, do konečnej vzorky boli zaradení traja výrobcovia/skupiny výrobcov. Spoločnosti zaradené do vzorky/skupiny spoločností zaradených do vzorky predstavujú 57 % výroby Únie a 58 % predaja Únie (pozri odôvodnenie 13). Táto vzorka sa považovala za vzorku reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.

4.2. Spotreba v Únii

(61) Komisia stanovila spotrebu Únie na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ, a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov Eurostatu. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 31, údaje uvedené v databáze čínskych vývozných štatistík sa považovali za nespoľahlivé, a preto sa nepoužili na stanovenie objemu vývozu z Číny.

(62) Spotreba v Únii sa vyvíjala takto: Tabuľka 1 Spotreba v Únii (v tonách) 2011 2012 2013 ORP Celková spotreba Únie 57 897 59 916 60 503 58 113 Index 100 103 104 100 Zdroj: Údaje poskytnuté žiadateľom a Eurostatom.

(63) V rokoch 2012 a 2013 sa spotreba mierne zvýšila o 3 %, resp. o 4 % v porovnaní s úrovňou v roku 2011, kedy v roku 2012 dosiahla 59 916 ton a v roku 2013 60 503 ton. Počas ORP mierne klesla na mierne vyššiu úroveň ako v roku 2011, t. j. na 58 113 ton. Celková spotreba Únie bola počas posudzovaného obdobia pomerne rovnomerná.

4.3. Dovoz z dotknutej krajiny

4.3.1. Objem a trhový podiel dovozu z dotknutej krajiny

(64) Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Celkový objem dovozu z Číny, ako je znázornený v nasledujúcej tabuľke, zahŕňa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Číne a rúrových a potrubných tvaroviek odosielaných z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín vzhľadom na rozšírenie opatrenia na dovoz zasielaný z týchto krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 2.

(65) Dovoz z Číny do Únie sa vyvíjal takto: Tabuľka 2 Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel 2011 2012 2013 ORP Príslušný výrobok s pôvodom v Číne 3 739 6 789 7 091 8 058 Príslušný výrobok odosielaný z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín 1 051 1 168 1 342 1 377 Celkový objem dovozu z Číny 4 790 7 957 8 433 9 435 Index 100 166 176 197 Podiel na trhu 8 % 13 % 14 % 16 % Zdroj: Eurostat.

(66) V priebehu posudzovaného obdobia celkový objem dovozu z Číny neustále rástol a takmer sa zdvojnásobil zo 4 790 ton v roku 2011 na 9 435 ton počas ORP. Čínsky podiel na trhu sa zdvojnásobil a sledoval rovnaký trend a počas posudzovaného obdobia sa zdvojnásobil z 8 % v roku 2011 na 16 % počas ORP.

4.3.2. Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

(67) Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Priemerná dovozná cena, ako je znázornená v nasledujúcej tabuľke, zahŕňa príslušný výrobok s pôvodom v Číne odosielaný z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín z rovnakých dôvodov, ako sa uvádzajú v odôvodnení 64. Na tomto základe sa priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie vyvíjala takto. Tabuľka 3 Dovozné ceny (EUR/tona) 2011 2012 2013 ORP Príslušný výrobok s pôvodom v Číne 1 347 1 646 1 299 1 179 Príslušný výrobok odosielaný z Taiwanu, Indonézie, Srí Lanky a Filipín 2 200 2 700 2 633 2 623 Priemer Číny 1 534 1 801 1 511 1 388 Index 100 117 98 90 Zdroj: Eurostat.

(68) Počas posudzovaného obdobia podliehala priemerná dovozná cena značnému kolísaniu. Cena sa najprv zvýšila o 17 % z 1 534 EUR/tonu v roku 2011 na 1 801 EUR/tonu v roku 2012. Dovozná cena klesla v roku 2013 na 1 511 EUR/tonu a počas ORP na 1 388 EUR/tonu. Celkovo sa dovozná cena počas posudzovaného obdobia znížila o 10 %.

(69) Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala váženú priemernú predajnú cenu výrobcov z Únie zaradených do vzorky na každý druh výrobku výrobného odvetvia Únie účtovanú neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravenú na úroveň zo závodu, a zodpovedajúcu priemernú cenu dovozu z dotknutej krajiny pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovenú na základe CIF (náklady, poistenie, prepravné), so zodpovedajúcimi úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.

(70) Ako bolo spomenuté v odôvodnení 49, keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, nebolo možné určiť druhy výrobkov vyvážané z Číny. Porovnanie na základe typu výrobku preto nebolo možné. Porovnanie cien sa vykonalo v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu, ktoré sa v prípade potreby primerane upravili, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 20,5 %.

4.3.3. Dovozy z tretích krajín

(71) V nižšie uvedenej tabuľke je zobrazený vývoj dovozu z iných tretích krajín do Únie počas posudzovaného obdobia z hľadiska objemu a podielu na trhu, ako aj z hľadiska priemernej ceny tohto dovozu. Tabuľka 4 Dovoz z tretích krajín 2011 2012 2013 ORP Dovoz z tretích krajín Objem v tonách 9 078 11 560 11 273 11 556 Index 100 127 124 127 Podiel na trhu 16 % 19 % 19 % 20 % Priemerná cena (EUR/tona) 2 596 2 473 2 584 2 442 Index 100 95 100 94 Zdroj: Eurostat.

(72) Objem dovozu z iných tretích krajín vzrástol z približne 9 078 ton v roku 2011 na 11 556 ton počas ORP, t. j. o 27 %. K tomuto nárastu došlo najmä medzi rokmi 2011 a 2012, zatiaľ čo objem dovozu zostal následne relatívne stabilný až do konca ORP. Toto zvýšenie odráža podiel tohto dovozu na trhu, ktorý sa zvýšil zo 16 % v roku 2011 na 19 % v roku 2012, a potom zostal relatívne stabilný iba s miernym nárastom na 20 % počas ORP. Priemerná dovozná cena klesla v roku 2012 o 5 %, a potom sa v roku 2013 zvýšila o 5 %. Počas ORP klesla o 6 %. Tieto ceny boli v priemere nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.

(73) Počas ORP sa dovoz pochádzal prevažne z Vietnamu, Kambodže, Thajska a Izraela. Vyvíjal sa takto: Tabuľka 5 Objem dovozu (v tonách) z najvýznamnejších iných tretích krajín Objem dovozu z každej krajiny 2011 2012 2013 ORP Vietnam 1 158 1 602 2 635 2 562 Index 100 138 228 221 Kambodža 0 0 365 1 368 Index 100 100 365 1 368 Thajsko 2 520 2 559 1 974 1 357 Index 100 102 78 54 Izrael 128 547 745 973 Index 100 427 582 760 Zdroj: Eurostat.

(74) Dovoz z Vietnamu sa počas posudzovaného obdobia zdvojnásobil a počas ORP dosiahol úroveň približne 2 562 ton. Dovoz z Thajska sa od roku 2011 výrazne znížil (o 47 %) a počas ORP dosiahol úroveň 1 357 ton. Dovoz z Kambodže a Izraela počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástol na úroveň 1 368 ton a počas ORP na úroveň 973 ton.

4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.4.1. Všeobecné poznámky

(75) V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

(76) Na účely analýzy ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v žiadosti o preskúmanie. Údaje sa týkajú všetkých známych výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v odpovediach, ktoré na dotazník zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

(77) Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu.

(78) Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál. Údaje týkajúce sa mikroekonomických ukazovateľov vychádzajú iba z overených údajov od spoločností vybraných do vzorky alebo skupiny spoločností.

4.4.2. Makroekonomické ukazovatele

4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(79) Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 6 Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2011 2012 2013 ORP Objem výroby (v tonách) 53 797 54 951 54 572 48 868 Index 100 102 101 90 Výrobná kapacita (v tonách) 184 220 164 220 164 220 164 220 Index 100 89 89 89 Využitie kapacity 29 % 33 % 33 % 29 % Zdroj: Žiadosť.

(80) Objem výroby zostal v rokoch 2011 a 2013 relatívne stály, ale počas ORP sa znížil o 10 % na úroveň 48 868 ton.

(81) Po znížení kapacity v roku 2011 o 11 % zostala výrobná kapacita výrobcov z Únie od roku 2012 na úrovni 164 220 ton. V súlade so štandardnou praxou tohto konkrétneho výrobného odvetvia a metódou použitou v predchádzajúcich konaniach uvedených v odôvodnení 4 vychádzala oznámená kapacita uvedená v tabuľke vyššie z teoretickej maximálnej kapacity na báze 3 zmien za deň, 6 dní v týždni, 48 týždňov ročne. V skutočnosti však výrobné odvetvie funguje na báze 2 zmien za deň, 5 dní v týždni, 48 týždňov ročne. Oznámená kapacita preto nemusí nevyhnutne presne odrážať skutočnú kapacitu počas ORP.

(82) Využitie kapacity počas ORP zostalo na nízkej úrovni 29 %. Využitie kapacity sa počas posudzovaného obdobia zvýšilo, a v rokoch 2012 a 2013 dosiahlo úroveň 33 %. Odráža to mierny nárast objemu výroby v týchto rokoch. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 81, nízka úroveň využitia kapacity je čiastočne spôsobená metódou výpočtu celkovej kapacity.

4.4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu

(83) Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 7 Objem predaja a podiel na trhu 2011 2012 2013 ORP Objem predaja na trhu Únie (v tonách) 44 030 40 399 40 797 37 121 Index 100 92 93 84 Podiel na trhu 76 % 67 % 67 % 64 % Zdroj: Žiadosť.

(84) Objem predaja na trhu Únie v roku 2012 sa v porovnaní s objemom predaja v roku 2011 znížil o 8 %. Objem predaja sa v roku 2013 zvýšil iba mierne a počas ORP opäť klesol na úroveň 37 121 ton, t. j. celkový objem predaja klesol v porovnaní s rokom 2011 o 16 %.

(85) Pokles predaja výrobného odvetvia Únie sa prejavil v jeho podiele na trhu, ktorý počas posudzovaného obdobia klesol o 12 percentuálnych bodov, t. j. zo 76 % v roku 2011 počas 64 % v ORP.

4.4.2.3. Zamestnanosť a produktivita

(86) Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 8 Zamestnanosť a produktivita 2011 2012 2013 ORP Počet zamestnancov 1 092 1 006 962 947 Index 100 92 88 86 Produktivita (jednotka/zamestnanec) 49 55 57 52 Index 100 112 116 106 Zdroj: Žiadosť.

(87) V posudzovanom období sa počet zamestnancov postupne znížil o 14 % z 1 092 zamestnancov v roku 2011 na 947 zamestnancov počas ORP. Keďže výroba zostala v rokoch 2012 a 2013 na rovnakej úrovni, produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok stúpla v týchto rokoch v porovnaní s rokom 2011 o 12 % resp. o 16 %. Počas ORP sa produktivita znížila v dôsledku poklesu produkcie, ale presiahla úroveň z roku 2011 o 6 %.

4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele

4.4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

(88) Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 9 Predajné ceny v Únii a jednotkové náklady 2011 2012 2013 ORP Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (v EUR/t) 2 774 2 902 2 808 2 892 Index 100 105 101 104 Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) 3 081 3 100 3 042 3 118 Index 100 101 99 101 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(89) Predajné ceny výrobného odvetvia Únie zostali relatívne stabilné a vykazoval iba menšie výkyvy. V roku 2012 vzrástli o 5 %, v roku 2013 klesli o 4 % a počas ORP opäť narástli o 3 %. V posudzovanom období sa ceny celkovo zvýšili o 4 %. Jednotkové výrobné náklady vykazovali rovnaký trend, t. j. najprv v roku 2012 vzrástli, potom v roku 2013 klesli a počas ORP opäť vzrástli. Tieto výkyvy však neboli významné – pohybovali sa len medzi 1 % a 2 %. Celkovo jednotkové výrobné náklady počas posudzovaného obdobia vzrástli o 1 %. O niečo vyšší nárast predajných cien počas posudzovaného obdobia preto umožnil zlepšenie ziskovosti výrobcov z Únie, ktorá však zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 94.

4.4.3.2. Náklady práce

(90) Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 10 Priemerné náklady práce na zamestnanca 2011 2012 2013 ORP Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) 53 347 54 409 55 868 55 715 Index 100 102 105 104 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(91) Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v posudzovanom období mierne stúpajúci trend. V období od roku 2011 do ORP sa priemerné náklady práce na zamestnanca zvýšili o 4 % na 55 715 EUR. Zníženie počtu zamestnancov počas posudzovaného obdobia o 14 % neprinieslo spoločnostiam v dôsledku nákladov vyplývajúcich z ukončenia zmluvy okamžité úspory.

4.4.3.3. Zásoby

(92) Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto: Tabuľka 11 Inventúrne súpisy 2011 2012 2013 ORP Konečný stav zásob (v tonách) 6 657 6 851 6 807 5 749 Index 100 103 102 86 Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby 22 % 21 % 29 % 21 % Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(93) Konečné zásoby sa najskôr v roku 2012 mierne zvýšili, potom v rokoch 2012 až 2013 opätovne klesli o 1 % a od roku 2013 do ORP sa zvýšili o 16 %. Počas posudzovaného obdobia sa konečné zásoby znížili celkovo o 14 %. V porovnaní s úrovňou výroby sa konečné zásoby medzi rokom 2011 a ORP znížili o 1 percentuálny bod.

4.4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

(94) Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 12 Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií 2011 2012 2013 ORP Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Peňažný tok (v eurách) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Index 100 1 504 307 435 Investície (v eurách) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Index 100 130 182 141 Návratnosť investícií – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(95) Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja.

(96) Počas posudzovaného obdobia utrpelo výrobné odvetvie Únie značné straty. V roku 2011 zaznamenalo odvetvie zaznamenalo stratu vo výške – 11,2 %, ktorá sa v roku 2012 znížila na – 5,5 % a v roku 2013 a počas ORP opäť vzrástla na – 8,3 % resp. na – 9,1 %.

(97) Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok zostal počas posudzovaného obdobia záporný napriek určitému zlepšeniu, a to najmä v roku 2012.

(98) Investície vykazovali rastúci trend a súviseli s cieľom zlepšiť bezpečnosť výrobného procesu, znížiť spotrebu energie a zvýšiť konkurencieschopnosť a kvalitu príslušného výrobku. Investície v roku 2012 a opäť aj v roku 2013 vzrástli, avšak počas ORP klesli. V porovnaní s rokom 2011 investície v roku 2012 vzrástli o 30 %, v roku 2013 o 82 % a počas ORP o 41 %. Takýto nárast investícií sa však nepremietol do pozitívnej návratnosti investícií, ktorá predstavuje zisk v percentách vo vzťahu k čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť sa v roku 2011 pohybovala v rozmedzí od – 21,4 % a počas ORP v rozmedzí – 15,3 %.

4.4.3.5. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

(99) Dumpingové rozpätie zistené prešetrovaním je značne vyššie ako hodnota de minimis. Vplyv rozsahu skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie je vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny podstatný.

(100) Výrobné odvetvie Únie sa ešte stále zotavovalo z minulého dumpingu spôsobeného dovozom rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Rusku, Turecku, Kórejskej republike a Malajzii.

4.5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

(101) Takmer všetky ukazovatele ujmy vykazovali negatívny trend. Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby znížil o 9 % a výrobné kapacity o 11 %. Výrobné odvetvie Únie zostalo počas celého posudzovaného obdobia vo významnej strate. Hoci sa straty výrobného odvetvia Únie mierne zlepšujú, počas ORP predstavovali – 9,1 %. Okrem toho malo výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia nepretržitý negatívny peňažný tok a zamestnanosť sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 11 %. Okrem toho sa predaj znížil o 16 % a podiel výrobcov z Únie na trhu poklesol o 12 percentuálnych bodov.

(102) Zásoby vykázali počas posudzovaného obdobia mierne zlepšenie, nakoľko poklesli o 14 % a investície vrástli o 41 %. Pre výrobcov z Únie bol však nárast investícií nutnosťou, okrem iného preto, aby boli schopní súťažiť na trhu. Tento nárast však sám o sebe nevylučuje existenciu ujmy a mal by sa skôr vnímať ako súčasť prebiehajúceho procesu reštrukturalizácie tohto výrobného odvetvia Únie.

(103) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY

5.1. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení

(104) V odôvodnení 57 Komisia dospela k záveru, že zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu dumpingového dovozu z dotknutej krajiny.

(105) Prešetrovaním sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu, ktorá sa prejavila okrem iného poklesom výroby, objemu predaja, podielu na trhu, zamestnanosti a nedostatočným ziskom, ako sa uvádza v odôvodnení 101.

(106) Napriek zavedeniu vysokých ciel sa objem dovozu z Číny počas posudzovaného obdobia značne zvýšil, a preto sa čínsky podiel na trhu zdvojnásobil (pozri odôvodnenie 65). Tlak cien na trhu Únie ostal naďalej veľmi vysoký vzhľadom na výrazné rozpätia podhodnotenia zistené počas ORP.

(107) Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 52, dostupné voľné výrobné kapacity v Číne predstavovali počas obdobia revízneho prešetrovania takmer trojnásobok spotreby v Únii. Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že na trh Únie preniknú veľké objemy príslušného výrobku.

(108) Po zvážení cenovej politiky vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine v minulosti a súčasnosti možno očakávať, že dovoz za dumpingové ceny bude pokračovať, čím sa výrazne podhodnotia ceny výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz by mal nepochybne negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie. Vyvolal by ešte väčší tlak na ceny výrobného odvetvia Únie a prispel by k ďalšiemu zhoršeniu finančných výsledkov výrobného odvetvia Únie. Tento dovoz by naďalej preberal podiel na trhu Únie podiel na úkor výrobného odvetvia Únie. To by malo za následok ešte nižšie využitie kapacity výrobného odvetvia Únie, čo je jedným z kľúčových prvkov prispievajúcich k negatívnym výsledkom výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

(109) Komisia preto dospela k záveru, že zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu ujmy pre výrobné odvetvie Únie v zmysle článok 11 ods. 2 základného nariadenia.

6. ZÁUJEM ÚNIE

(110) V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Číne bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na hodnotení všetkých existujúcich dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

(111) Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanovisko podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.

(112) Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a pravdepodobnosti pokračovania ujmy existujú nevyvrátiteľné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.

6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie

(113) Platné antidumpingové opatrenia nezabránili dumpingovému dovozu vo vstupe na trh Únie a výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu.

(114) Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že je štrukturálne životaschopným odvetvím. Úsilie zamerané na racionalizáciu výrobného procesu a posilnenie konkurencieschopnosti a kvality viedli počas ORP k zvýšenej produktivite (o 6 %) a zníženiu výrobnej kapacity (o 11 %). Boli tiež viditeľné aj prostredníctvom investícií (pozri odôvodnenie 98). Zisková vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie sa vyvíjala pozitívne, pričom sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je konkurencieschopné na trhoch tretích krajín (vývoz výrobcov vo vzorke sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 10 %).

(115) Ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, pravdepodobný príliv veľkého objemu dumpingového dovozu z dotknutej krajiny by spôsobil ďalšie zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie. Tento príliv by pravdepodobne okrem iného spôsobil ďalšiu stratu trhového podielu, pokles predajnej ceny, nižšie využitie kapacity a celkové vážne zhoršenie finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.

(116) Komisia preto dospela záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení voči Číne by bolo evidentne v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2. Záujem neprepojených dovozcov a používateľov

(117) Pri súčasnom prešetrovaní spolupracovali dvanásti dovozcovia, ale iba šesť z nich vykázalo dovoz príslušného výrobku z dotknutej krajiny. Vybrala sa vzorka troch neprepojených dovozcov, ktorí počas ORP predstavovali 15 % celkového dovozu z Číny. Príslušný výrobok predstavoval v priemere približne iba 10 % ich celkového predaja. Ich ekonomická činnosť súvisiaca s príslušným výrobkom bola zisková. Na tomto základe nemali platné opatrenia na overených dovozcov výrazný vplyv.

(118) Prešetrovaním sa tiež zistilo, že dovozcovia aj naďalej dovážali príslušný výrobok vo významnom objeme, ktorý sa počas posudzovaného obdobia dokonca zvýšil. Z tých istých dôvodov je nepravdepodobné, že by pokračovanie týchto opatrení viedlo k zhoršeniu ich hospodárskej situácie v budúcnosti.

(119) Žiadny z používateľov nespolupracoval ani sa neprihlásil v rámci súčasného prešetrovania. Zdá sa, že nedostatočná spolupráca z ich strany potvrdzuje závery, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, že rúrové a potrubné tvarovky predstavujú len veľmi malú časť ich celkových výrobných nákladov a že sa nezdá, že by platné opatrenia spôsobili akúkoľvek stratu ich konkurencieschopnosti.

6.3. Záver o záujme Únie

(120) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti predĺženiu antidumpingových opatrení.

7. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

(121) Z uvedených úvah vyplýva, že podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Číne mali zachovať.

(122) V dôsledku toho by sa takisto malo zachovať rozšírenie opatrení týkajúcich sa príslušného výrobku s pôvodom v Číne na dovoz zasielaný z Taiwanu (14), Indonézie (15), Srí Lanky (16) a Filipín (17), ktorý má alebo nemá deklarovaný pôvod na Taiwane, v Indonézii, Srí Lanke a na Filipínach.

(123) Toto nariadenie je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek (okrem tvaroviek z nekujnej liatiny, prírub a závitových tvaroviek), zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm druhu používaného na zváranie na tupo alebo na iné účely, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098) a ktoré majú pôvod v Čínskej ľudovej republike.

2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:

Krajina Spoločnosť Colná sadzba (%) Doplnkové kódy TARIC Čína Všetky spoločnosti 58,6 —

3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 27. októbra 2015 Za Komisiu predseda Jean-Claude JUNCKER

(1) Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2) Nariadenie Rady (ES) č. 584/96 z 11. marca 1996, ktorým sa uplatňuje definitívne antidumpingové clo na dovozy určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa a ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Chorvátsku a Thajsku a zasielaných z Taiwanu, a ktorým sa s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo (Ú. v. ES L 84, 3.4.1996, s. 1).

(3) Nariadenie Rady (ES) č. 803/2009 z 27. augusta 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a tvaroviek zasielaných z Taiwanu, či už deklarovaných ako výrobok s pôvodom na Taiwane, alebo nie, a ktorým sa ruší oslobodenie udelené spoločnostiam Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Ú. v. EÚ L 233, 4.9.2009, s. 1).

(4) Nariadenie Rady (ES) č. 964/2003 z 2. júna 2003, ktorým sa uplatňujú definitívne antidumpingové clá na dovozy určitého príslušenstva na rúry a potrubia zo železa a ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a zasielaných z Taiwanu, tiež deklarovaných ako výrobok s pôvodom v Taiwane (Ú. v. EÚ L 139, 6.6.2003, s. 1).

(5) Nariadenie Rady (ES) č. 2052/2004 z 22. novembra 2004, ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 964/2003 na dovoz rúr alebo rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike na dovoz tvaroviek alebo potrubných armatúr zo železa alebo ocele odosielaných z Indonézie, ktoré sú alebo nie sú deklarované ako výrobky s pôvodom v Indonézii (Ú. v. EÚ L 355, 1.12.2004, s. 4).

(6) Nariadenie Rady (ES) č. 2053/2004 z 22. novembra 2004, ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 964/2003 na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek zo železa a ocele pôvodom z Čínskej ľudovej republiky na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek zo železa a ocele odosielaných zo Srí Lanky, bez ohľadu na to, či boli deklarované ako pôvodom zo Srí Lanky (Ú. v. EÚ L 355, 1.12.2004, s. 9).

(7) Nariadenie Rady (ES) č. 655/2006 z 27. apríla 2006, ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 964/2003 na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek zo železa a ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek zo železa a ocele odosielaných z Filipín bez ohľadu na to, či boli deklarované ako pôvodom z Filipín (Ú. v. EÚ L 116, 29.4.2006, s. 1).

(8) Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 78/2013 zo 17. januára 2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2013, s. 1).

(9) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1283/2014 z 2. decembra 2014, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo ocele s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii (Ú. v. EÚ L 347, 3.12.2014, s. 17).

(10) Ú. v. EÚ C 297, 4.9.2014, s. 12.

(11) Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 35.

(12) Ú. v. EÚ C 295, 3.9.2014, s. 6.

(13) Nariadenie Rady (ES) č. 803/2009 z 27. augusta 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a tvaroviek zasielaných z Taiwanu, či už deklarovaných ako výrobok s pôvodom na Taiwane, alebo nie, a ktorým sa ruší oslobodenie udelené spoločnostiam Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Ú. v. EÚ L 233, 4.9.2009, s. 1).

(14) Nariadenie (ES) č. 964/2003.

(15) Nariadenie (ES) č. 2052/2004.

(16) Nariadenie (ES) č. 2053/2004.

(17) Nariadenie (ES) č. 655/2006.