ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe nemusí byť dostatočná na zabezpečenie strednodobého cieľa v roku 2009, ako sa plánuje v programe. Pri bežných makroekonomických výkyvoch však poskytuje počas programového obdobia dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa zvýšiť, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Počas programového obdobia sa očakáva najmä priaznivé hospodárske obdobie, štrukturálne saldo sa však podľa plánu nemá podstatne zlepšiť pred posledným rokom programu.
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe nemusí stačiť na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Zdá sa však, že počas celého programového obdobia poskytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Podľa programu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť v priaznivom hospodárskom období vyššia a v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Napriek tomu by sa plánovaná štrukturálna úprava mala vzhľadom na uvedené riziká posilniť prijatím opatrení tak, aby ročné zlepšenie štrukturálneho salda bolo na úrovni referenčnej hodnoty 0,5 % HDP, ako sa vyžaduje v prípade členských štátov eurozóny a ERM II.
(7)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je postačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho sa zdá, že v priebehu programového obdobia pri bežných makroekonomických výkyvoch poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe je v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že v priaznivom hospodárskom období by úprava mala byť vyššia a v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Po dosiahnutí strednodobého cieľa bude pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu takisto v súlade s paktom.
(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemerne v EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast ako priemer EÚ vďaka prijatým dôchodkovým reformám za predpokladu, že sa plne realizujú, najmä vrátane plánovanej pravidelnej poistno-matematickej úprave v súlade s predpokladanou dĺžkou života. Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä starších pracovníkov, by zvýšilo dôchodky pracovníkov v budúcnosti a prispelo by to k úspechu dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše vysoko nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a jeho zníženie by si vyžadovalo dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Taliansko platí stredné riziko.
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že je rozpočtová pozícia v programe v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, ako odporúča Rada. Zdá sa však, že do konca programového obdobia neposkytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu sa očakáva, že Grécko bude naďalej zažívať priaznivé obdobie. V zmysle tohto posúdenia by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo posilniť, najmä po roku 2007, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.
(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Holandsku vyšší, ako je priemer v EÚ, pričom je spôsobený najmä pomerne vysokým nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP v priebehu nasledujúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď nie je taká silná ako v roku 2005, prispieva k zmierneniu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, hoci ho nedokáže plne eliminovať. Predpokladá sa, že budúce zvýšenie príjmov ako podielu HDP spôsobené prevažne odloženým zdanením dôchodkov by malo sčasti kompenzovať rast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a/alebo realizácia reformných opatrení, ktoré obmedzia prognózovaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva, by mali prispieť k zvládnutiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Vo všeobecnosti sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Holandsko platí nízke riziko.
(4)

V nadväznosti na stanovisko Rady zo 14. februára 2006 sa vláda a sociálni partneri v apríli 2006 dohodli na balíku reforiem a rozpočtovej konsolidácie, ktorý sa následne začal vykonávať. V súlade s touto tripartitnou dohodou je hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu do konca programového obdobia opätovné nastolenie vyrovnanej pozície. To sa má dosiahnuť prostredníctvom postupného zlepšovania salda verejných financií z odhadovaného deficitu 1,5 % HDP na malý prebytok v roku 2009 (0,1 % HDP). Zníženie primárneho salda by bolo súbežné s poklesom celkového deficitu. Úprava závisí od zníženia pomeru výdavkov k HDP dosahujúceho 3,8 percentuálneho bodu, ktoré by mohlo viac ako vyrovnať pokles pomeru príjmov k HDP vo výške 2,1 percentuálneho bodu. Táto stratégia je podobná stratégii opísanej v programe z roku 2005, v ktorej sa vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický výhľad prognózovalo, že deficit dosiahne vrchol v roku 2005, a nie v roku 2006, a vo všeobecnosti vyrovnaná pozícia sa má dosiahnuť v roku 2008, a nie v roku 2009.
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe je v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, jeden rok pred termínom stanoveným Radou. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007, aj keď hrozia určité riziká na rok 2008. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu, najmä v roku 2008, by sa malo zrýchliť tempo úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa stanoveného v programe, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Predovšetkým sa neplánuje zlepšenie štrukturálneho salda na rok 2008, teda v čase, keď sa očakáva prevažne priaznivé obdobie. Splnenie požadovaného postupu štrukturálnej úpravy by vlastne umožnilo dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia.
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa uvedeného v programe do roku 2010. Zdá sa však, že pri bežných makroekonomických výkyvov poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP smerom ku koncu programového obdobia, najpravdepodobnejšie od roku 2009. Okrem roku 2007 je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho sadla dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Aj keď Francúzsko odstránilo nadmerný deficit len nedávno, predpokladaná úprava na rok 2007 sa odhaduje len na 0,3 percentuálneho bodu HDP, pričom hospodársku situáciu nemožno posudzovať ako „nepriaznivú “a daňová elasticita dokonca poukazuje na „priaznivé obdobie“.
(5)

Štrukturálny deficit vypočítaný na základe spoločne dohodnutej metodiky by sa podľa očakávaní mal zvýšiť z hodnoty približne 3,5 % HDP v roku 2006 asi na 4,5 % HDP v roku 2007, no v roku 2009 by sa mal znovu postupne zlepšiť na 3,5 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa dosiahnutie strednodobého cieľa odložilo o jeden rok, teda do roku 2013. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ vytvoriť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu primerane odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.
(7)

Vzhľadom na toto posúdenie rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V jarnej predpovedi útvarov Komisie sa na roky 2007 a 2008 odhaduje zvýšenie štrukturálneho deficitu. Počas programového obdobia sa však udržiava dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa posilniť, a to hlavne v rokoch 2007 a 2008, aby sa dostalo do súladu s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Obzvlášť na obdobie rokov 2007 až 2009, v ktorých sa očakáva priaznivé obdobie pre Rakúsko, sa plánuje len obmedzené zlepšenie štrukturálneho salda. Tento záver sa potvrdzuje, aj keď sa nákup vojenského vybavenia považuje – rovnako ako v programe – za jednorazové opatrenie zvyšujúce deficit.
(9)

Strany sa dohodli, po tom, čo sa k tomu zaviazal výrobca, že súčasné príslušné osvedčenie o typovom schválení by sa malo preto nahradiť. Pokiaľ ide o kusy, ktoré sa už nachádzajú na trhu na základe súčasného osvedčenia o typovom schválení, strany sa zhodujú, že čiastkové testy, ktoré sa vykonali, poskytujú len obmedzenú záruku do tej miery, že jednotlivé preskúšanie kusov, ktoré sa už nachádzajú na lodiach, by predstavovalo dostatočné a primerané opatrenie na zaistenie úplnej bezpečnosti.
(5)

Strednodobá rozpočtová stratégia stanovená v konvergenčnom programe sa zameriava na udržanie prebytku verejných financií v rozpätí od 0,8 % do 1,5 % HDP s cieľom zaručiť makroekonomickú stabilitu a udržateľnosť verejných financií. V roku 2007 sa plánuje silné fiškálne uvoľnenie, pričom rozpočtový prebytok klesne z úrovne 3,2 % HDP v roku 2006 na úroveň 0,8 % HDP. Prebytok verejných financií by sa mal v rokoch 2008 a 2009 opätovne zvýšiť a ustáliť na úrovni 1,5 % HDP. Predpokladá sa pokles primárneho prebytku zo 4,5 % HDP v roku 2006 na 2,25 % HDP v roku 2007, pričom v rokoch 2008 a 2009 by sa mal vrátiť na úroveň približne 2,75 % HDP s tým, že úrokové výdavky počas celého programového obdobia klesnú približne o 0,25 % HDP. Fiškálne uvoľnenie v roku 2007 by bolo takmer výhradne na strane výdavkov. Prognózuje sa nárast výdavkov o 2,75 % HDP, pričom v roku 2008 sa toto zvýšenie zníži iba čiastočne – približne 0,75 % HDP. Plánovaný nárast výdavkov v roku 2007 by bol spôsobený najmä „ostatnými výdavkami “(+ 2,5 % HDP) a dotáciami (+ 0,5 % HDP). V náraste „ostatných výdavkov “sa odzrkadľuje príspevok Bulharska do EÚ (1,25 % HDP), nárast výdavkov na projekty štrukturálneho fondu EÚ (0,25 % HDP), ktoré by úplne pokrývali vyššie príjmy plynúce z grantov EÚ, a nárast „ostatných bežných výdavkov “(1 % HDP). Predpokladá sa, že plánované zníženie daní z príjmov fyzických a právnických osôb v roku 2007 sa takmer v plnej miere vyrovná lepšími výsledkami, čo sa týka dodržiavania daňových povinností a výberu daní. V dôsledku toho by mali celkové príjmy (vyjadrené ako podiel na HDP) zostať takmer nezmenené počas programového obdobia. V programe sa takisto uvádza, že hoci sa v rozpočte na rok 2007 predpokladá prebytok verejných financií vo výške 0,8 % HDP, plnenie rozpočtu sa v skutočnosti zameria na dosiahnutie vyššieho prebytku na úrovni 2 % HDP. To by sa uskutočnilo na základe ustanovení zákona o štátnom rozpočte, ktoré povoľujú vynaložiť 10 % primárnych výdavkov v súčasnom rozpočte iba v prípade, že sa deficit platobnej bilancie ďalej neprehĺbi. Rozpočtové ciele sa v porovnaní s predvstupovým hospodárskym programom na rok 2005 výrazne zrevidovali smerom nahor, čo odráža podstatne lepšie príjmy v roku 2006, ktorých vplyv sa prenesie aj do nasledujúcich rokov, a o niečo priaznivejší výhľad rastu produktu.
(8)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť pre rok 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky by však mohli byť horšie, ako sa očakáva v programe v ďalších rokoch. V roku 2007 by výdavky i príjmy mohli byť nižšie, ako sa plánuje: výdavky preto, že sa pravdepodobne nedosiahnu plány verejných investícii, a príjmy preto, že sa predpokladaná daňová intenzita hospodárskej činnosti zdá priaznivá, čo do istej miery možno vysvetliť opatreniami, ktoré sa nedávno vykonali v oblasti reformy daňovej správy. Od roku 2008 je rozpočtová stratégia nedostatočne špecifikovaná s premenlivým vývojom viacerých výdavkových položiek a neopodstatneným obmedzením v roku 2009. Sklz vo výdavkoch prejavujúci sa v ostatných rokoch z dôvodu častých zmien a doplnení rozpočtu, neistota týkajúca sa celkovej sumy odškodnenia, ktoré má vláda vyplatiť občanom za nevrátenie majetku znárodneného počas komunistického režimu, a možné zrušenie nesplatených pohľadávok verejných spoločností vláde poukazujú na riziko prekročenia výdavkov, hoci bude úroveň plánovaných výdavkov na investície pravdepodobne nižšia. Navyše prebytok rozpočtových zdrojov vyčlenených na investície by sa mohol presunúť do spotreby, ako tomu bolo už v minulosti, čo by malo negatívny vplyv na kvalitu verejných výdavkov.
(4)

Aktualizácia sa zameriava na i) udržanie makroekonomickej a rozpočtovej stability a ii) podporu produktivity prostredníctvom výstavby infraštruktúry, ako aj zvýšenia ľudského a technologického kapitálu. Predpokladá sa, že prebytok verejných financií klesne z 1,4 % HDP v roku 2006 na približne 1 % v roku 2009. Časový profil primárneho prebytku je podobný, klesne z 3 % HDP v roku 2006 na 2,25 % v roku 2009. Príjmy by sa mali počas programového obdobia znížiť o 0,2 % HDP, pričom primárne výdavky by sa mali zvýšiť o približne 0,5 % HDP, čo čiastočne vyrovná poklesom úrokovej záťaže. V predchádzajúcej aktualizácii sa plánovali nižšie prebytky napriek makroekonomickému výhľadu, ktorý bol vo všeobecnosti podobný. Rozdiel medzi týmito dvoma aktualizáciami možno nájsť v oveľa lepšom výslednom prebytku v roku 2006, než sa prognózoval rok predtým, a jeho priaznivý vplyv sa podľa prognózy bude prenášať do ďalších rokov programového obdobia.
(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť o niečo horšie, ako sa v programe prognózuje. Platí to predovšetkým pre rok 2007, najmä preto, že rozpočet sa zdá v určitej miere optimistický a v niektorých prípadoch poskytuje nedostatočne podrobné údaje o predpokladaných opatreniach (vrátane jednorazových opatrení v oblasti predaja nehnuteľností alebo prevzatia dôchodkových povinností verejných spoločností, ktoré nie sú ďalej špecifikované). Belgicko celkovo zaznamenalo dobré výsledky pri dosahovaní nominálnych rozpočtových cieľov, zdá sa však, že na dosiahnutie cieľa na rok 2007 bude, podobne ako v predchádzajúcich rokoch, potrebné prísne monitorovanie. Nadchádzajúce kontroly rozpočtu by mali určiť akékoľvek nevyhnutné dodatočné opatrenia. Horší ako plánovaný výsledok v roku 2007 by sa mohol preniesť do nasledujúcich rokov. Po roku 2008 existuje aj riziko, že ukončené jednorazové opatrenia nebudú nahradené štrukturálnymi opatreniami.
(8)

Podľa Paktu stability a rastu by sa pri definovaní postupu úprav k strednodobému cieľu mali vziať do úvahy „významné štrukturálne reformy “s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia načrtnutá v programe predstavuje dočasné odchýlenie od postupu úprav k strednodobému cieľu v roku 2007. V programe sa poznamenáva, že prebiehajúca dôchodková reforma postupne zníži príspevky sociálneho zabezpečenia v salde verejných financií a že príspevok na dôchodkový systém druhého piliera sa zvýši z 0,4 % HDP v roku 2006 na 1,7 % HDP do roku 2009. S prihliadnutím na vplyv postupného vykonávania dôchodkovej reformy by sa štrukturálne saldo podľa predpokladov v programe v roku 2007 zhoršilo o 0,5 % HDP a následne zlepšilo o 1,5 % v roku 2008 a 1,25 % v roku 2009. Hoci pri hodnotení postupu úpravy k strednodobému cieľu možno vziať do úvahy čisté náklady na dôchodkovú reformu, úprava v roku 2007 nie je v súlade s paktom ani pri zohľadnení týchto nákladov. Na druhej strane, reforma zdravotníctva a verejné investičné projekty uvedené v programe sa nemôžu považovať za štrukturálne reformy, od ktorých môže odvíjať dočasné odchýlenie, keďže tieto opatrenia nie sú v programe dostatočne podrobne rozpísané a nie je preukázaný ich podstatný pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.
(7)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia nie je zlučiteľná s úlohou odstrániť nadmerný deficit do roku 2007, ako odporúčala Rada. Rozpočtové ciele navyše neposkytujú pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu by sa mal využiť priaznivý hospodársky vývoj a malo by sa posilniť tempo štrukturálnej úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe, ktoré by sa malo podporiť príslušnými opatreniami.
(4)

Hlavnými cieľmi fiškálnej politiky, ako sa uvádzajú v aktualizácii konvergenčného programu, sú zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, medzigeneračná a vnútrogeneračná spravodlivosť a v závislosti od tohto podpora monetárnej politiky, najmä tým, že sa automatickým stabilizátorom umožní, aby uľahčili vývoj hospodárstva. V programe sa prognózuje zníženie deficitu pod 3 % HDP do rozpočtového roku 2006/07 (2,8 % HDP) a na úroveň 1,4 % HDP do konca plánovaného obdobia v roku 2011/12. Očakáva sa, že primárne saldo odhadované ako deficit vo výške 0,6 % HDP v rozpočtovom roku 2005/06 sa do roku 2008/09 vyrovná a do roku 2011/12 dosiahne prebytok vo výške 0,7 % HDP. Rozpočtová úprava počas celého programového obdobia je rovnomerne rozložená medzi príjmy a výdavky. Očakáva sa, že sa v prvých dvoch rokoch prognózovaného obdobia zvýši podiel príjmov, čiastočne v dôsledku dočasných opatrení, pričom sa plánuje, že významná úprava na strane výdavkov sa vykoná po roku 2008/09 prostredníctvom zmiernenia súčasného rastu výdavkov. Plánuje sa, že verejné investície, podľa definície použitej v konvergenčnom programe (3), sa od roku 2006/07 ustália na hodnote 2,25 % HDP, takže sa prognózuje, že od roku 2007/08 sa deficit v plnej miere použije na financovanie verejných investícií. Postup úpravy je vzhľadom na priaznivejší makroekonomický výhľad v krátkodobom horizonte vo všeobecnosti v súlade s postupom prognózovaným v aktualizácii z roku 2005.
(7)

V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2006, ako odporúčala Rada. Okrem toho sa zdá, že počínajúc rokom 2008 poskytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.
(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že sa rozpočtová pozícia v programe zdá byť v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit do roku 2007, ako odporúčala Rada. Postup úpravy v štrukturálnom vyjadrení by sa však počas obdobia korekcie mal posilniť vzhľadom na revíziu perspektív rastu smerom nahor a priaznivé hospodárske obdobie. Zdá sa však, že rozpočtová pozícia v programe v nasledujúcich rokoch neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Navyše sa zdá, že nebude dostatočná na to, aby zabezpečila dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorý sa predpokladá v programe, do roku 2010. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo zrýchliť v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období. V rokoch 2007 až 2009, keď sa očakáva priaznivé obdobie, sa konkrétne predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda len asi o 0,75 % HDP.
(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje, najmä od roku 2008. Riziká pre vývoj deficitu vyplývajúce z makroekonomického scenára sú do roku 2008 vo všeobecnosti vyvážené, nižší ako predpokladaný rast HDP v ďalších rokoch by však mohol viesť k vyššiemu deficitu. Hoci sa krátkodobé zníženia výdavkov a dočasné rozpočtové zmrazenia podľa plánu začlenili do rozpočtu na rok 2007, existuje stále neurčitosť, pokiaľ ide o účinné vykonanie zmrazení výdavkov (aj z dôvodu nedostatočného výkonu podobných kontrol v období rokov 2004 – 2006). Účinnosť nových fiškálnych pravidiel a počiatočných opatrení prijatých vzhľadom na viacročný rozpočtový rámec pri zmene modelu pravidelného prekračovania výdavkov sa bude musieť preskúmať. Vláda prijala rozhodnutia týkajúce sa mnohých opatrení s cieľom reformovať verejnú správu, systémy zdravotníctva, dôchodkového zabezpečenia, cenových dotácií a vzdelávania. Na základe týchto opatrení by sa rozpočtové výsledky mohli priblížiť cieľovým deficitom na roky 2007 a 2008 viac, ako sa očakávalo v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006. Zostávajúce opatrenia štrukturálnej reformy potrebné na nahradenie opatrení obmedzujúcich výdavky, ktorých platnosť sa skončí na konci roku 2008, je ešte stále potrebné podrobnejšie stanoviť a uplatniť v celom rozsahu. Okrem toho, v záverečných rokoch programu existuje riziko rozpočtového uvoľnenia z dôvodu volebného cyklu, ako sa potvrdilo na základe minulých skúseností. Napokon, ak reštrukturalizačné plány verejných dopravných spoločností neprinesú očakávané výsledky, akumuláciou strát týchto spoločností by sa mohol deficit dočasne zvýšiť.