ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Preto je vhodné udeliť predĺženie platnosti výnimky s revidovaným znením, ktorým sa stanovuje obmedzený rozsah pôsobnosti výnimky, a to na obdobie troch rokov, v súlade s článkom 5 ods. 2 prvým pododsekom smernice 2011/65/EÚ s cieľom získať ďalšie údaje týkajúce sa dostupnosti náhrad za špecifické typy svetelných zdrojov, na ktoré sa vzťahuje uvedená výnimka. V súlade s článkom 5 ods. 6 smernice 2011/65/EÚ by sa mal pre súčasnú výnimku uvedenú v bode 2 b) 3 stanoviť dátum uplynutia platnosti 12 mesiacov. Vzhľadom na výsledky prebiehajúceho úsilia s cieľom nájsť spoľahlivú náhradu je nepravdepodobné, že by trvanie predmetnej výnimky malo negatívny vplyv na inovácie.
(10)

Dátum uplynutia platnosti výnimky by sa mal stanoviť v súlade s článkom 5 ods. 6 uvedenej smernice. Mal by sa stanoviť najskorší možný dátum 12 mesiacov od rozhodnutia Komisie o odňatí výnimky vzhľadom na to, že neexistujú žiadne praktické okolnosti, ktoré by odôvodňovali dlhší čas uplynutia platnosti, najmä vzhľadom na to, že na mnohé predmetné svetelné zdroje sa vzťahuje aj nariadenie Komisie (EÚ) 2019/2020, v ktorom sa stanovujú minimálne požiadavky na energetickú účinnosť, ktoré sa majú dodržiavať, aby sa výrobky mohli uviesť na trh, čo bude znamenať, že tieto svetelné zdroje sa de facto nebudú od 1. septembra 2021 uvádzať na trh.
(9)

Preto je vhodné v súlade s článkom 5 ods. 2 prvým pododsekom uvedenej smernice predĺžiť platnosť výnimky v súvislosti s položkou I výnimky 4 c), položkou II výnimky 4 c) a položkou III výnimky 4 c) v prílohe III k smernici 2011/65/EÚ na maximálne obdobie piatich rokov, keďže v súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne spoľahlivé náhrady. Vzhľadom na výsledky prebiehajúceho úsilia s cieľom nájsť spoľahlivú náhradu je nepravdepodobné, že by trvanie predmetnej výnimky malo nepriaznivý vplyv na inovácie.
(8)

Výnimky z obmedzenia pre určité špecifické materiály alebo komponenty by mali byť obmedzené, pokiaľ ide o ich rozsah a trvanie, aby sa dosiahlo postupné ukončenie používania nebezpečných látok v EEZ. V posúdení sa takisto dospelo k záveru, že na jednej strane by sa rozsah danej výnimky mal zúžiť na podrobnejšie špecifikované použitia a na druhej strane trvanie súčasnej výnimky so širokým rozsahom možno skrátiť.
(2)

Spracúvanie osobných údajov podľa smernice 2014/41/EÚ zahŕňa spracúvanie, výmenu a následné použitie relevantných informácií na účely stanovené v článku 82 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). V záujme konzistentnosti a účinnej ochrany osobných údajov by spracúvanie osobných údajov podľa smernice 2014/41/EÚ malo byť v súlade so smernicou (EÚ) 2016/680, ak sa uplatňuje uvedená smernica (EÚ) 2016/680. Pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov v súvislosti s konaniami uvedenými v článku 4 písm. b), c) a d) smernice 2014/41/EÚ, ak sa neuplatňuje smernica (EÚ) 2016/680, uplatňuje sa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (4).
(33)

Mal by sa vytvoriť mechanizmus oznamovania určitých incidentov, ktorý by príslušným orgánom umožnil rýchlo a primerane reagovať na incidenty a získať komplexný prehľad o vplyve, povahe, príčinách a možných dôsledkoch incidentov, ktoré kritické subjekty riešia. Kritické subjekty by mali bez zbytočného odkladu informovať príslušné orgány o incidentoch, ktoré významne narúšajú alebo majú potenciál významne narušiť poskytovanie základných služieb. Pokiaľ to je z prevádzkového hľadiska možné, kritické subjekty by mali predložiť prvé oznámenie najneskôr do 24 hodín po tom, ako nadobudli o incidente vedomosť. Prvotné oznámenie by malo obsahovať len informácie, ktoré sú nevyhnutne potrebné na to, aby príslušné orgány nadobudli o incidente vedomosť a v prípade potreby umožnili kritickému subjektu požiadať o pomoc. Ak je to možné, v takomto oznámení by sa mala uviesť predpokladaná príčina incidentu. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby požiadavka na predloženie uvedeného prvotného oznámenia neodklonila zdroje kritického subjektu od činností súvisiacich s riešením incidentu, ktoré by mali byť prioritou. Po prvotnom oznámení by mala v prípade potreby nasledovať podrobná správa najneskôr do jedného mesiaca po incidente. Podrobná správa by mala doplniť pôvodné oznámenie a poskytnúť úplnejší prehľad o incidente.
(122)

S cieľom posilniť právomoci a opatrenia v oblasti dohľadu, ktoré pomáhajú zabezpečiť účinné dodržiavanie predpisov, by sa v tejto smernici mal stanoviť minimálny zoznam opatrení a prostriedkov dohľadu, prostredníctvom ktorých môžu príslušné orgány vykonávať dohľad nad kľúčovými a dôležitými subjektmi. Okrem toho by sa touto smernicou malo zaviesť rozlišovanie režimu dohľadu nad kľúčovými a dôležitými subjektmi s cieľom zabezpečiť spravodlivú rovnováhu povinností pre uvedené subjekty a pre príslušné orgány. Kľúčové subjekty by preto mali podliehať komplexnému režimu dohľadu ex ante a ex post, pričom dôležité subjekty by mali podliehať iba ľahkému režimu dohľadu ex post. Od dôležitých subjektov by sa nemalo vyžadovať, aby systematicky dokumentovali súlad s opatreniami na riadenie rizík kybernetickej bezpečnosti, pričom príslušné orgány by k dohľadu mali pristupovať reaktívne ex post, a preto by nemali mať všeobecnú povinnosť vykonávať dohľad nad týmito subjektmi. Dohľad nad dôležitými subjektmi ex post môžu vyvolať dôkazy, indície alebo informácie, na ktoré boli príslušné orgány upozornené a ktoré tieto orgány považujú za potenciálne porušenie tejto smernice. Takéto dôkazy, indície alebo informácie môžu byť napríklad takého druhu, aký príslušným orgánom poskytujú iné orgány, subjekty, občania, médiá alebo iné zdroje alebo verejne dostupné informácie, alebo by mohli vyplynúť z iných činností, ktoré príslušné orgány vykonávajú pri plnení svojich úloh.
2.2.

Možnosť skúšok Príslušné orgány členských štátov alebo subjekty nimi určené organizujú teoretické a praktické skúšky uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode ii), aby overili, či má uchádzač úroveň vedomostí požadovanú v oddiele 1 vzhľadom na všetky oblasti a ciele tam uvedené. a) Teoretická skúška sa skladá z dvoch častí: i) otázky s viacerými možnosťami odpovedí, otázky vyžadujúce priamu odpoveď alebo kombinácia oboch; ii) prípadové štúdie. Minimálny čas trvania teoretickej skúšky musí byť štyri hodiny. b) Praktická skúška sa skladá z dvoch častí: i) vodičská skúška zameraná na posúdenie racionálneho vedenia vozidla založeného na bezpečnostných predpisoch. Skúška sa musí uskutočniť podľa možností na ceste mimo zastavanej oblasti, na rýchlostných cestách alebo diaľniciach (alebo podobných cestách) a na všetkých druhoch miest v zastavanej oblasti s rôznymi druhmi ťažkostí, s ktorými sa môže vodič stretnúť. Bolo by žiaduce, aby skúška prebiehala v podmienkach rôznej hustoty premávky. Čas vedenia vozidla na ceste sa musí optimálne využiť s cieľom posúdiť uchádzača vo všetkých rôznych oblastiach premávky, s ktorými sa môže stretnúť. Minimálny čas trvania tejto skúšky musí byť 90 minút; ii) praktická skúška, ktorá sa týka aspoň bodov 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 a 3.5. Minimálny čas trvania tejto skúšky musí byť 30 minút. Vozidlo použité na praktické skúšky musí spĺňať minimálne požiadavky na skúšobné vozidlá stanovené v smernici 2006/126/ES. Praktická skúška môže byť doplnená treťou časťou skúšky, ktorá sa uskutoční v špeciálnom teréne alebo na trenažéri tak, aby sa mohlo zhodnotiť racionálne vedenie vozidla založené na bezpečnostných predpisoch, najmä z hľadiska ovládania vozidla v rôznych podmienkach cestnej premávky a pri rôznom stave vozovky v závislosti od poveternostných podmienok, denného a nočného času. Čas trvania tejto nepovinnej skúšky nie je stanovený. Ak by sa vodič podrobil takejto skúške, jej trvanie sa môže odvodiť z 90 minút vodičskej skúšky uvedenej v bode i), no odvodený čas nesmie prekročiť 30 minút. Pre vodičov uvedených v článku 5 ods. 5 musí byť teoretická skúška obmedzená na oblasti vedomostí uvedené v oddiele 1 vzťahujúce sa na vozidlá, ktoré sú predmetom novej základnej kvalifikácie. Takí vodiči sa však musia podrobiť celej praktickej skúške.
(52)

Hoci niektoré členské štáty s rôznym úspechom prijali regulačné opatrenia alebo povzbudili samoreguláciu, väčšina členských štátov žiadne opatrenia neprijala alebo neprejavila ochotu konať spôsobom, ktorý by priniesol dostatočné zlepšenie. Prognózy vychádzajúce z komplexnej analýzy všetkých dostupných informácií o minulých a súčasných trendoch a zámeroch ukazujú, že členské štáty konajúce individuálne nedosiahnu v blízkej budúcnosti vyvážené zastúpenie žien a mužov medzi riadiacimi pracovníkmi v celej Únii, ktoré by zodpovedalo cieľom stanoveným v tejto smernici. Nečinnosť v tejto oblasti vo všeobecnosti spomaľuje presadzovanie rodovej rovnosti na pracovisku, a to aj pokiaľ ide o odstraňovanie rodových rozdielov v odmeňovaní, čo čiastočne vyplýva z vertikálnej segregácie. So zreteľom na tieto okolnosti a vzhľadom na rastúce rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zastúpenie žien a mužov vo vrcholových orgánoch, je možné rodovú vyváženosť vo vrcholových orgánoch v celej Únii zlepšiť len prostredníctvom spoločného prístupu, a potenciál rodovej rovnosti, konkurencieschopnosť a rast je možné lepšie dosiahnuť prostredníctvom koordinovaných opatrení na úrovni Únie, než prostredníctvom vnútroštátnych iniciatív, ktoré majú rôzny rozsah, ambície a účinnosť. Keďže cieľ tejto smernice, a to dosiahnuť vyváženejšie zastúpenie žien a mužov medzi riadiacimi pracovníkmi kótovaných spoločností tým, že sa zavedú účinné opatrenia, ktoré sa zamerajú na urýchlenie pokroku v oblasti rodovej vyváženosti, pričom sa kótovaným spoločnostiam poskytne dostatočný čas na vykonanie opatrení potrebných na tento účel, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov opatrení ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica len stanovuje spoločné ciele a zásady a neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Členským štátom sa poskytuje dostatočný priestor na to, aby samé určili, ako je možné ciele stanovené v tejto smernici najlepšie dosiahnuť, a to s prihliadnutím na vnútroštátne podmienky, najmä na pravidlá a postupy týkajúce sa obsadzovania vrcholových orgánov. Táto smernica neodopiera kótovaným spoločnostiam možnosť menovať za riadiacich pracovníkov najkvalifikovanejších kandidátov a poskytuje pružný rámec a dostatočne dlhý čas na prispôsobenie.
(25)

Členské štáty, ktoré majú široké pokrytie kolektívnym vyjednávaním, majú zvyčajne malý podiel pracovníkov s nízkymi mzdami a vysoké minimálne mzdy. Členské štáty s malým podielom zamestnancov s nízkymi mzdami majú mieru pokrytia kolektívnym vyjednávaním nad 80 %. Podobne aj väčšina členských štátov s vysokými úrovňami minimálnych miezd v pomere k priemernej mzde má pokrytie kolektívnym vyjednávaním nad 80 %. Každý členský štát s mierou pokrytia kolektívnym vyjednávaním pod 80 % by preto mal prijať opatrenia s cieľom zlepšiť takéto kolektívne vyjednávanie. Každý členský štát, v ktorých je pokrytie kolektívnym vyjednávaním pod hranicou 80 %, by mal poskytnúť rámec základných podmienok pre kolektívne vyjednávanie a vypracovať akčný plán na podporu kolektívneho vyjednávania s cieľom postupne zvýšiť mieru pokrytia kolektívnym vyjednávaním. Aby sa rešpektovala autonómia sociálnych partnerov, ktorá zahŕňa ich právo na kolektívne vyjednávanie a vylučuje akúkoľvek povinnosť uzatvárať kolektívne zmluvy, prahová hodnota 80 % pokrytia kolektívnym vyjednávaním by sa mala vykladať iba ako ukazovateľ aktivujúci povinnosť vypracovať akčný plán. Akčný plán by sa mal pravidelne preskúmavať, aspoň raz za päť rokov a v prípade potreby revidovať. Akčný plán a každá jeho aktualizácia by sa mali oznamovať Komisii a zverejňovať. Každý členský štát by mal mať možnosť rozhodnúť o vhodnej forme svojho akčného plánu. Akčný plán, ktorý členský štát prijal pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice, sa môže považovať za akčný plán podľa tejto smernice za predpokladu, že obsahuje opatrenia na účinnú podporu kolektívneho vyjednávania a spĺňa povinnosti podľa tejto smernice. Každý členský štát by mal vypracovať akčný plán po konzultácii so sociálnymi partnermi alebo dohodou s nimi, alebo na základe spoločnej žiadosti sociálnych partnerov po dohode medzi nimi. Miery pokrytia kolektívnym vyjednávaním v členských štátoch sa výrazne líšia, a to z dôvodu viacerých faktorov vrátane národných zvyklostí a praxe ako aj historického kontextu. Toto by sa malo zohľadniť pri posudzovaní pokroku smerom k vyššiemu pokrytiu kolektívnym vyjednávaním, najmä pokiaľ ide o akčný plán stanovený v tejto smernici.
(11)

S cieľom prispôsobiť túto smernicu vedeckému a technickému pokroku by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu príloh I, II a III k tejto smernici, a to predovšetkým na účely zohľadnenia zmien smernice 2008/68/ES. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (8). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
(28)

Komisia by mala nadviazať dialóg so sociálnymi partnermi a členskými štátmi s cieľom vyvíjať iniciatívy v oblasti prípravy námorníkov, ktoré by dopĺňali medzinárodne dohodnutú minimálnu úroveň prípravy námorníkov a ktoré by členské štáty mohli vzájomne uznávať ako európsky diplom o námornej excelentnosti. Tieto iniciatívy by mali vychádzať z odporúčaní prebiehajúcich pilotných projektov a stratégií stanovených v koncepcii sektorovej spolupráce v oblasti zručností vypracovanej Komisiou a mali by byť vypracované v súlade s týmito odporúčaniami a stratégiami.
(7)

Hoci treba zabezpečiť odrádzanie od praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam, malo by sa zároveň zabrániť nepriaznivým vplyvom na menšie nadnárodné podniky na vnútornom trhu. Na uvedený účel by sa táto smernica mala uplatňovať len na subjekty nachádzajúce sa v Únii, ktoré sú členmi nadnárodných skupín podnikov, alebo na veľké vnútroštátne skupiny, ktoré dosahujú ročný prah konsolidovaných výnosov aspoň 750 000 000 EUR. Uvedená prahová hodnota by bola v súlade s prahovou hodnotou existujúcich medzinárodných daňových pravidiel, ako sú pravidlá týkajúce sa podávania správ podľa jednotlivých štátov stanovené v smernici Rady 2011/16/EÚ (3) na základe smernice Rady (EÚ) 2016/881 (4). Subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa označujú ako „základné subjekty“. Určité subjekty by sa mali na základe ich konkrétneho účelu a postavenia vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Vylúčenými subjektmi by mali byť tie, ktoré vo všeobecnosti nevykonávajú obchodnú alebo podnikateľskú činnosť a uskutočňujú činnosti vo všeobecnom záujme, napríklad v oblasti poskytovania verejnej zdravotnej starostlivosti a vzdelávania alebo budovania verejnej infraštruktúry, a ktoré by z týchto dôvodov v členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú, nemuseli podliehať dani. Je preto potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vylúčiť vládne subjekty, medzinárodné organizácie, dôchodkové fondy a neziskové organizácie vrátane organizácií zriadených na také účely, ako je verejné zdravie. Malo by sa umožniť, aby neziskové organizácie zahŕňali aj zdravotné poisťovne, ktorých cieľom nie je alebo ktoré netvoria zisk iný ako v prospech verejnej zdravotnej starostlivosti. Vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice by sa mali aj investičné fondy a investičné subjekty v oblasti nehnuteľností, ak sa nachádzajú na vrchole reťazca vlastníckych vzťahov, keďže príjem dosiahnutý uvedenými subjektmi sa zdaňuje na úrovni ich vlastníkov.
(4)

Pokiaľ ide o oblasť bankových služieb, v smernici 2013/36/EÚ sa v súčasnosti uvádzajú len všeobecné vnútorné pravidlá riadenia a ustanovenia o operačnom riziku, ktoré obsahujú požiadavky na plány pre nepredvídané udalosti a plány na zabezpečenie kontinuity obchodných činností, ktoré nepriamo slúžia ako základ pre riešenie problematiky riadenia IKT rizika. Aby sa však IKT riziko riešilo výslovne a jasne, požiadavky na plány pre nepredvídané udalosti a plány na zabezpečenie kontinuity činností by sa mali zmeniť tak, aby zahŕňali plány na zabezpečenie kontinuity činností a plány reakcie a obnovy aj pre IKT riziko, a to v súlade s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2022/2554. Okrem toho IKT riziko je len nepriamo zahrnuté, ako súčasť operačného rizika, do postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP), ktorý vykonávajú príslušné orgány a kritériá na jeho posúdenie sú v súčasnosti vymedzené v Usmerneniach pre posudzovanie rizika súvisiaceho s informačnými a komunikačnými technológiami v rámci postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP), ktoré vydal európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (13). S cieľom zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a zaistiť, aby orgány bankového dohľadu účinne identifikovali IKT riziko a monitorovali jeho riadenie finančnými subjektmi v súlade s novým rámcom pre digitálnu prevádzkovú odolnosť, by sa mal rozsah postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu zmeniť tak, aby výslovne odkazoval na požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) 2022/2554 a vzťahoval sa najmä na riziká zistené na základe oznámení o závažných incidentoch súvisiacich s IKT a na základe výsledkov testov digitálnej prevádzkovej odolnosti, ktoré finančné subjekty vykonávajú v súlade s uvedeným nariadením.
(10)

Takáto harmonizácia by však bola neúplná, ak by nebola spojená s požiadavkami týkajúcimi sa viazaného predaja rádiových zariadení a ich nabíjačiek a týkajúcimi sa informácií, ktoré sa majú poskytovať spotrebiteľom a iným koncovým užívateľom. Roztrieštenosť prístupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o uvádzanie dotknutých kategórií alebo tried rádiových zariadení a ich nabíjacích zariadení na trh, by obmedzila cezhraničný obchod s týmito výrobkami, napríklad uložením povinnosti hospodárskym subjektom prebaliť svoje výrobky podľa členského štátu, do ktorého sa majú dodať. To by následne viedlo k zhoršeniu ťažkostí spotrebiteľov a k vzniku zbytočného odpadu z elektrických a elektronických zariadení, čím by sa vyvážili výhody vyplývajúce z harmonizácie nabíjacích rozhraní a komunikačných protokolov nabíjania. Je teda nutné zaviesť požiadavky, ktorými sa zaistí, že spotrebitelia a iní koncoví užívatelia nie sú nútení kupovať si nové nabíjacie zariadenie pri každom nákupe nového mobilného telefónu alebo podobného rádiového zariadenia. Oddelenie predaja nabíjacích zariadení od predaja rádiových zariadení by malo spotrebiteľom a iným koncovým užívateľom poskytovať udržateľné, dostupné, atraktívne a pohodlné možnosti výberu. Na základe skúseností s uplatňovaním požiadaviek, vznikajúcich trendov na trhu a technologického vývoja by Komisia mala zvážiť rozšírenie požiadavky týkajúcej sa dodávania nabíjacích zariadení spolu s rádiovými zariadeniami na káble a/alebo zavedenie povinného samostatného predaja, aby sa zabezpečilo čo najúčinnejšie plnenie cieľov zabezpečenia pohodlia spotrebiteľov a znižovania množstva environmentálneho odpadu. Aby sa zaistila účinnosť takýchto požiadaviek, spotrebitelia a iní koncoví užívatelia by mali pri nákupe mobilného telefónu alebo podobného rádiového zariadenia dostať nevyhnutné informácie o charakteristikách nabíjania. Osobitný piktogram by mal spotrebiteľom a iným koncovým užívateľom umožniť zistiť pred kúpou výrobku, či je k rádiovému zariadeniu priložené aj nabíjacie zariadenie. Tento piktogram by sa mal zobrazovať v prípade všetkých foriem dodania, a to aj prostredníctvom predaja na diaľku.
(5)

Členské štáty by mali Komisii a ostatným členským štátom do 31. decembra každého roku až do 31. decembra 2030 podať správu o počte žiadostí a výsledkoch skúšok odlišnosti, vyrovnanosti a stálosti s cieľom zaistiť pravidelné preskúmanie týchto požiadaviek a ďalej posúdiť potrebu ich zmeny, odstránenia alebo uplatňovania aj na iné druhy.
1.

Článok 1 sa mení takto: a) Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Z hľadiska odlišnosti, vyrovnanosti a stálosti a bez toho, aby bol dotknutý druhý pododsek: a) odrody uvedené v prílohe I spĺňajú podmienky stanovené v „Protokoloch pre skúšky odlišnosti, vyrovnanosti a stálosti“ administratívnej rady Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín (CPVO) uvedené v danej prílohe; b) druhy uvedené v prílohe II sú v súlade so skúšobnými metodikami na vykonávanie skúšok odlišnosti, vyrovnanosti a stálosti Medzinárodnej únie pre ochranu práv nových odrôd rastlín (UPOV) uvedenými v danej prílohe. Pokiaľ ide o vyrovnanosť, odchylne od prvého pododseku môžu ekologické odrody vhodné na ekologickú poľnohospodársku výrobu, ktoré patria k druhom uvedeným v časti A prílohy IV spĺňať namiesto toho podmienky uvedené v časti B danej prílohy. Členské štáty sú povinné Komisii a ostatným členským štátom do 31. decembra každého roku, a to až do 31. decembra 2030, podávať správy o počte žiadostí o registráciu odrody a výsledkoch preskúmaní odlišnosti, vyrovnanosti a stálosti pri daných ekologických odrodách“; b) V odseku 3 sa vkladá tento druhý a tretí pododsek: „Pokiaľ ide o hodnotu pre pestovanie a/alebo využitie, odchylne od prvého pododseku môžu ekologické odrody vhodné na ekologickú poľnohospodársku výrobu, ktoré patria k druhom uvedeným v prílohe IV časti A spĺňať namiesto toho podmienky stanovené v časti B uvedenej prílohy. Členské štáty sú povinné Komisii a ostatným členským štátom do 31. decembra každého roku, a to až do 31. decembra 2030, podávať správy o počte žiadostí a výsledkoch preskúmaní hodnoty pre pestovanie a/alebo využitie pri daných ekologických odrodách.“
(9)

Ak by sa platnosť výnimky nepredĺžila, mohlo by dôjsť k predčasnému vyradeniu prístrojov MRI, keďže neexistujú kompatibilné komponenty ani možnosti zmeny dizajnu. To by mohlo viesť k výpadku dodávok zariadení MRI, čo by zase mohlo mať nepriaznivý vplyv na zdravotnú starostlivosť o pacientov.
(17)

Pätnásť členských štátov kontroluje látku 3-MMC podľa vnútroštátnych právnych predpisov o kontrole drog, šesť členských štátov ju kontroluje podľa právnych predpisov o nových psychoaktívnych látkach a jeden členský štát ju kontroluje podľa iných právnych predpisov. Trinásť členských štátov kontroluje látku 3-CMC podľa vnútroštátnych právnych predpisov o kontrole drog, sedem členských štátov ju kontroluje podľa právnych predpisov o nových psychoaktívnych látkach a jeden členský štát ju kontroluje podľa iných právnych predpisov. Vzhľadom na to, že tieto vnútroštátne kontrolné opatrenia sú už zavedené, zahrnutie látok 3-MMC a 3-CMC do vymedzenia pojmu drogy, čím by sa tieto látky stali predmetom trestnoprávnych ustanovení o trestných činoch a sankciách, ako sú vymedzené v rámcovom rozhodnutí 2004/757/SVV, by pomohlo predísť vzniku prekážok pri cezhraničnom presadzovaní práva a justičnej spolupráci a prispelo by k ochrane pred rizikami, ktoré môže predstavovať ich dostupnosť a užívanie.
(4)

Členské štáty majú uplatňovať nové pravidlá od 1. januára 2023. V prípade určitých odrôd, ktorých zaradenie do Spoločného katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných alebo zeleninových druhov nebolo schválené, sa však úradné skúšky, ktoré ešte nie sú ukončené, začali vykonávať pred 1. januárom 2023 v súlade so smernicou 2003/90/ES alebo smernicou 2003/91/ES v znení, ktoré ešte nebolo zmenené touto smernicou. V snahe nenarušiť priebeh týchto skúšok by sa na ne mali uplatňovať tieto pôvodné pravidlá.