PRÍLOHA III

SKÚŠOBNÝ POSTUP

1. ÚVOD

1.3. Princíp merania

Súčasťou emisií z výfuku motora, ktoré treba merať, sú plynné zložky (oxid uhoľnatý, všetky uhľovodíky z dieselových motorov, určujú sa len skúškou ESC; uhľovodíky neobsahujúce metán z dieselových a plynových motorov, určujú sa len skúškou ETC, a oxidy dusíka), metán z plynových motorov sa určuje len skúškou ETC a oxidy dusíka), tuhé znečisťujúce látky (iba z dieselových motorov) a dym (z dieselových motorov a určujú sa len skúškou ELR). Okrem toho sa často používa oxid uhličitý ako stopovací plyn pre určenie zrieďovacieho pomeru, ktorý sa dosahuje v systéme riedenia časti prietoku a v systéme riedenia plného prietoku. Najlepšia technická prax odporúča všeobecne využívať meranie oxidu uhličitého ako vynikajúci nástroj na zisťovanie problémov pri meraní počas skúšobného behu.

1.3.1. Skúška ESC

Počas predpísanej postupnosti prevádzkových podmienok zohriateho motora sa priebežne kontrolujú množstvá vyššie uvedených emisií výfukových plynov takým spôsobom, že sa odoberajú vzorky neupraveného výfukového plynu. Skúšobný cyklus pozostáva z radu režimov charakterizovaných rôznymi hodnotami otáčok a výkonu, ktoré pokrývajú typický prevádzkový rozsah dieselových motorov. V priebehu každého režimu sa určuje koncentrácia každej plynnej znečisťujúcej látky, prietok výfukových plynov a výkon a nameraným hodnotám sa priradí váha. Vzorka tuhých znečisťujúcich látok sa riedi upraveným okolitým vzduchom. Jedna vzorka za celý skúšobný cyklus sa odoberie a zachytí na vhodných filtroch. Spôsobom popísaným v dodatku 1 k tejto prílohe sa vypočíta hmotnosť každej emitovanej znečisťujúcej látky v gramoch na kilowatthodinu. Okrem toho sa v troch skúšobných bodoch v rámci regulačnej oblasti, ktoré vyberie technická služba (1), odmeria množstvo NOx a namerané hodnoty sa porovnajú s hodnotami vypočítanými z tých režimov tohto skúšobného cyklu, ktoré obaľujú vybrané skúšobné body. Touto kontrolou regulácie množstva NOx sa zabezpečuje efektívnosť kontroly emisií z motora v rámci typického prevádzkového rozsahu motora.

1.3.2. Skúška ELR

Počas predpísanej skúšky odozvy na zaťaženie sa pomocou opacimetra určuje opacita dymu zohriateho motora. Skúška spočíva v zaťažovaní motora pri konštantných otáčkach motora v rozsahu od 10 % do 100 % zaťaženia pri troch rôznych hodnotách otáčok. Okrem toho sa vykoná štvrtý krok so záťažou, ktorú vyberie technická služba (1), a nameraná hodnota sa porovná s hodnotami nameranými v predchádzajúcich záťažových krokoch. Pomocou algoritmu určenia priemernej hodnoty opísaného v dodatku 1 k tejto prílohe sa určí špičková hodnota dymu.

1.3.3. Skúška ETC

Počas predpísaného nestáleho cyklu, ktorý zahrňuje prevádzkové podmienky zohriateho motora a ktorý je úzko založený na prevádzke vysokovýkonných motorov namontovaných v nákladných autách a autobusoch špecifickej pre typ cesty, sa merajú množstvá vyššie uvedených znečisťujúcich látok po zriedení všetkých výfukových plynov upraveným okolitým vzduchom. Pomocou spätných signálov krútiaceho momentu a otáčok motora získaných z motorového dynamometra sa výkon integruje s časom trvania cyklu. Výsledkom je hodnota práce, ktorú vykonal motor v priebehu cyklu. Koncentrácia NOx a uhľovodíkov sa v priebehu cyklu určuje integráciou signálu z analyzátora. Koncentráciu oxidu uhoľnatého, oxidu uhličitého a uhľovodíkov neobsahujúcich metán je možné určovať integráciou signálu z analyzátora alebo vzorkovaním s pomocou vaku. U tuhých znečisťujúcich látok sa na vhodných filtroch zachytáva proporcionálna vzorka. V priebehu skúšobného cyklu sa určuje prietok zriedeného výfukového plynu na výpočet hodnôt hmotností emisií znečisťujúcich látok. Hodnoty hmotností emisií sa stanovia vo vzťahu k práci motora, aby sa získali hodnoty v gramoch každej znečisťujúcej látky na kilowatthodinu postupom, ktorý je opísaný v dodatku 2 k tejto prílohe.

2. PODMIENKY SKÚŠOK

2.1. Podmienky skúšok motora

2.1.2. Platnosť skúšky

Aby bola skúška uznaná za platnú, musí pre hodnotu parametra F platiť:

2.2. Motory s chladením plniaceho vzduchu

Zaznamenáva sa teplota plniaceho vzduchu a jej hodnoty sa pri otáčkach udaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení musia nachádzať v rozmedzí ± 5 K maximálnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej s prílohe II dodatku 1 bode 1.16.3. Teplota chladiaceho média musí byť najmenej 293 K (20 °C).

Ak sa používa systém skúšobne alebo externé dúchadlo, musia sa hodnoty teploty plniaceho vzduchu pri otáčkach udaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení nachádzať v rozmedzí ± 5 K maximálnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej s prílohe II dodatku 1 bode 1.16.3. Počas celého skúšobného cyklu sa použije nastavenie chladiča plniaceho vzduchu do takého režimu, pri ktorom spĺňa vyššie uvedené podmienky.

2.3. Systém nasávania vzduchu do motora

Použije sa taký systém nasávania vzduchu do motora, ktorý zabezpečí obmedzenie podtlaku nasávania vzduchu v rozmedzí ± 100 Pa od horného limitu motora pracujúceho na otáčkach udaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení.

2.4. Výfukový systém motora

Použije sa výfukový systém, ktorý zabezpečuje protitlak výfukových plynov v rozmedzí ± 1 000 Pa od horného limitu motora pracujúceho pri otáčkach udaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení a ktorého objem je v rozmedzí ± 40 % od objemu, ktorý uvádza výrobca. Je možné použiť systém skúšobne za predpokladu, že reprezentuje skutočné prevádzkové podmienky motora. Výfukový systém musí spĺňať požiadavky na vzorkovanie výfukových plynov stanovené v prílohe III dodatku 4 bode 3.4 a v prílohe V bode 2.2.1, EP, a bode 2.3.1, EP.

Ak je motor vybavený zariadením pre dodatočnú úpravu výfukových plynov, výfuková rúra musí mať rovnaký priemer, aký je použitý vo vzdialenosti najmenej 4 priemerov rúry pred vstupom do začiatku expanzného úseku, ktorý obsahuje zariadenie pre dodatočnú úpravu. Vzdialenosť od príruby výfukového potrubia alebo od výstupu preplňovacieho turbodúchadla k zariadeniu pre dodatočnú úpravu výfukových plynov musí byť rovnaká ako v konfigurácii vozidla alebo v rámci špecifikácií vzdialeností, ktoré uvádza výrobca. Protitlak alebo obmedzenie výfukových plynov musí vyhovovať rovnakým kritériám, ako sú uvedené vyššie, s možnosťou nastaviť ho ventilom. Počas simulačných skúšok a v priebehu grafického zobrazenia motora je možné demontovať nádobu pre dodatočnú úpravu a nahradiť ju rovnocennou nádobou, v ktorej je inštalovaný neaktívny katalyzátor.

2.5. Chladiaci systém

Použije sa chladiaci systém motora s dostatočným objemom na to, aby udržal motor na normálnych prevádzkových teplotách, ktoré predpisuje výrobca.

2.6. Mazací olej

Špecifikácie mazacieho oleja použitého pri skúške sa zaznamenajú a uvedú sa spolu s výsledkami skúšky takým spôsobom, ako je stanovené v prílohe II dodatku 1 bode 7.1.

2.7. Palivo

Palivom je referenčné palivo určené v prílohe IV.

Výrobca stanoví teplotu a merací bod paliva v rámci limitov uvedených v prílohe II dodatku 1 bode 1.16.5. Teplota paliva nesmie byť nižšia než 306 K (33 °C). Ak nie je stanovená, jej hodnota na vstupe do systému dodávky paliva musí byť v rozmedzí 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C).

Teplota a merací bod paliva motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom musí byť v rámci limitov uvedených v prílohe II dodatku 1 bode 1.16.5, alebo v prípadoch, keď motor nie je referenčným motorom, v prílohe II dodatku 3 bode 1.16.5.

2.8. Skúšky systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov

Ak je motor vybavený systémom pre dodatočnú úpravu výfukových plynov, emisie namerané počas skúšobného cyklu (cyklov) musia predstavovať emisie vznikajúce v konkrétnych prevádzkových podmienkach. Ak to nie je možné dosiahnuť počas jedného skúšobného cyklu (napr. pre filtre tuhých znečisťujúcich látok s periodickou regeneráciou), vykoná sa niekoľko skúšobných cyklov a vypočítajú sa priemerné hodnoty ich výsledkov a/alebo sa im priradia váhy. Presný postup odsúhlasí výrobca a technická služba na základe najlepšej technickej praxe.

(1) Skúšobné body sa vyberajú pomocou schválených štatistických metód určovania náhodného výberu.

Na motore bežiacom na otáčkach C sa vykoná postupnosť činností a) až c).

Po ukončení tretieho záťažového kroku sa na motore do 20 ± 2 s nastavia otáčky C a 10-percentné zaťaženie.

Na konci predchádzajúceho segmentu sa ovládacia páka otáčok rýchlo presunie do úplne otvorenej polohy a po dobu 10 ± 1 s sa podrží v tejto polohe. Dynamometrom sa vytvorí záťaž potrebná na to, aby sa otáčky motora udržiavali v rozmedzí ± 150 ot/min počas prvých 3 s a v rozmedzí ± 20 ot/min počas zvyšnej časti segmentu.

Vykonajú sa kontroly pri nule a pri plnom rozsahu v režime zobrazenia hodnôt opacity, pretože na stupnici opacity sú vyznačené dva skutočne definovateľné kalibračné body, a to 0 % opacity a 100 % opacity. Potom sa na základe nameranej hodnoty opacity a hodnoty parametra LA, ktorú predložil výrobca opacimetra, správne vypočíta hodnota koeficientu absorpcie svetla, keď sa prístroj pre potreby skúšania vráti do režimu zobrazenia hodnôt.

Najmenej hodinu pred začiatkom skúšky sa musí každý filter (dvojica filtrov) vložiť do uzavretej, ale neutesnenej Petriho misky a položiť do váhovej komory kvôli stabilizácii. Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (dvojica filtrov) odváži a zaznamená sa hmotnosť obalu. Filter (dvojica filtrov) sa potom uloží do uzavretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtrov až do doby, keď bude potrebný pri výkone skúšky. Ak sa filter (dvojica filtrov) nepoužije do ôsmich hodín od vybratia z váhovej komory, musí sa pred použitím znova kondicionovať a odvážiť.

Dodatok 2

SKÚŠOBNÝ CYKLUS ETC

1. POSTUP GRAFICKÉHO ZOBRAZENIA MOTORA

1.1. Určenie rozsahu mapovacích otáčok

Pre potreby vykonania skúšky ETC v skúšobnej komore je potrebné pred začatím skúšobného cyklu zmapovať motor, aby sa určila krivka priebehu otáčok v závislosti od krútiaceho momentu. Maximálne a minimálne mapovacie otáčky sú definované takto:

Minimálne mapovacie otáčky = otáčky voľnobehu Maximálne mapovacie otáčky = nhi × 1,02 alebo otáčky, pri ktorých krútiaci moment pri plnom zaťažení klesá na nulu, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

1.2. Určenie mapy výkonu motora

Motor so zohreje pri maximálnom výkone kvôli stabilizácii parametrov motora podľa odporúčania výrobcu a v súlade s dobrou inžinierskou praxou. Po stabilizácii motora sa vytvorí jeho mapa takto:

a) motor sa odpojí od zaťaženia a beží na otáčkach voľnobehu;

b) motor pracuje pri nastavení vstrekovacieho čerpadla na plné zaťaženie pri minimálnych mapovacích otáčkach;

c) otáčky motora sa zvýšia z minimálnych mapovacích otáčok na maximálne mapovacie otáčky priemernou rýchlosťou 8 ± 1 min-1/s. Zaznamenávajú sa údajové body s hodnotami otáčok a krútiaceho momentu motora so vzorkovacou frekvenciou najmenej jedného bodu za sekundu.

1.3. Zostrojenie mapovacej krivky

Všetky údajové body zaznamenané v priebehu činností podľa bodu 1.2 sa pospájajú tak, že medzi bodmi sa využíva lineárna interpolácia. Výsledná krivka krútiaceho momentu je mapovacou krivkou a používa sa pri prepočte normalizovaných hodnôt krútiaceho momentu daného cyklu motora na skutočné hodnoty krútiaceho momentu skúšobného cyklu podľa opisu v bode 2.

1.4. Alternatívne grafické zobrazenie

Keď sa výrobca domnieva, že vyššie uvedené mapovacie techniky nie sú bezpečné alebo reprezentatívne pre žiadny z daných motorov, je možné použiť alternatívne mapovacie techniky. Tieto alternatívne techniky musia zodpovedať zámeru uvedených mapovacích postupov, ktorým je určenie maximálneho dostupného krútiaceho výkonu pri všetkých hodnotách otáčok motora dosiahnutých v priebehu skúšobných cyklov. Odchýlky od mapovacích techník uvedených v tomto bode, z dôvodov bezpečnosti alebo reprezentatívnosti spolu so zdôvodnením ich použitia, musí schváliť technická služba. Nepretržito klesajúce zmeny otáčok motora však v žiadnom prípade nie je možné použiť u motorov s reguláciou otáčok alebo u motorov s preplňovaním pomocou turbodúchadla.

1.5. Opakované skúšky

Motor netreba mapovať pred každým jedným skúšobným cyklom. Motor sa musí pred začiatkom skúšobného cyklu opakovane zmapovať vtedy, keď:

— od posledného grafického zobrazenia uplynul podľa technickej praxe neprimerane dlhý čas alebo

— na motore boli vykonané fyzické zmeny, alebo sa uskutočnili opakované kalibrácie, ktoré potencionálne môžu vplývať na jeho výkon.

2. VYTVORENIE REFERENČNÉHO SKÚŠOBNÉHO CYKLU

Nestály skúšobný cyklus je opísaný v dodatku 3 k tejto prílohe. Normalizované hodnoty krútiaceho momentu a otáčok sa ďalej uvedeným postupom prepočítajú na skutočné hodnoty a vytvorí sa referenčný cyklus.

2.1. Skutočná hodnota otáčok

Hodnoty otáčok sa prepočítajú z normalizovaných na skutočné pomocou nasledujúcej rovnice:

Referenčné otáčky (nref) zodpovedajú 100 % hodnotám otáčok určeným v časovom priebehu dynamometra v dodatku 3. Sú definované takto (pozri obrázok 1 v prílohe I):

kde nhi a nlo sú určené buď podľa prílohy I bodu 2 alebo podľa prílohy III dodatku 1 bodu 1.1.

2.2. Skutočná hodnota krútiaceho momentu

Krútiaci moment sa normalizuje na maximálny krútiaci moment pri príslušných otáčkach. Hodnoty krútiaceho momentu referenčného cyklu sa prepočítajú z normalizovaných na skutočné hodnoty pomocou mapovacej krivky určenej podľa bodu 1.3 takto:

Skutočná hodnota krútiaceho momentu = (% krútiaceho momentu × max. krútiaci moment/100)

pre príslušnú skutočnú hodnotu otáčok určenú v bode 2.1.

Záporné hodnoty krútiaceho momentu v motorických bodoch („m“) sa na účely vytvorenia referenčného cyklu prevedú na skutočné hodnoty prepočítané z normalizovaných hodnôt každým z týchto spôsobov:

— záporných 40 % kladného krútiaceho momentu, ktorý je k dispozícii pri priradenej hodnote otáčok,

— grafické zobrazenie záporného krútiaceho momentu, ktorý je potrebný na rozbehnutie motora z minimálnych mapovacích otáčok na maximálne mapovacie otáčky,

— určenie záporného krútiaceho momentu, ktorý je potrebný na beh motora pri otáčkach voľnobehu a pri referenčných otáčkach a lineárna interpolácia medzi týmito dvomi bodmi.

2.3. Príklad postupu určenia skutočných hodnôt

Ako príklad sa prepočítajú normalizované hodnoty ďalej uvedeného skúšobného bodu na skutočné hodnoty:

% otáčok = 43 % krútiaceho momentu = 82

Sú zadané tieto hodnoty:

referenčné otáčky = 2 200 min- 1 otáčky voľnobehu = 600 min- 1

Výsledné hodnoty sú:

skutočná hodnota otáčok = (43 × (2 200 – 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

skutočná hodnota krútiaceho momentu = (82 × 700/100) = 574 Nm

pričom maximálna hodnota krútiaceho momentu odčítaná z mapovacej krivky pri 1 288 min-1 je 700 Nm.

3. BEH EMISNEJ SKÚŠKY

Na žiadosť výrobcu je možné na kondicionovanie motora a výfukového systému pred začiatkom meracieho cyklu vykonať simulačnú skúšku.

Motory poháňané zemným plynom a skvapalneným ropným plynom sa zabehnú v rámci výkonu skúšky ETC. Motor musí bežať minimálne počas dvoch cyklov skúšky ETC a dovtedy, kým sa nedosiahne stav, pri ktorom emisie CO počas jedného cyklu ETC neprevyšujú emisie CO namerané počas predchádzajúceho cyklu ETC o viac než 10 %.

3.1. Príprava vzorkovacích filtrov (iba dieselové motory)

Najmenej hodinu pred začiatkom skúšky sa musí každý filter (dvojica filtrov) vložiť do uzavretej, ale neutesnenej Petriho misky a položiť do váhovej komory kvôli stabilizácii. Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (dvojica filtrov) odváži a zaznamená sa hmotnosť obalu. Filter (dvojica filtrov) sa potom uloží do uzavretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtrov až do doby, keď bude potrebný pri výkone skúšky. Ak sa filter (dvojica filtrov) nepoužije do ôsmich hodín od vybratia z váhovej komory, musí sa pred použitím znova kondicionovať a odvážiť.

3.2. Inštalácia meracích zariadení

Podľa potreby sa inštaluje prístrojové vybavenie a vzorkovacie sondy. Koncová rúra sa pripojí k systému riedenia plného prietoku.

3.3. Spustenie zrieďovacieho systému a motora

Zrieďovací systém a motor sa spustia a zohrievajú sa dovtedy, kým sa všetky teploty a tlaky nestabilizujú na úrovni zodpovedajúcej maximálnemu výkonu podľa odporúčania výrobcu a v súlade s najlepšou technickou praxou.

3.4. Spustenie vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (iba dieselové motory)

Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok sa spustí a nechá sa bežať na obtoku (by-pass). Úroveň tuhých znečisťujúcich látok na pozadí zrieďovacieho vzduchu je možné určiť tak, že zrieďovací vzduch sa nechá prechádzať filtrami tuhých znečisťujúcich látok. Ak sa používa filtrovaný zrieďovací vzduch, môže sa urobiť jedno meranie pred skúškou alebo po skúške. Ak sa zrieďovací vzduch nefiltruje, je možné robiť merania na začiatku a na konci skúšobného cyklu a vypočítať priemery nameraných hodnôt.

3.5. Úprava systému riedenie plného prietoku

Nastaví sa celkový prietok zriedeného výfukového plynu tak, aby bola vylúčená kondenzácia vody v systéme a aby bola dosiahnutá maximálna teplota čela filtra 325 K (52 °C) alebo nižšia (pozri prílohu V bod 2.3.1, DT).

3.6. Kontrola analyzátorov

Emisné analyzátory sa nastavia na nulu a kalibruje sa merací rozsah. Ak sa použijú vzorkovacie vaky, musia sa vyčerpať.

3.7. Postup spustenia motora

Stabilizovaný motor sa uvedie do činnosti v súlade s postupom spustenia, ktorý odporúča výrobca v príručke vlastníka a použije sa vyrábaný štartovací motor alebo dynamometer. Ďalšou možnosťou je začať skúšku priamo od fázy kondicionovania motora po dosiahnutí voľnobežných otáčok bez jeho vypnutia.

3.8. Skúšobný cyklus

3.8.1. Postupnosť výkonu skúšky

Postupnosť skúšky sa začne vykonávať vtedy, keď motor dosiahne otáčky voľnobehu. Skúška sa vykonáva podľa referenčného cyklu stanoveného v bode 2 tejto prílohy. Príkazy s požadovanými hodnotami otáčok a krútiaceho momentu motora sa vydávajú s frekvenciou 5 Hz (odporúčaná hodnota je 10 Hz) alebo vyššou. V priebehu skúšobného cyklu sa najmenej raz za sekundu zaznamenávajú hodnoty otáčok a krútiaceho momentu motora merané v spätnej väzbe a tieto signály môžu byť elektronicky filtrované.

3.8.2. Odozva analyzátorov

Ak sa cyklus začína priamo od predbežného kondicionovania, meracie zariadenia sa musia uviesť do činnosti spustením motora alebo postupnosti skúšky a súčasne sa musí:

— začať so zberom alebo analýzou zrieďovacieho vzduchu,

— začať so zberom alebo analýzou zriedeného výfukového plynu,

— začať merať množstvo zriedeného výfukového plynu (CVS) a požadované teploty a tlaky,

— začať zaznamenávať spätnoväzbové údaje o otáčkach a krútiacom momente z dynamometra.

Koncentrácie uhľovodíkov a NOx sa merajú priebežne v zrieďovacom tuneli s frekvenciou 2 Hz. Priemerné koncentrácie sa určujú integráciou signálov z analyzátorov počas skúšobného cyklu. Čas odozvy systému nesmie byť väčší než 20 sekúnd a musí byť koordinovaný s kolísaním prietoku CVS a, ak treba, aj s odchýlkami času odberu vzoriek/skúšobného cyklu. Koncentrácie CO, CO2, NMHC a CH4 sa určujú integráciou alebo analýzou koncentrácií v plyne nazberanom do vzorkovacieho vaku počas cyklu. Koncentrácie plynných znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu sa určujú integráciou alebo zberom do vaku kvôli určovaniu koncentrácií pozadia. Všetky ostatné hodnoty sa zaznamenávajú rýchlosťou najmenej jedno meranie za sekundu (1 Hz).

3.8.3. Vzorkovanie tuhých znečisťujúcich látok (iba dieselové motory)

Ak sa cyklus začína priamo od predbežného kondicionovania, pri spustení motora alebo na začiatku skúšobnej postupnosti sa systém prepne z režimu práce na obtoku do režimu zberu tuhých znečisťujúcich látok.

Ak sa nevyužíva kompenzácia prietoku, vzorkovacie čerpadlo (čerpadlá) sa nastaví tak, aby sa prietok vzorkovacou sondou alebo prenosovou trubkou udržiaval na hodnote v rozmedzí ± 5 % od nastaveného prietoku. Ak sa používa kompenzácia prietoku (t. j. proporcionálna regulácia prietoku vzorky), musí sa preukázať, že pomer prietoku hlavným tunelom a prietoku vzorky tuhých znečisťujúcich látok sa nemení o viac než ± 5 % od jeho nastavenej hodnoty (okrem prvých 10 sekúnd vzorkovania).

Poznámka: V režime činnosti s dvojitým zrieďovaním je prietok vzorky rovný čistému rozdielu medzi prietokom cez vzorkovacie filtre a prietokom sekundárneho zrieďovacieho vzduchu.

Zaznamenáva sa priemerná teplota a tlak na vstupe do prístrojového vybavenia plynomera (plynomerov) alebo merača prietoku plynu. Ak kvôli vysokému zaťaženiu filtra tuhými znečisťujúcimi látkami nie je možné dodržať nastavený prietok počas celého cyklu (v rozmedzí ± 5 %), skúška sa vyhlási za neplatnú. Skúška sa vykoná znova pri nižšom prietoku a/alebo s filtrom väčšieho priemeru.

3.8.4. Zhasnutie motora

Ak motor kdekoľvek v priebehu skúšobného cyklu zhasne, predbežne sa kondicionuje, znovu naštartuje a skúška sa opakuje. Ak sa v priebehu skúšobného cyklu vyskytne porucha ktoréhokoľvek potrebného skúšobného zariadenia, skúška sa vyhlási za neplatnú.

3.8.5. Činnosti po skúške

Pri ukončení skúšky sa vypne meranie objemu zriedeného výfukového plynu a zastaví prietok plynu do zberných vakov a vzorkovacie čerpadlo tuhých znečisťujúcich látok. V prípade integračného analytického systému vzorkovanie pokračuje až do uplynutia časov odozvy systému.

Koncentrácie v zberných vakoch, ak sa používajú, sa analyzujú čo najskôr a v každom prípade najneskôr 20 minút po skončení skúšobného cyklu.

Po skončení emisnej skúšky sa musí pre opakovanú kontrolu analyzátorov použiť nulovací plyn a ten istý kalibrovací plyn. Skúška sa považuje za prijateľnú, ak je rozdiel medzi výsledkami získanými pred skúškou a po nej menší než 2 % hodnoty kalibrovacieho plynu.

Iba v prípade dieselových motorov sa filtre tuhých znečisťujúcich látok musia najneskôr jednu hodinu po skončení skúšky vrátiť do váhovej komory a musia sa kondicionovať v uzavretej, ale neutesnenej Petriho miske najmenej jednu hodinu, ale najviac 80 hodín pred vážením.

3.9. Overenie skúšobného behu

3.9.1. Posun údajov

Kvôli minimalizácii účinku posunu údajov v dôsledku časového oneskorenia medzi spätnoväzbovými hodnotami a hodnotami referenčného cyklu je možné celú postupnosť spätnoväzbových signálov otáčok a krútiaceho momentu motora posunúť v čase dopredu alebo ju oneskoriť vzhľadom na referenčnú postupnosť otáčok a krútiaceho momentu. Ak sú spätnoväzbové signály posunuté, hodnoty otáčok aj krútiaceho momentu sa musia posunúť o rovnaký úsek a v rovnakom smere.

3.9.2. Výpočet práce vykonanej počas cyklu

Práca vykonaná počas skutočného cyklu Wact (kWh) sa vypočíta pomocou každej dvojice zaznamenaných spätnoväzbových hodnôt otáčok a krútiaceho momentu motora. To sa robí potom, ako došlo k akémukoľvek posunu spätnoväzbových údajov, ak je táto voliteľná možnosť vybraná. Práca vykonaná počas skutočného cyklu Wact sa používa pre porovnanie s prácou vykonanou počas referenčného cyklu Wref a pri výpočte emisií špecifických pre brzdenie (pozri body 4.4 a 5.2). Rovnaká metodika sa používa pre integrovanie referenčného aj skutočného výkonu motora. Ak treba určiť hodnoty medzi susednými referenčnými hodnotami alebo susednými nameranými hodnotami, použije sa lineárna interpolácia.

Pri integrovaní práce vykonanej počas referenčného cyklu a práce vykonanej počas skutočného cyklu sa všetky záporné hodnoty krútiaceho momentu nastavia na nulu a zahrnú sa do výpočtu. Ak sa integrácia vykonáva pri nižšej frekvencii ako 5 Hz a ak sa v priebehu daného časového úseku zmení hodnota krútiaceho momentu z kladnej na zápornú alebo zo zápornej na kladnú, záporná časť sa zahrnie do výpočtu a nastaví sa na nulu. Kladná časť sa zahrnie do integrovanej hodnoty.

Wact musí byť medzi - 15 % a + 5 % Wref.

3.9.3. Validačné štatistické údaje o skúšobnom cykle

Pre otáčky, krútiaci moment a výkon motora sa robí lineárna regresia zo spätnoväzbových hodnôt na referenčné hodnoty. To sa robí potom, ako došlo k akémukoľvek posunu spätnoväzbových údajov, ak je táto voliteľná možnosť vybraná. Používa sa metóda najmenších štvorcov, pričom rovnica najlepšieho vyrovnania má tento tvar:

kde:

y = spätnoväzbová (skutočná) hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW), m = sklon regresnej priamky, x = referenčná hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW), b = úsek regresnej priamky na osi y.

Pre každú regresnú priamku sa vypočíta štandardná odchýlka odhadu (SE) y na x a koeficient určenia (r2).

Odporúča sa vykonať túto analýzu pri frekvencii 1 Hz. Z výpočtu validačných štatistických údajov o krútiacom momente a výkone za príslušný cyklus sa vynechajú všetky záporné referenčné hodnoty krútiaceho momentu a s nimi spojené spätnoväzbové hodnoty. Na to, aby sa skúška považovala za platnú, musia byť splnené kritériá uvedené v tabuľke 6.

Tabuľka č. 6

Tolerancie regresnej priamky

Otáčky Krútiaci moment Výkon Štandardná odchýlka odhadu (SE) Y na X Max. 100 min–1 Max. 13 % (15 %) (1) maximálneho krútiaceho momentu motora podľa mapy výkonu Max 8 % (15 %) (1) maximálneho výkonu motora podľa mapy výkonu Sklon regresnej priamky, m 0,95 to 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03(0,83 – 1,03) (1) Koeficient vzájomnej korelácie, r2 min. 0,9700 (min. 0,9500) (1) min. 0,8800 (min. 0,7500) (1) min. 0,9100 (min. 0,7500) (1) Úsek regresnej priamky na osi Y, b ± 50 min-1 ± 20 Nm alebo ± 2 % (± 20 Nm alebo ± 3 %) (1) max. krútiaceho momentu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia ± 4 kW alebo ± 2 % (± 4 kW alebo ± 3 %) (1) max. výkonu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia

Vyradiť body z regresných analýz je dovolené v prípadoch uvedených v tabuľke 7.

Tabuľka č. 7

Dovolené prípady vyradenia bodov z regresnej analýzy

Podmienky Body, ktoré je možné vyradiť Plné zaťaženie a spätnoväzbová hodnota krútiaceho momentu < referenčná hodnota krútiaceho momentu Krútiaci moment a/alebo výkon Bez zaťaženia, nie je to bod otáčok voľnobehu a spätnoväzbová hodnota krútiaceho momentu > referenčná hodnota krútiaceho momentu Krútiaci moment a/alebo výkon Bez zaťaženia/uzavretá škrtiaca klapka, bod otáčok voľnobehu a otáčky > referenčná hodnota otáčok voľnobehu Otáčky a/alebo výkon

4. VÝPOČET EMISIÍ PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK

4.1. Určenie prietoku zriedeného výfukového plynu

Celkové pretečené množstvo zriedeného výfukového plynu za skúšobný cyklus (kg/skúška) sa vypočíta z hodnôt nameraných počas cyklu a zodpovedajúcich kalibračných údajov zariadenia na meranie pretečeného množstva (V0 pre PDP alebo KV pre CFV, sú určené v prílohe III dodatku 5 bode 2). Ak sa teplota zriedeného výfukového plynu udržiava počas cyklu na konštantnej hodnote pomocou výmenníka tepla (± 6 K pre systém PDP-CVS, ± 11 K pre systém CFV-CVS, pozri príloha V bod 2.3), použijú sa tieto vzorce:

Pre systém PDP-CFV:

MTOTW = 1,293 × V0 × Np × (pB – p1) × 273 / (101,3 × T)

kde:

MTOTW = hmotnosť zriedeného výfukového plynu na mokrom základe za celý cyklus, kg, V0 = objem plynu prečerpaného na otáčku v skúšobných podmienkach, m3/otáčka, NP = celkový počet otáčok čerpadla za celú skúšku, pB = atmosférický tlak v skúšobnej komore, kPa, p1 = podtlak pod hodnotu atmosférického tlaku na vstupe čerpadla, kPa, T = priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla počas cyklu, K.

Pre systém CFV-CVS:

MTOTW = 1,293 × t × Kv × pA / T0,5

kde:

MTOTW = hmotnosť zriedeného výfukového plynu na mokrom základe za celý cyklus, kg, t = čas cyklu, s, Kv = koeficient kalibrácie kritického prietoku Venturiho trubicou pre štandardné podmienky pA = absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice, kPa, T = absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice, K.

Ak sa používa systém s kompenzáciou prietoku (t. j. bez výmenníka tepla), počítajú sa okamžité hodnoty hmotnosti emisií a integrujú sa počas cyklu. V tomto prípade sa okamžitá hmotnosť zriedeného výfukového plynu vypočíta takto:

Pre systém PDP-CFV:

MTOTW,i = 1,293 × V0 × Np,i × (pB – p1) × 273 / (101,3 × T)

kde:

MTOTW,i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu na mokrom základe, kg, Np,i = celkový počet otáčok čerpadla za časový interval,

Pre systém CFV-CVS:

MTOTW,i = 1,293 × Δti × Kv × pA / T0,5

kde:

MTOTW,i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu na mokrom základe, kg, Δti = časový interval, s.

Ak celková hmotnosť vzorky tuhých (MSAM) a plynných znečisťujúcich látok prekročí 0,5 % celkového pretečeného množstva CVS (MTOTW), pretečené množstvo CVS sa koriguje na MSAM alebo sa pretečené množstvo vzorky tuhých znečisťujúcich látok vráti do CVS pred zariadením na meranie toku (PDP alebo CFV).

4.2. Korekcia NOx na vlhkosť

Keďže emisie NOx závisia od podmienok okolitého vzduchu, koncentrácia NOx sa koriguje na vlhkosť okolitého vzduchu pomocou faktorov daných nasledujúcimi vzorcami:

a) pre dieselové motory:

b) pre plynové motory:

kde:

Ha = vlhkosť nasávaného vzduchu, voda na kg suchého vzduchu,

pričom:

Ra = relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu, %, pa = tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu, kPa, pB = absolútny barometrický tlak, kPa.

4.3. Výpočet hmotnostného prietoku emisií

4.3.1. Systémy s konštantným hmotnostným prietokom

Pre systémy vybavené výmenníkom tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) určuje z nasledujúcich rovníc:

,

kde:

NOx conc, COconc, HCconc (2), NMHCconc = priemerné koncentrácie korigované na pozadie počas cyklu z integrácie (povinná pre NOx a uhľovodíky) alebo z merania pomocou vaku, ppm

MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu počas cyklu určená v bode 4.1, kg, KH,D = faktor korekcie na vlhkosť pre dieselové motory určený v bode 4.2, KH,G = faktor korekcie na vlhkosť pre plynové motory určený v bode 4.2.

Koncentrácie merané na suchom základe sa prevedú na mokrý základ v súlade s prílohou III dodatkom 1 bodom 4.2.

Určenie NMHCconc závisí od použitej metódy (pozri príloha III, dodatok 4, bod 3.3.4). V obidvoch prípadoch sa určí koncentrácia CH4 a odčíta sa od koncentrácie uhľovodíkov takto:

a) Metóda GC

b) Metóda NMC

kde:

HC(wCutter) = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď vzorka plynu prúdi cez odlučovač nemetánových uhľovodíkov, HC(w/oCutter) = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď vzorka plynu obteká odlučovač nemetánových uhľovodíkov, CEM = metánová účinnosť určená podľa prílohy III dodatku 5 bodu 1.8.4.1, CEE = etánová účinnosť určená podľa prílohy III dodatku 5 bodu 1.8.4.2.

4.3.1.1. Určenie koncentrácií korigovaných na pozadie

Priemerné koncentrácie pozadia plynných znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu sa odčítajú od nameraných koncentrácií a získajú sa čisté koncentrácie týchto znečisťujúcich látok. Priemerné hodnoty koncentrácií pozadia je možné určiť metódou vzorkovania s pomocou vaku alebo spojitým meraním s integráciou. Použije sa tento vzorec:

kde:

conc = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky v zriedenom výfukovom plyne korigovaná o množstvo príslušnej znečisťujúcej látky obsiahnuté v zrieďovacom vzduchu, ppm, conce = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedenom výfukovom plyne, ppm, concd = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zrieďovacom vzduchu, ppm, DF = zrieďovací faktor.

Zrieďovací faktor sa vypočíta takto:

a) pre dieselové motory a motory poháňané skvapalneným ropným plynom

b) pre motory poháňané zemným plynom

kde:

CO2, conce = koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne, obj. %, HCconce = koncentrácia uhľovodíkov v zriedenom výfukovom plyne, ppm C1, NMHCconce = koncentrácia uhľovodíkov neobsahujúcich metán v zriedenom výfukovom plyne, ppm C1, COconce = koncentrácia oxidu uhoľnatého v zriedenom výfukovom plyne, ppm, FS = stechiometrický faktor.

Koncentrácie merané na suchom základe sa prevedú na mokrý základ v súlade s prílohou III dodatkom 1 bodom 4.2.

Stechiometrický faktor sa vypočíta takto:

kde:

x, y = zloženie paliva CxHy.

Ak zloženie paliva nie je známe, je možné alternatívne použiť tieto stechiometrické faktory:

FS (motorová nafta) = 13,4, FS (skvapalnený ropný plyn) = 11,6, FS (zemný plyn) = 9,5.

4.3.2. Systémy s kompenzáciou prietoku

Pre systémy bez výmenníka tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) určuje výpočtom okamžitých hmotností emisií a integráciou okamžitých hodnôt počas cyklu. Aj korekcia na pozadie sa uplatňuje priamo na okamžité hodnoty koncentrácie. Použijú sa tieto vzorce:

kde:

conce = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedenom výfukovom plyne, ppm, concd = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zrieďovacom vzduchu, ppm, MTOTW,i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu (pozri bod 4.1), kg, MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za celý cyklus (pozri bod 4.1), kg, KH,D = faktor korekcie na vlhkosť pre dieselové motory určený v bode 4.2, KH,G = faktor korekcie na vlhkosť pre plynové motory určený v bode 4.2, DF = zrieďovací faktor určený v bode 4.3.1.1.

4.4. Výpočet merných emisií

Emisie (g/kWh) sa počítajú pre všetky jednotlivé zložky takto:

(dieselové a plynové motory)

(dieselové a plynové motory)

(dieselové motory a plynové motory poháňané skvapalneným ropným plynom)

(plynové motory poháňané zemným plynom)

(plynové motory poháňané zemným plynom),

kde:

Wact = práca vykonaná počas skutočného cyklu určená v bode 3.9.2, kWh.

5. VÝPOČET EMISIÍ TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK (IBA DIESELOVÉ MOTORY)

5.1. Výpočet hmotnostného prietoku

Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (g/skúška) sa vypočíta takto:

kde:

Mf = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok vo vzorkách odobraných počas celého cyklu, mg, MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu počas cyklu určená v bode 4.1, kg, MSAM = hmotnosť zriedeného výfukového plynu odobratého zo zrieďovacieho tunela kvôli zberu tuhých znečisťujúcich látok, kg,

a:

Mf = Mf,p + Mf,b ak sa váži samostatne, mg, Mf,p = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok zachytených na primárnom filtri, mg, Mf,b = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok zachytených na záložnom filtri, mg.

Ak sa používa systém s dvojitým zrieďovaním, hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu sa odčíta od celkovej hmotnosti dvojnásobne zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok.

kde:

MTOT = hmotnosť dvojnásobne zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok, kg, MSEC = hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu, kg.

Ak sa úroveň pozadia tuhých znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu určuje v súlade s bodom 3.4, je možné korigovať hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok na pozadie. V tomto prípade sa hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (g/skúška) vypočíta takto:

kde:

Mf, MSAM, MTOTW = pozri vyššie,

MDIL = hmotnosť primárneho zrieďovacieho vzduchu, ktorý prešiel vzorkovacím zariadením tuhých znečisťujúcich látok pozadia, kg, Md = hmotnosť zachytených tuhých znečisťujúcich látok pozadia primárneho zrieďovacieho vzduchu, mg, DF = zrieďovací faktor určený v bode 4.3.1.1.

5.2. Výpočet merných emisií

Emisie tuhých znečisťujúcich látok (g/kWh) sa vypočítajú takýmto spôsobom:

kde:

Wact = práca vykonaná počas skutočného cyklu určená v bode 3.9.2, kWh.

(1) Do 1. októbra 2005 sa môžu používať pre skúšanie plynových motorov na účely typového schválenia čísla uvedené v zátvorkách. Komisia podá správu o vývoji technológie v oblasti plynových motorov a potvrdí alebo zmení tolerancie regresnej priamky uplatniteľné na plynové motory uvedené v tejto tabuľke.

(2) Na základe ekvivalentu C1.