VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/72

z 18. januára 2022,

ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15 a článok 24 ods. 1,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Začatie

(1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 21. decembra 2020 antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu káblov z optických vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“, „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) na základe článku 10 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (2).

(2) Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podalo združenie Europacable (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov z Únie. Navrhovateľova výroba predstavovala viac ako 25 % celkovej výroby káblov z optických vlákien v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o existencii subvencovania a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

(3) Pred začatím antisubvenčného prešetrovania Komisia oznámila čínskej vláde (3), že jej bol doručený riadne doložený podnet, a vyzvala čínsku vládu na konzultácie v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia. Konzultácie s čínskou vládou sa uskutočnili 16. decembra 2020. Nebolo však možné dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

(4) Európska komisia 24. septembra 2020 začala samostatné antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa rovnakého výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (4) (ďalej len „samostatné antidumpingové prešetrovanie“). Analýzy ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie vykonané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a samostatného antidumpingového prešetrovania sú mutatis mutandis zhodné, keďže definícia výrobného odvetvia Únie, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, posudzované obdobie a obdobie prešetrovania sú v obidvoch prešetrovaniach rovnaké.

1.2. Pripomienky týkajúce sa začatia konania

(5) Komisii boli doručené pripomienky k začatiu konania od čínskej vlády, Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), jedného dovozcu (spoločnosť Connect Com) a navrhovateľa.

(6) Čínska vláda tvrdila, že prešetrovanie sa nemalo začať, lebo podnet nesplnil dôkazné požiadavky, ktoré vyplývajú z článku 11 ods. 2 a 3 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a článku 10 ods. 2 základného nariadenia. Podľa čínskej vlády neboli dôkazy o napadnuteľných subvenciách, ujme a príčinnej súvislosti medzi subvencovanými dovozmi a ujmou dostatočné. Navrhovateľ v reakcii na toto tvrdenie čínskej vlády tvrdil, že podnet obsahoval informácie, ktoré boli primerane dostupné, a že podnet poskytoval viac ako dostatok dôkazov svedčiacich o existencii subvencovania, ujmy a príčinnej súvislosti medzi nimi. Čínska vláda pripomenula, že podnet neobsahoval dostatočné dôkazy na splnenie dôkaznej normy a bez ohľadu na to, aké informácie môže mať navrhovateľ primerane k dispozícii, vždy sú potrebné dostatočné dôkazy týkajúce sa existencie a povahy subvencie, značnej ujmy a príčinnej súvislosti.

(7) Komisia zamietla toto tvrdenie čínskej vlády. Dôkazy predložené v podnete totiž predstavovali informácie, ktoré boli v danej fáze navrhovateľovi primerane dostupné. Ako sa uvádza v správe o dostatočnosti dôkazov, ktorá obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa všetkých dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii, pokiaľ ide o ČĽR, a na základe ktorých Komisia začala prešetrovanie, vo fáze začatia prešetrovania existovali dostatočné dôkazy, že údajné subvencie boli napadnuteľné, pokiaľ ide o ich existenciu, výšku a povahu. Podnet takisto obsahoval dostatočné dôkazy o existencii ujmy pre výrobné odvetvie Únie spôsobenej subvencovaným dovozom.

(8) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda argumentovala, že Komisia nemohla použiť dostupné skutočnosti na nápravu nedostatku dôkazov uvedených v podnete. Komisia poznamenala, že čínska vláda nepochopila, čo Komisia urobila vo fáze začatia konania. Ako sa uvádza v odôvodnení 7, podnet obsahoval dostatočné dôkazy podľa článku 10 ods. 2 základného nariadenia na odôvodnenie začatia prešetrovania. Podnet logicky nemohol obsahovať všetky potrebné informácie požadované od čínskej vlády, keďže tieto informácie boli súčasťou podrobného posúdenia, ktoré Komisia vykonala počas prešetrovania. Komisia okrem toho preskúmala podnet vzhľadom na všetky informácie, ktoré mala k dispozícii, pokiaľ ide o údajné subvencovanie vrátane jeho praktizovania v minulosti. Neznamená to, že Komisia uplatňuje dostupné skutočnosti, ale skôr to, že Komisia využíva všetky dostupné informácie na potvrdenie tvrdení uvedených v podnete. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(9) Čínska vláda počas konzultácií pred začatím konania a vo svojich podaniach po začatí konania konkrétnejšie tvrdila, že navrhovateľ využil čínske zákony selektívne a zle si vyložil ich prepojenie, pokiaľ ide o odvetvie káblov z optických vlákien, a uviedla, že politické dokumenty, ako je čínsky katalóg výrobkov s vyspelými technológiami, stratégia Broadband China (Širokopásmové pripojenie v Číne), 13. päťročný plán alebo iniciatíva Made in China 2025 sú len usmerňujúce dokumenty, ktoré nie sú záväzné. Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“) zopakovala toto tvrdenie. Čínska vláda takisto uviedla, že dokument Made in China 2025 sa osobitne nevzťahuje na odvetvie káblov z optických vlákien. Navrhovateľ argumentoval, že Komisia už v predchádzajúcich prešetrovaniach zistila, že čínske päťročné plány sú záväzné.

(10) Komisia poznamenala, že čínska vláda nespochybňuje existenciu takýchto plánov, programov alebo odporúčaní, ale len rozsah, v akom sú záväzné pre odvetvie káblov z optických vlákien. Komisia ďalej konštatovala, že navrhovateľ poskytol dôkazy svedčiace o tom, že „optické vlákno“ je uvedené vo viacerých vládnych dokumentoch, zatiaľ čo „sieť optických vlákien“ je uvedená v stratégii Made in China 2025. Čínska vláda nepredložila žiadny dôkaz o tom, že by sa tieto vyhlásenia nevzťahovali na dotknutý výrobok.

(11) Čínska vláda takisto uviedla, že štátom vlastnené podniky, štátom vlastnené banky alebo Chinese Export & Credit Insurance Corporation (ďalej len „Sinosure“) nemožno považovať za verejné orgány a že navrhovateľ sa neodôvodnene opieral o predchádzajúce zistenia Komisie pre absolútne neprepojené odvetvia. CCCME zopakovala tvrdenie, že štátom vlastnené banky nemožno kvalifikovať ako verejné orgány. Navrhovateľ tvrdil, že Komisia v predchádzajúcich prešetrovaniach uznala štátom vlastnené banky a spoločnosť Sinosure za verejné orgány. Čínska vláda tvrdila, že minulé zistenia Komisie týkajúce sa neprepojených odvetví by v podnete nemohli predstavovať dostatočné dôkazy o tom, že štátom vlastnené banky a spoločnosť Sinosure v tomto prešetrovaní konali ako verejné orgány.

(12) Komisia poznamenala, že toto tvrdenie čínskej vlády súvisí s už uvedeným tvrdením a že v podnete sa okrem iného uvádza zákon o bankách v Číne, o ktorom čínska vláda nepopiera, že patrí k čínskym právnym predpisom. Komisia takisto zdôraznila, že sa v nedávnych antisubvenčných prešetrovaniach EÚ v tejto veci dospelo k inému záveru (5). Skutočnosť, že sa tieto prešetrovania vzťahovali na odvetvia, ktoré neboli prepojené s odvetvím káblov z optických vlákien, nevylučuje skutočnosť, že sa uvedené inštitúcie považujú za verejné orgány. Dôkaz o štátnom vlastníctve možno okrem toho považovať za dôkaz, „ktorým sa má potvrdiť alebo z ktorého má vyplynúť“, že subjekt je verejným orgánom schopným poskytnúť finančný príspevok (6).

(13) Čínska vláda po začatí konania ďalej tvrdila, že navrhovateľ nestanovil podmienky na uplatňovanie externej referenčnej hodnoty pre úvery a práva na užívanie pozemkov. Komisia však zistila, že tvrdenia obsiahnuté v podnete sú podporené nedávnymi antisubvenčnými prešetrovaniami EÚ, v ktorých sa v týchto veciach dospelo k záveru, že sú potrebné externé referenčné hodnoty prispôsobené prevládajúcim podmienkam v ČĽR (7).

(14) Čínska vláda okrem toho tvrdila, že rôzne schémy subvencovania uvádzané navrhovateľom nemožno považovať za subvenciu, keďže sa v podnete neuvádzali podrobné dôkazy týkajúce sa existencie, výšky a povahy týchto subvencií, ani priameho vzťahu medzi subvenciou a dotknutým výrobkom.

(15) Navrhovateľ argumentoval, že podnet obsahoval príklady osobitných priamych prevodov finančných prostriedkov, a konkrétne sa odvolával na výročné správy viacerých čínskych vyvážajúcich výrobcov káblov z optických vlákien, v ktorých sa jasne uvádzali priame prevody finančných prostriedkov prijatých vo forme grantov. Navrhovateľ okrem toho poskytol dokument, ktorý zverejnil jeden vyvážajúci výrobca, v ktorom sa uvádzala finančná podpora, ktorú dostal od čínskej vlády.

(16) Čínska vláda ďalej v súvislosti s rôznymi subvenciami tvrdila, že navrhovateľ nepredložil dôkaz o výhodách a špecifickosti. Komisia zastáva názor, že navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy o výhodách a špecifickosti, ktoré mal primerane k dispozícii. V každom prípade Komisia preskúmala dôkazy uvedené v podnete a poskytla vlastné posúdenie všetkých relevantných prvkov v správe o dostatočnosti dôkazov, ktorá bola po začatí konania uložená do verejne prístupného spisu. Po začatí konania čínska vláda zopakovala svoje pripomienky, neposkytla však žiadne ďalšie dôkazy.

(17) Komisia preto dospela k záveru, že podnet obsahoval dostatočné dôkazy svedčiace o existencii údajného subvencovania zo strany čínskej vlády.

(18) Čínska vláda a CCCME po začatí konania tvrdili, že navrhovateľ nesprávne prehliadol skutočnosť, že odvetviu káblov z optických vlákien v Únii boli poskytnuté subvencie veľmi podobné subvenciám v ČĽR a že Komisia by nemala uplatňovať dvojitý meter. Navrhovateľ argumentoval, že tieto tvrdenia v predmetnom prešetrovaní nie sú relevantné. Čínska vláda nesúhlasila a tvrdila, že Komisia prešetrovaním údajných subvencií v Číne narúša trh na úkor konkurentov mimo Únie. Takýto prístup vraj vedie k protekcionistickým opatreniam, čo v konečnom dôsledku narúša medzinárodný obchod a rozvoj.

(19) Toto tvrdenie týkajúce sa subvencií v EÚ nemalo žiadny vplyv na posúdenie Komisie, z ktorého vychádza začatie prešetrovania tohto prípadu, pretože nepatria medzi faktory, ktoré sa na tento účel brali do úvahy.

(20) Čínska vláda napokon vo svojich pripomienkach po začatí konania tvrdila, že pri výpočte cenového podhodnotenia a predaja pod cieľovú cenu neboli poskytnuté žiadne skutočné informácie o predaji a že vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky neobsahovali zmysluplné zhrnutie citlivých informácií. Čínska vláda tvrdila, že jej to bránilo v náležitom vyvrátení tvrdení o ujme, ktoré predložil navrhovateľ, a že sa zdalo, že tieto dotazníky sú v rozpore s podnetom, pokiaľ ide o údajnú ujmu.

(21) Komisia usúdila, že verzia podnetu otvorená na nahliadnutie zainteresovaným stranám a vyplnené dotazníky obsahovali všetky podstatné dôkazy a zhrnutia dôverných údajov, ktoré nemali dôverný charakter, aby si zainteresované strany mohli počas konania uplatniť svoje práva na obhajobu. Je potrebné pripomenúť, že článok 29 základného nariadenia umožňuje chrániť dôverné informácie za okolností, keď by zverejnenie znamenalo významnú konkurenčnú výhodu pre konkurenta alebo by malo významne nepriaznivý vplyv na osobu poskytujúcu informácie alebo osobu, od ktorej táto osoba získala informácie. Tvrdenia čínskej vlády v tejto súvislosti sa preto zamietli.

(22) V súvislosti s hmotnoprávnymi požiadavkami na začatie prešetrovania čínska vláda a CCCME tvrdili, že navrhovateľ neposkytol žiadne porovnateľné údaje o predajných cenách a ziskovosti. Čínska vláda a CCCME takisto tvrdili, že cieľový zisk uvedený navrhovateľmi nebol odôvodnený a že ujma, ktorú navrhovatelia utrpeli, mohla byť spôsobená inými prvkami, a to aj nadmerným vytváraním zásob jedného výrobcu z Únie.

(23) Spoločnosť Connect Com podporila tvrdenia čínskej vlády týkajúce sa začatia konania. Spoločnosť Connect Com konkrétne tvrdila, že výsledkom antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaní by mohlo byť dvojité nápravné opatrenie pre výrobné odvetvie EÚ a mohlo by to viesť k zneužitiu vyrovnávacích opatrení. Spoločnosť Connect Com uviedla, že tvrdenia v podnete o existencii subvencie, ujme a príčinnej súvislosti medzi subvenciou a ujmou neboli podporené dostatočnými dôkazmi. Pokiaľ ide o nedostatočné dôkazy o príčinnej súvislosti, spoločnosť Connect Com tvrdila, že existuje viacero alternatívnych dôvodov poklesu trhového podielu výrobného odvetvia EÚ, ako je nárast dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia, a že v EÚ bola nadmerná kapacita. Spoločnosť Connect Com okrem toho tvrdila, že podnet bol len kópiou podnetu antidumpingového prešetrovania a že navrhovateľ mal odlíšiť údajnú ujmu v dôsledku dumpingu od údajnej ujmy v dôsledku subvencie.

(24) Čínska vláda a CCCME okrem toho tvrdili, že v podnete nebola preukázaná ujma, keďže výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju výrobu a mierny pokles výrobnej kapacity vyplývajúci z neschopnosti výrobného odvetvia Únie zásobovať všetku novovytvorenú spotrebu v Európe nebol sám osebe ukazovateľom značnej ujmy. Zvýšil sa aj objem predaja, pričom výrobné odvetvie Únie si zachovalo podiel na trhu na úrovni takmer 80 % a trend ziskovosti nebol jasný a nevykazoval ujmu. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že zvýšenie spotreby v Únii bolo prínosné pre čínsky dovoz, zostávajúci podiel na trhu nemá význam z hľadiska posúdenia ujmy a účinky postupov obstarávania, ktoré vyhrali čínski výrobcovia, sa prejavia s určitým časovým odstupom. CCCME odpovedala, že z údajov o spotrebe, výrobe a výrobnej kapacite vyplýva, že výrobné odvetvie Únie dokázalo zásobovať väčšinu zvýšenej spotreby v EÚ a zároveň rozšíriť svoje podnikanie.

(25) Čínska vláda a CCCME okrem toho tvrdili, že podnete neobsahuje žiadne dôkazy o príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom a ujmou. Po prvé, čínska vláda a CCCME tvrdili, že neexistuje súvislosť medzi dovozom z Číny a vývojom výrobného odvetvia Únie. Ako príklad uviedli, že v rokoch 2017 až 2018, keď došlo k najväčšiemu zvýšeniu objemu dovozu z Číny, zaznamenalo výrobné odvetvie Únie najvýraznejšie zvýšenie ziskovosti. Po druhé, od roku 2018 do roku 2019 sa na rozdiel od dovozu z Číny zvýšil objem dovozu z tretích krajín a jeho účinok preto nebolo možné pripísať Číne. Navyše ak došlo k ujme, išlo o ujmu spôsobenú vlastným zavinením z dôvodu pomalej reakcie výrobného odvetvia Únie na pohyb na trhu.

(26) Navrhovateľ odpovedal na toto tvrdenie a uviedol, že príčinnú súvislosť možno stanoviť, keďže k ujme došlo v rovnakom čase ako k zvýšeniu dovozu z Číny, a že dovoz z tretích krajín nemožno považovať za príčinu ujmy, pretože predstavoval buď minimálny objem, alebo z neho nevyplýval žiadny dôkaz o stanovovaní cien spôsobujúcom ujmu.

(27) CCCME vo svojej odpovedi pripomenula, že v rokoch 2017 – 2018, keď došlo k najväčšiemu zvýšeniu objemu dovozu z Číny, zaznamenalo výrobné odvetvie Únie najvýraznejšie zvýšenie ziskovosti a že neexistovala súvislosť medzi zvýšením dovozu z Číny a poklesom objemu predaja výrobného odvetvia Únie. V súvislosti s dovozom z tretích krajín naopak CCCME uviedla, že od roku 2018 do roku 2019 sa celkovo dovoz z tretích krajín zvýšil, zatiaľ čo dovoz z Číny sa znížil. CCCME napokon konštatovala, že navrhovateľ nenamietal voči argumentom, podľa ktorých v podstate všetky ukazovatele ujmy v podnete vykazovali pozitívne trendy a údajná ujma bola aspoň do istej miery spôsobená vlastným zavinením. CCCME okrem toho tvrdila, že vplyv pandémie COVID-19 a tvrdenia o existencii kartelu v odvetví elektrických káblov by sa mali takisto zohľadniť pri hodnotení vplyvu subvencovaného dovozu na situáciu výrobného odvetvia Únie. Čínska vláda a CCCME uviedli, že údaje o dovoze, ktoré predložil navrhovateľ, neboli spoľahlivé, pretože boli zastarané a vychádzali z predpokladov založených na hmotnosti dotknutého výrobku a jeho podielu v rámci číselného znaku KN 8544 70 00. Okrem toho boli podľa čínskej vlády a CCCME v podnete chybné výpočty podhodnotenia ceny, pretože sa týkali iba jedného vývozcu v rámci jedného konkrétneho obstarávania.

(28) Navrhovateľ sa odvolal na svoj vyplnený dotazník v súbežnom antidumpingovom prešetrovaní, že na to, aby sa prejavil nárast objemu dovozu, ktorý CCCME nepoprela a ktorý bol potvrdený údajmi tretích strán v rámci získavania informácií o trhu (CRU), by sa malo vziať do úvahy dlhšie obdobie a že výpočty neboli chybné, pretože navrhovateľ bol povinný poskytnúť iba primerane dostupné informácie, ktoré zahŕňali informácie od viacerých výrobcov v Únii a v Číne.

(29) CCCME odpovedala, že je povinnosťou navrhovateľa podložiť svoje tvrdenia a poskytnúť dôkaz v súvislosti s údajmi o dovoze a že údaje v rámci získavania informácií o trhu (CRU) sa týkali optických vlákien, nie káblov z optických vlákien. Pokiaľ ide o výpočet cenového podhodnotenia a predaja pod cieľovú cenu, CCCME zopakovala, že nespĺňajú normu na to, aby predstavovali dostatočné dôkazy, a že pri významných výpočtoch navrhovateľ odkazoval iba na ceny jedného čínskeho výrobcu (napr. cena vývozu určeného na prepustenie do voľného obehu použitá na výpočet rozpätia ujmy v prvej polovici roka 2019 a vývozná cena použitá v prípade výrobných nákladov pri rozpätí predaja pod cieľovú cenu v druhej polovici roka 2019).

(30) Komisia usúdila, že žiadne z tvrdení o začatí konania nevyvrátilo záver, že existujú dostatočné dôkazy na začatie antisubvenčného konania. Podnet v skutočnosti obsahoval dostatočné dôkazy o tom, že subvencovaný dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Zo špecifickej analýzy ujmy v podnete vyplynulo zvýšené prenikanie dovozu z Číny na trh EÚ (v absolútnom aj relatívnom vyjadrení) za ceny, ktorými sa významne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Z toho vyplýva, že údajný subvencovaný dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, ktorá sa prejavila napríklad poklesom predaja a podielu na trhu alebo zhoršením finančných výsledkov.

(31) Dôkazy poskytnuté v podnete obsahovali samostatné výpočty cenového podhodnotenia a predaja pod cieľovú cenu za každý reprezentatívny druh výrobku. Komisia bola spokojná s úrovňou dôkazov o cenovom podhodnotení a predaji pod cieľovú cenu, ktoré predložil navrhovateľ, a domnievala sa, že podnet spĺňa štandard dostatočných dôkazov potrebný na začatie prešetrovania.

(32) V reakcii na tvrdenie, že navrhovateľ neposkytol spoľahlivé/porovnateľné údaje o predajných cenách, Komisia usúdila, že verzia podnetu otvorená na nahliadnutie zainteresovaným stranám obsahovala všetky základné dôkazy a súhrny údajov, poskytnutých ako dôverné, ktoré nemali dôverný charakter, aby si zainteresované strany mohli počas konania uplatniť svoje právo na obhajobu.

(33) Podľa článku 29 základného nariadenia (ako aj článku 12 ods. 4 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach) je možné chrániť dôverné informácie za okolností, za ktorých by zverejnenie mohlo poskytnúť veľkú konkurenčnú výhodu konkurentovi, alebo by malo veľmi nepriaznivé dôsledky pre osobu poskytujúcu informácie alebo pre osobu, od ktorej osoba poskytujúca informácie získala informácie.

(34) V súvislosti s dostatočnými dôkazmi o príčinnej súvislosti je potrebné poznamenať toto. Po prvé, v podnete sa poukázalo na to, že situácia výrobného odvetvia Únie sa zhoršila v rovnakom čase, ako došlo k zvýšeniu subvencovaného dovozu za ceny, ktorými sa značne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Už to svedčí o existencii príčinnej súvislosti. Po druhé, pokiaľ ide o iné faktory, napríklad dovoz z tretích krajín a iné prvky uvedené čínskou vládou a CCCME, nemali taký vplyv, ktorý by spôsobil zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie, pričom z analýzy nevyplynula ujma spôsobená vlastným zavinením. Pokiaľ ide o tvrdenie, že by antisubvenčné prešetrovanie malo za následok dvojité uloženie opatrení, Komisia zabezpečila, ako sa uvádza v odôvodnení 765, aby uloženie kumulovaného cla, ktoré odráža úroveň subvencovania a úplnú úroveň dumpingu, neviedlo k tomu, že sa účinky subvencovania vyrovnajú dvakrát. Napokon, pokiaľ ide o objem dovozu, navrhovateľ poskytol údaje na základe odôvodnených predpokladov, ako je hmotnosť dotknutého výrobku vyrobeného a predaného výrobným odvetvím Únie, a ak neboli dostupné verejné informácie, na doplnenie analýzy použil informácie o trhu. Pokiaľ ide o lehotu merania dovozu v podnete, údajnú ujmu spôsobili dumpingové aj subvenčné praktiky, a preto by odlišné obdobie prešetrovania spôsobilo výrobnému odvetviu, ktoré podáva podnet, neprimerané zaťaženie.

1.3. Registrácia dovozu

(35) Komisia v súlade s článkom 29a ods. 2 základného nariadenia 24. augusta 2021 informovala zainteresované strany o svojom úmysle neuložiť predbežné vyrovnávacie opatrenia a pokračovať v prešetrovaní.

(36) Keďže neboli uložené žiadne predbežné vyrovnávacie opatrenia, neuskutočnila sa žiadna registrácia dovozu.

1.4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

(37) Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

(38) Súčasné antisubvenčné prešetrovanie, ako aj samostatné antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 4 prebiehali v rovnakom období prešetrovania a v tom istom posudzovanom období.

1.5. Zainteresované strany

(39) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, čínsku vládu, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

(40) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Nikto nepožiadal o intervenciu.

1.6. Výber vzorky

1.6.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(41) Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vzorku vybrala na základe objemu výroby a predaja podobného výrobku v Únii v období prešetrovania. Táto vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie. Výroba výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavovala 52 % výroby v Únii počas obdobia prešetrovania a považovala sa za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predbežnej vzorke. Keďže neboli doručené žiadne pripomienky, vzorka sa potvrdila.

1.6.2 Výber vzorky dovozcov

(42) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(43) Piati neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia po analýze informácií na účel výberu vzorky, ktoré poskytli dovozcovia, rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný, a požiadala všetkých spolupracujúcich dovozcov, aby poskytli vyplnené dotazníky.

1.6.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne

(44) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(45) Dvadsaťpäť vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali viac ako 40 % vykázaného vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov káblov z optických vlákien z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania.

(46) V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami a s orgánmi dotknutej krajiny.

(47) Pripomienky k výberu vzorky doručil jeden vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (ďalej len „YOFC“), ktorý chcel byť zaradený do vzorky.

(48) Spoločnosť YOFC tvrdila, že vzhľadom na veľký počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavujú obidve spoločnosti zaradené do vzorky relatívne malý podiel objemu vývozu do Únie, ktorý nie je pre čínskych vývozcov reprezentatívny, a že praxou Komisie v predchádzajúcich antidumpingových prešetrovaniach bolo vybrať do vzorky aspoň tri spoločnosti. Spoločnosť YOFC navyše tvrdila, že v prípade vzorky troch spoločností by sa dalo lepšie vyhnúť situácii, pri ktorej by sa z dôvodu zmien spoločností zaradených do vzorky mohla vzorka zmenšiť na jednu spoločnosť. Spoločnosť YOFC napokon tvrdila, že niektoré subvenčné programy sú regionálne, takže by sa pri výbere vzorky malo na získanie komplexného prehľadu schém subvencovania v Číne zohľadniť geografické rozloženie.

(49) Podľa článku 27 ods. 1 základného nariadenia by sa výber vzorky mal uskutočňovať na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Ako sa uvádza v odôvodnení 45, skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali viac než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania, čo predstavuje reprezentatívnu úroveň. Komisia usúdila, že vybraná vzorka obsahovala najväčšie množstvo vývozu, ktoré bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. Obe skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky v tomto ohľade obsahujú veľký počet subjektov (štyria vyvážajúci výrobcovia, sedem predávajúcich subjektov a viac ako 20 prepojených podnikov poskytujúcich vstupné materiály alebo financovanie). To, či bude spoločnosť zaradená do vzorky po zaradení do vzorky skutočne spolupracovať, je navyše nevyhnutnou, no nie dostatočnou podmienkou na to, aby sa vzala do úvahy pri výbere vzorky podľa článku 27 ods. 1 základného nariadenia. Komisia takisto zohľadnila geografické rozloženie spoločností zaradených do vzorky, ktoré sa v prípade oboch skupín vyvážajúcich výrobcov vzťahuje na dve provincie v Číne a v prípade všetkých prepojených podnikov poskytujúcich vstupné materiály alebo financovanie na mnohé ďalšie provincie. Keďže teda všetky požiadavky v článku 27 ods. 1 základného nariadenia boli splnené, nebolo nutné zaradiť do vzorky tretiu spoločnosť.

(50) Spoločnosť YOFC takisto tvrdila, že by mala byť zahrnutá do vzorky, pretože je skúseným výrobcom, ktorý do Únie vyváža vysokokvalitné káble z optických vlákien, a jej výrobný proces je iný ako v prípade iných čínskych výrobcov (spoločnosť je vertikálne integrovaná, pri výrobe káblov z optických vlákien využíva európsku technológiu, má pokročilé technológie, je jedinou národnou jednotkou v oblasti demonštrácie inteligentnej výroby v Číne a pri výrobe optických vlákien dosiahla vysokú mieru automatizácie). Ďalej tvrdila, že jej objem vývozu do Únie bol počas obdobia prešetrovania pomerne veľký. Spoločnosť YOFC navyše uviedla, že jednému z výrobcov z Únie zaradenému do vzorky nepriamo patria akcie spoločnosti YOFC a dvoch dotknutých prepojených podnikov spoločnosti YOFC, takže zahrnutie spoločnosti YOFC do vzorky by Komisii umožnilo získať komplexnejšie vedomosti o štruktúre odvetvia. Spoločnosť YOFC takisto tvrdila, že v skupine je päť vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa nachádzajú v provinciách Chu-pej, Kuang-tung, S'-čchuan, Ťiang-su a v meste Šanghaj, takže začlenením spoločnosti YOFC do vzorky by Komisia získala informácie o programoch subvencovania vo viacerých provinciách.

(51) Ako sa vysvetľuje v predchádzajúcom texte, vzorka vyvážajúcich výrobcov bola vybraná na základe najväčšieho percentuálneho podielu objemu vývozu z dotknutej krajiny, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť, pričom vykazuje dobré geografické rozloženie v rámci Číny. Spoločnosť YOFC nepatrila k najväčším vyvážajúcim výrobcom, a preto nebola zaradená do vzorky. Dve skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky sú v každom prípade takisto veľké a skúsené skupiny spoločností, ktoré vyrábajú a predávajú do Únie vysokokvalitné káble z optických vlákien, pričom ich súčasťou sú aj vertikálne integrované subjekty. Žiadna informácia v spise navyše nenasvedčuje tomu, že by bola technológia používaná vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky menej vyspelá ako v prípade iných čínskych vyvážajúcich výrobcov. Spoločnosť YOFC nepredložila žiadne dôkazy, ktoré by tejto skutočnosti odporovali. Navyše to, že jeden výrobca z Únie zaradený do vzorky vlastní akcie vyvážajúceho výrobcu, nie je relevantné z hľadiska výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

1.7. Individuálne preskúmanie

(52) Šiesti čínski vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky, ktorí zaslali formulár na výber vzorky, informovali Komisiu o svojom úmysle požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Komisia sprístupnila dotazník online v deň začatia konania. Vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky okrem toho informovala, že pokiaľ chcú byť individuálne preskúmaní, požaduje sa od nich, aby predložili vyplnený dotazník. Vyplnený dotazník predložili dve spoločnosti.

(53) Jedna zo spoločností, ktoré zaslali vyplnený dotazník, požiadala o individuálne preskúmanie z rovnakých dôvodov, ako uvádza vo svojej žiadosti o začlenenie do vzorky, ako sa uvádza v odôvodneniach 48 a 50.

(54) Iná spoločnosť, ktorá zaslala vyplnený dotazník, požiadala o individuálne preskúmanie, pretože bola prepojená s dovozcom z Únie a tvrdila, že nedostala žiadnu z údajných subvencií.

(55) Vzhľadom na zložitosť prešetrovania a zložitú štruktúru vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa Komisia rozhodla, že neudelí individuálne preskúmanie, pretože by to bolo neprimerane zaťažujúce a mohlo by jej to zabrániť v tom, aby prešetrovanie dokončila v predpísaných lehotách.

1.8. Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

(56) Komisia zaslala dotazník navrhovateľovi a dotazníky pre výrobcov z Únie, dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov v Číne boli sprístupnené online v deň začatia konania (8).

(57) Komisia zaslala dotazník aj čínskej vláde, pričom ten obsahoval aj osobitné dotazníky pre spoločnosť Sinosure, banky a ostatné finančné inštitúcie, ktoré poskytli financovanie alebo vývozné úvery vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, ako aj pre desiatich popredných výrobcov a distribútorov vstupných materiálov, ktoré používajú vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Čínska vláda bola takisto v záujme administratívneho zjednodušenia požiadaná, aby zozbierala vyplnené dotazníky poskytnuté týmito finančnými inštitúciami a zaslala ich priamo Komisii.

(58) Komisia dostala vyplnený dotazník od čínskej vlády, v ktorom bol vyplnený dotazník od Export-Import Bank of China (ďalej len „banka EXIM“). Nebola však doručená žiadna odpoveď od spoločnosti Sinosure, žiadnej inej banky či finančnej inštitúcie, ani od hlavných výrobcov a distribútorov vstupných materiálov.

(59) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 28 základného nariadenia, Komisia vyhľadala a porovnala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencie, z nej vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Vzhľadom na vypuknutie pandémie COVID-19 a následné opatrenia prijaté v reakcii na ňu (ďalej len „oznámenie o COVID-19“) (9) Komisia nemohla vykonať overovanie na mieste v priestoroch čínskej vlády, spoločností zaradených do vzorky a spolupracujúcich dovozcov a používateľov. Namiesto toho na diaľku krížovo overila informácie poskytnutej čínskou vládou, pričom na tejto kontrole sa zúčastnili aj úradníci z príslušných ministerstiev a iných orgánov verejnej správy. Komisia okrem toho prostredníctvom videokonferencie vykonala krížovú kontrolu na diaľku týchto spoločností: Výrobcovia z Únie: — Acome S. A. (Francúzsko), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. a jej prepojené spoločnosti (Poľsko, Dánsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Španielsko), — Prysmian S.p.A. a jej prepojené spoločnosti (Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Rumunsko, Slovensko, Španielsko, Švédsko, Taliansko). Dovozcovia: — Cable 77 Danmark ApS (Dánsko), — Connect Com GmbH (Nemecko), — Eku Kabel GmbH (Nemecko), — Har&Ca S.r.l. (Taliansko), — Infraconcepts B.V. (Holandsko). Používatelia: — Deutsche Telekom GmbH (Nemecko). Vyvážajúci výrobcovia v Číne: Skupina FTT: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wu-chan, — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanking, — Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wu-chan, — China Information Communication Technologies Group Corporation, Wu-chan, — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanking Skupina ZTT: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nan-tchung, — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nan-tchung.

1.9. Neuloženie predbežných opatrení a ďalší postup

(60) Komisia 10. mája 2021 zaslala spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nezaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky a výrobcom z Únie zaradeným do vzorky dodatočnú žiadosť o informácie zahŕňajúce okrem iného údaje o predaji na základe skupín kontrolných čísiel výrobkov (ďalej len „PCN“), o investíciách a postupoch obstarávania. Komisia tieto odpovede overila počas krížových kontrol na diaľku.

(61) Komisia v súlade s článkom 29a ods. 2 základného nariadenia 24. augusta 2021 informovala zainteresované strany, že má v úmysle neuložiť predbežné opatrenia a pokračovať v prešetrovaní.

(62) Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.

1.10. Konečné poskytnutie informácií

(63) Komisia 14. septembra 2021 informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz dotknutého výrobku (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“).

(64) Všetkým stranám sa poskytla lehota 20 dní, v ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(65) Pripomienky doručil navrhovateľ, čínska vláda, CCCME, dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a jeden neprepojený dovozca, konkrétne spoločnosť Connect Com GmbH. Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky poskytli objasnenie k administratívnym chybám, ktoré Komisia urobila, pokiaľ ide o ich postavenie spolupracujúcich výrobcov a presný názov, ktoré sa náležite opravili.

(66) Po konečnom poskytnutí informácií bola zainteresovaným stranám poskytnutá možnosť vypočutia podľa ustanovení uvedených v bode 5.7 oznámenia o začatí konania. Uskutočnilo sa vypočutie s čínskou obchodnou komorou CCCME.

(67) Komisia sa v tomto nariadení zaoberala pripomienkami predloženými počas antisubvenčného konania. Toto nariadenie sa nezaoberalo pripomienkami predloženými v rámci samostatného antidumpingového prešetrovania, pokiaľ strany výslovne neuviedli, že predložené pripomienky sa vzťahujú na obidve konania.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(68) Dotknutým výrobkom sú jednovidové káble z optických vlákien, vyrobené z jedného alebo viacerých jednotlivo oplášťovaných vlákien, s ochranným plášťom, tiež obsahujúce elektrické vodiče, s pôvodom v Číne, v súčasnosti patriace pod číselný znak KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (ďalej len „dotknutý výrobok“).

(69) Tieto výrobky sú vylúčené: i) káble, v ktorých sú všetky optické vlákna jednotlivo vybavené prípojkami na jednom konci alebo na oboch koncoch, a ii) káble na podmorské použitie. Káble na podmorské použitie sú káble z optických vlákien izolované plastom obsahujúce medený alebo hliníkový vodič, v ktorých sa vlákna nachádzajú v kovovom module, resp. moduloch.

(70) Káble z optických vlákien sa používajú ako optické prenosové médium v telekomunikačných sieťach v diaľkových, metropolitných a prístupových sieťach.

2.2. Podobný výrobok

(71) Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia: — dotknutý výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutej krajiny a — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(72) Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(73) Skupina ZTT žiadala, aby sa z prešetrovania vylúčilo kombinované zemné lano (optical ground wire, ďalej len „OPGW“) a optický fázový vodič (optical phase conductor, ďalej len „OPPC“). Tvrdila, že hoci tieto káble patria do definície výrobku, majú odlišné fyzické vlastnosti a použitie (t. j. prenos elektrickej energie), podliehajú rozdielnym technickým normám, vyrábajú sa pomocou rozdielnych surovín a v rámci rozdielnych výrobných procesov a predávajú sa na oddelených trhoch. Navyše tvrdili, že káble OPGW a OPPC predstavujú iba malú časť predaja do Únie. Skupina ZTT takisto požadovala, aby sa v prípade, že Komisia usúdi, že káble OPGW a OPPC patria do vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania, v prešetrovaní zohľadnili faktory osobitných vlastností, osobitného konečného použitia alebo trhového segmentu týchto výrobkov.

(74) Káble OPGW a OPPC sa používajú na prenos údajov a majú rovnaké základné vlastnosti ako iné káble z optických vlákien vrátane toho, že: i) obsahujú optické vlákna; ii) priemer potiahnutých optických vlákien je v rovnakom rozpätí; iii) počet vlákien je takisto v rovnakom rozpätí; iv) počet vlákien na modul je takisto rovnaký a v) konštrukcia jadra kábla je rovnaká. Skutočnosť, že káble OPGW a OPPC majú aj ďalšie použitie (prenos energie) a určité vlastnosti (ako sú elektrické vlastnosti, neexistencia požiadavky na odolnosť voči horeniu, požiadavka na vysokú pevnosť v ťahu atď.), na tom nič nemení.

(75) Okrem toho, rôznym technickým špecifikáciám a normám do istej miery podliehajú všetky druhy káblov. Pokiaľ ide o suroviny, skutočnosť, že jeden materiál používaný na výrobu jednej zložky káblov z optických vlákien sa môže pri jednotlivých druhoch káblov líšiť, nie je relevantná – na výrobu všetkých druhov káblov z optických vlákien sa používajú optické vlákna. Pokiaľ ide o výrobné procesy, prešetrovaním sa zistilo, že určité osobitne chránené dizajny štandardných optických káblov majú okolo plášťa vrstvu oceľového drôtu a že tieto káble sa vyrábajú na rovnakých strojoch ako OPGW. Výroba panciera káblov OPGW a OPPC sa navyše vzťahovala iba na jednu fázu výroby týchto káblov a neodôvodňovala ich vylúčenie z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania. Okrem toho skutočnosť, že predaj káblov OPGW a OPPC predstavoval počas obdobia prešetrovania menšiu časť predaja do Únie, nie je z hľadiska posúdenia tvrdenia relevantná. Napokon, výrobné odvetvie Únie vyrába aj káble OPGW a OPPC, a preto je v priamej konkurencii s čínskymi vývozcami, aj pokiaľ ide o tieto káble.

(76) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že káble OPGW a OPPC sú káblami z optických vlákien, ktoré majú rovnaké základné fyzické, technické a chemické vlastnosti ako ostatné káble z optických vlákien, na ktoré sa vzťahuje definícia dotknutého výrobku, a preto v prípade týchto výrobkov nie je potrebná samostatná analýza. Kontrolné čísla výrobku, ktoré Komisia použila pri výpočte dumpingových rozpätí a rozpätí ujmy, totiž riadne identifikujú káble OPGW a OPPC a primerane Komisii umožňujú vykonať spravodlivé porovnanie cien výrobcov z Únie a čínskych výrobcov. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(77) Skupina ZTT takisto navrhla štyri metódy na riešenie možných problémov s obchádzaním a na predchádzanie týmto problémom v prípade, že by boli káble OPGW a OPPC vylúčené z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania, ako je i) vizuálna prehliadka a kontrola dokladov colnými úradníkmi; ii) systém certifikácie; iii) colný režim kontroly konečného použitia a iv) systém monitorovania. Keďže sa dospelo k záveru, že káble OPGW a OPPC sú predmetom prešetrovania, nebolo potrebné zaoberať sa navrhovanými metódami na predchádzanie obchádzaniu.

3. SUBVENCOVANIE

3.1. Úvod: Plány, projekty a ďalšie dokumenty vlády

(78) Pred vykonaním analýzy údajného subvencovania vo forme subvencií alebo programov subvencovania Komisia posúdila vládne plány, projekty a ďalšie dokumenty, ktoré boli relevantné pre odvetvie dotknutého výrobku a/alebo jeho vstupov, a teda predstavovali neoddeliteľný kontext pre vecné zistenia. Zistila, že všetky posudzované subvencie alebo programy subvencovania tvoria súčasť vykonávania centrálneho plánovania čínskej vlády na podporu odvetvia káblov z optických vlákien z týchto dôvodov.

(79) Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR vedie k tomu, že zdroje sú prideľované odvetviam, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (10).

(80) Vybavenie v oblasti káblov z optických vlákien čínska vláda považuje za kľúčový výrobok, ako sa uvádza vo verejných politických dokumentoch a zoznamoch (11). Takáto kategorizácia je veľmi dôležitá, pretože vďaka nej sa na dané odvetvia vzťahujú rôzne osobitné politiky a podporné opatrenia určené na stimuláciu rozvoja v jednotlivých odvetviach (12). Keďže sú káble z optických vlákien kľúčovou zložkou infraštruktúry internetových sietí, zohrávajú zásadnú úlohu pri zavádzaní optických sietí a širokopásmového internetu. Rozvoj širokopásmového internetu v ČĽR usmerňujú a riadia početné plány, smernice a iné dokumenty, ktoré sa vydávajú na národnej, regionálnej a obecnej úrovni a sú vzájomne prepojené. Príklady takýchto kľúčových politických dokumentov zahŕňajú ďalej uvádzané plány, projekty a ďalšie dokumenty.

(81) V 13. päťročnom pláne národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja ČĽR (ďalej len „13. päťročný plán“), ktorý sa týka obdobia 2016 – 2020, sa zdôrazňuje strategická vízia čínskej vlády na zlepšenie a podporu kľúčových výrobných odvetví. V 13. päťročnom pláne sa zdôraznil úmysel čínskej vlády posilniť rozvoj strategických vyspelých technológií, medzi ktorými sa v kapitole 6 uvádzajú informačné technológie. V kapitole 23 sa ďalej uviedlo, že informačné siete, medzi ktoré patria káble z optických vlákien, sa považujú za „strategické novovznikajúce odvetvie“. V tejto súvislosti sa v 13. päťročnom pláne uvádza, že čínska vláda „pomôže zabezpečiť rýchly rozvoj výrobných a inovačných reťazcov novovznikajúcich odvetví s cieľom urýchliť zoskupovanie odvetví podľa ich špecifických charakteristík“ a „povzbudí čínske podniky ku globálnemu prideľovaniu inovačných zdrojov“.

(82) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že v 13. päťročnom pláne nie je žiadny odkaz na káble z optických vlákien a že Komisia jednoducho predpokladala, že káble z optických vlákien patria do kategorizácie „informačných sietí“. Podľa čínskej vlády sa v šiestej kapitole 13. päťročného plánu jasne uvádza, že plán sa zameriava na technológie „na všeobecný účel“, a v kapitole 23 nie je žiadna zmienka o odvetví káblov z optických vlákien a pojem „informačná sieť“ v kapitole 23 objasňuje, že sa nevzťahuje na odvetvie káblov z optických vlákien, ale skôr na všeobecnú infraštruktúru. Podobne sa v kapitole 25 hovorí o „optických sieťach“, a nie o špecifických výrobkoch, ako sú káble z optických vlákien.

(83) V kapitole 4 o filozofii rozvoja v rámci 13. päťročného plánu sa „prijatie informačných technológií“ uvádza medzi rozvojovými prioritami. V tejto kapitole sa vymedzuje zameranie a priority na dosiahnutie cieľov 13. päťročného plánu a položky, ktoré sú v ňom uvedené, majú strategický význam. „Informačné technológie“ sa preto považujú za kľúčovú zložku rozvoja krajiny na obdobie, na ktoré sa vzťahuje 13. päťročný plán. V 13. päťročnom pláne sa okrem toho vo viacerých kapitolách týkajúcich sa rozmanitých odvetví hospodárstva a spoločnosti spomínajú „informačné technológie“.

(84) V oddiele 2 s názvom Strategické odvetvia kapitoly 23 s názvom Rozvíjať strategické novovznikajúce odvetvia sa v 13. päťročnom pláne uvádza, že „budeme podporovať strategické odvetvia v oblasti letectva, oceánografie, informačných sietí, biologických vied a jadrovej technológie“. Okrem toho sa v kapitole 25 s názvom Vybudovať všadeprítomnú a efektívnu informačnú sieť uvádza, že „urýchlime výstavbu vysokorýchlostnej, mobilnej, bezpečnej a všadeprítomnej informačnej infraštruktúry novej generácie a rozšírime používanie technológií informačných sietí“, čo zahŕňa „vysokorýchlostné siete z optických vlákien novej generácie“, „pokročilú a všadeprítomnú bezdrôtovú širokopásmovú sieť“ a „novú technológiu informačnej siete“. V rámčeku 9 sa okrem toho uvádza zoznam projektov informačných technológií, medzi ktorými je aj Národný program širokopásmového pripojenia zameraný na „vytvorenie vysokorýchlostného optického telekomunikačného systému s vysokou kapacitou“.

(85) 13. päťročný plán je kľúčový politický dokument, v ktorom sa stanovujú priority pre národný hospodársky a sociálny rozvoj ČĽR a ktorý ako taký zdôrazňuje oblasti zamerania bez toho, aby nevyhnutne obsahoval všetky podrobnosti konkrétneho dosahovania priorít. Skutočnosť, že sa káble z optických vlákien ako také neuvádzajú v 13. päťročnom pláne, preto neznamená, že sa nepovažujú za kľúčovú a nenahraditeľnú zložku dosiahnutia všeobecnejšieho strategického cieľa rozvoja informačných technológií a infraštruktúry informačných sietí.

(86) „Nová generácia odvetvia informačných technológií“, ktorá zahŕňa káble z optických vlákien ako informačné a komunikačné zariadenie, je takisto podporovaným odvetví v rámci iniciatívy Made in China 2025 (13). V tejto iniciatíve sa podporované „informačno-komunikačné zariadenie“ vymedzuje aj ako „super vysokorýchlostná a veľkokapacitná inteligentná technológia optického prenosu” a ďalej sa v rámci Strategických úloh a priorít udeľuje priorita urýchleniu zavádzania a výstavby „optickej siete“.

(87) Odvetvie káblov z optických vlákien má vďaka tomu, že je podporovaným odvetvím v stratégii Made in China 2025, nárok na čerpanie značných štátnych finančných prostriedkov. Vytvorilo sa niekoľko fondov na podporu iniciatívy Made in China 2025 (14), a teda nepriamo aj na podporu odvetvia káblov z optických vlákien, ako je napríklad národný fond pre integrované obvody (15), fond pokročilej výroby (16) a investičný fond pre novovznikajúce odvetvia (17).

(88) Tým, že sa výstavba optickej siete začlení ako jeden cieľ do stratégie Made in China 2025 alebo do niektorého iného strategického plánovacieho dokumentu, sa výrobky, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie intenzívnejšej a lepšej expanzie výstavby týchto sietí, ako sú káble z optických vlákien používané na prenos, zaraďujú do rozsahu týchto strategických plánov, a teda sú predmetom zodpovedajúcich preferenčných opatrení.

(89) Okrem toho sa káble z optických vlákien často začleňujú pod označenie „novej generácie odvetvia informačných technológií“, najmä ako „informačné a komunikačné zariadenia“. Plán Made in China 2025 (18) uvádza zoznam desiatich strategických sektorov, ktoré pre čínsku vládu predstavujú kľúčové odvetvia priemyslu. V odvetví 1 „Nová generácia odvetvia informačných technológií“/1.2 „Informačné a komunikačné zariadenia“ sa kategórie výrobkov „vysokorýchlostné a veľkokapacitné zariadenie na optický prenos (400 G/1 Tbps)“ a „vysokorýchlostné zariadenie na optický prístup (10 G/100 Gbps)“ opisujú ako výrobky, ktoré patria medzi priority rozvoja tohto odvetvia. Nová generácia informačných technológií teda využíva výhody vyplývajúce z mechanizmov podpory uvedených v tomto dokumente, medzi ktoré patria okrem iného politiky finančnej podpory, fiškálna a daňová politika, dohľad a podpora Štátnej rady (19).

(90) Odvetvie káblov z optických vlákien je okrem toho prepojené s kategóriou „nové materiály“. Vysokovýkonné vlákna a kompozitné materiály sa uvádzajú v pláne Made in China 2025 v oddiele 9 „nové materiály“ a v jeho podkategóriách vrátane kľúčových strategických materiálov (bod 9.2) sa uvádzajú. Ako vidno v katalógu výrobkov s vyspelými a novými technológiami (2006) v č. 6020004 a 6020005, výrobky z optických vlákien, najmä tie, ktoré sú prepojené s preformou optických vlákien, čo je hlavný vstupný materiál na výrobu káblov z optických vlákien, sa považujú za „nové materiály“.

(91) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že Komisia nevysvetlila, na základe čoho považovala káble z optických vlákien za „nové materiály“. Zdôraznila, že oddiel 9.2.3 plánu odkazuje len na „vysokovýkonné vlákna a kompozitné materiály“ a že len hlavný vstupný materiál na výrobu káblov z optických vlákien sa považuje za „nové materiály“, a nie káble z optických vlákien ako také.

(92) Komisia v tejto súvislosti zopakovala, že v katalógu výrobkov s vyspelými a novými technológiami (2006) sa výrobky z optických vlákien, najmä preforma optických vlákien, považujú za „nové materiály“. Preforma optických vlákien je hlavným vstupným materiálom s vysokou pridanou hodnotou pre výrobu káblov z optických vlákien, ktorý predstavuje značnú časť výrobných nákladov. Komisia preto dospela k záveru, že keďže sa preforma optických vlákien, ktorá je polotovarom káblov z optických vlákien, uvádza ako „nový materiál“, existuje priame prepojenie medzi káblami z optických vlákien a kategóriou „nové materiály“.

(93) Navyše popri pláne Made in China 2025 v novembri 2016 bol zoznam desiatich strategických sektorov prepracovaný na katalóg štyroch základných prvkov (20), ktorý zverejnil Poradný výbor pre národnú stratégiu výroby (NMSAC), poradná skupina Celoštátneho vedúceho výboru pre vybudovanie národnej výrobnej veľmoci. Túto skupinu zriadila čínska vláda na rozvoj plánov, politík, projektov a organizácie práce na podporu rozvoja výrobného odvetvia a na koordináciu záležitostí v rámci regiónov a oddelení (21). V tomto katalógu sa každý z desiatich strategických sektorov člení na štyri kapitoly: i) hlavné základné náhradné diely; ii) kľúčové základné materiály; iii) moderné základné procesy/technológie a iv) platformy priemyselných technológií. Káble z optických vlákien patria do sektora 1: informačné technológie novej generácie, bodu i) hlavné základné náhradné diely, podbodu 38 optické vlákno s ultra nízkou stratou pre šírku pásma 400G (hlavná sieť) a do bodu ii) kľúčové základné materiály, podbodu 22 materiály optických vlákien novej generácie.

(94) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda pripomenula svoje stanovisko, že 13. päťročný plán a iniciatíva Made in China 2025 nie sú povinné, ani právne záväzné dokumenty.

(95) Komisia v tejto súvislosti zdôraznila, že namiesto toho, aby sa v 13. päťročnom pláne uvádzali len všeobecné vyjadrenia podpory, používa sa v ňom jazyk, ktorý poukazuje na jeho záväznú povahu. V každom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 85, 13. päťročný plán je kľúčový politický dokument, v ktorom sa stanovujú priority národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja, a predstavuje základ pre rôzne záväzné právne akty, ktoré musia orgány zohľadňovať a vykonávať pri prijímaní nových pravidiel alebo pri distribúcii verejných zdrojov.

(96) Pokiaľ ide o iniciatívu Made in China 2025, treba ju chápať v spojení s plánom Made in China 2025 a s ohľadom na fondy, ktoré boli vytvorené na podporu iniciatívy Made in China 2025. Hoci sa v iniciatíve Made in China 2025 stanovujú najmä všeobecné zásady, ktoré treba dodržiavať, jej vykonávanie prostredníctvom vyplácania štátnych finančných prostriedkov určitým podporovaným odvetviam je záväzné, v dôsledku čoho sa osobitne zameriava na takéto podporované odvetvia, a nie je všeobecne uplatniteľná. Okrem toho sa v stratégii Made in China 2025 používa znenie, ktoré predpokladá celkové a čiastkové ciele, ktoré treba splniť, ako napríklad „urýchlime zavádzanie a výstavbu optických sietí“ a „budeme dôrazne podporovať prelomový vývoj v kľúčových oblastiach“, keď sa odvoláva na „novú generáciu odvetvia informačných technológií“ vrátane „ informačných a komunikačných zariadení“.

(97) Komisia preto tvrdenia čínskej vlády zamietla.

(98) Na odvetvie káblov z optických vlákien sa ďalej vzťahuje rozvojový plán inteligentnej výroby (2016 – 2020), ktorý uverejnilo čínske ministerstvo priemyslu a informačných technológií (22), ktorého cieľom je vykonávanie 13. päťročného plánu a v ktorom sa stanovuje desať kľúčových úloh zameraných na skrátenie cyklu vývoja výrobkov, zlepšenie efektívnosti výroby, kvalitu výrobkov, zníženie prevádzkových nákladov, spotrebu zdrojov a energie a urýchlenie rozvoja inteligentnej výroby. Štátna rada v roku 2018 oznámila plány Číny na rozšírenie programu inteligentnej výroby, a to pridaním približne 100 pilotných projektov v ten istý rok, pričom podľa verejne dostupných informácií ministerstvo priemyslu a informačných technológií zaradil do zoznamu projektov pilotnej demonštrácie inteligentnej výroby dve spoločnosti prepojené s vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, a to v roku 2017 (23) spoločnosť Zhongtian technology precision materials Ltd. a v roku 2018 (24) spoločnosť Fiberhome Communication Technology. Okrem toho bol jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, spoločnosť Yangtze Optical Fibre and Cable, uvedený v zozname ako „národný pilotný podnik inteligentnej výroby prvej skupiny“ (25).

(99) Existujú jasné náznaky, že uvedenie na niektorom z týchto zoznamov, ktoré sa týkajú stratégie Made in China 2025, nie je len pochvalnou poznámkou, ale že sú s tým spojené aj finančné výhody. V dokumente s názvom „Oznámenie ministerstva financií týkajúce sa prevedených súm na programy transformácie a modernizácie miestneho priemyslu v roku 2017“ je zodpovedajúci záznam v riadku 151, v ktorom sa uvádza, že spoločnosť Fiberhome Communication Technology v rámci programu „Nový režim výroby základného zariadenia komunikačnej siete 5G“ získala subvenciu vo výške 12 miliónov jüanov.

(100) Viaceré dodatočné dokumenty podporujú zistenia, že čínska vláda vytvorila široký rámec podpory internetovej technologickej infraštruktúry a širokopásmových sietí, ktoré sa okrem iného vzťahujú aj na odvetvie káblov z optických vlákien. Už v pláne na úpravu a revitalizáciu odvetvia elektronických informácií (26) v roku 2009 čínska vláda výslovne uviedla svoj cieľ „usmerňovať a podporovať výstavbu […] širokopásmovej optickej prístupovej siete“.

(101) Čínska vláda v stratégii Broadband China z roku 2013 (27) sformulovala cieľ na podporu „prístupových sietí […] v súlade s plánmi vysokorýchlostného prístupu“ a že „v mestských oblastiach sa výstavba a renovácia prístupovej siete bude vykonávať pomocou technických metód, ako sú optická prístupová sieť do domácnosti a optické vlákno do budovy“. Podľa tejto stratégie sa takisto podporuje „rozšírenie optického vlákna na strane používateľa“ a postupne sa vybuduje „fixná sieť so širokopásmovým prístupom s optickým vláknom ako hlavným zdrojom“.

(102) V kapitole stratégie Broadband China, ktorá sa zaoberá politickými nástrojmi, čínska vláda opisuje nástroje, ktoré sa používajú na dosiahnutie cieľov tejto stratégie, t. j. „plné využitie rôznych osobitných fondov od ústrednej vlády na usmernenie príslušných miestnych fondov na investovanie do výskumu, vývoja a industrializácie širokopásmových sietí“ a poskytovanie „podpory subvencovaných úrokových sadzieb na úvery oprávneným projektom v oblasti výstavby širokopásmového pripojenia v národných zónach rozvoja v západnom regióne“ a napokon posilnenie „podpory daňových úľav“ a „podpory výstavby širokopásmových sietí“. Ako sa uvádza v odôvodnení 80, Komisia považovala káble z optických vlákien za kľúčovú zložku infraštruktúry internetových sietí nevyhnutnú na zavádzanie širokopásmových systémov.

(103) V stratégii Broadband China sa neuvádzajú len nezáväzné ciele týkajúce sa rozvoja internetovej infraštruktúry. Pri porovnaní s inými dokumentmi je zrejmé, že finančné príspevky od čínskej vlády sú základným prvkom používaným na dosiahnutie cieľov tejto stratégie. V stanoviskách k podpore výstavby širokopásmových optických sietí (28) sa uvádza, že „miestne samosprávy na všetkých úrovniach sa povzbudzujú k tomu, aby poskytovali finančné subvencie na využívanie širokopásmového optického pripojenia v inštitúciách verejných služieb“ a že sa zvýši „investičná a politická podpora výskumu a vývoja základných čipov, zariadení, systémového vybavenia a aplikácií pre širokopásmové optické komunikácie“ a podporia sa „technologické inovácie v optických komunikáciách“.

(104) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že stratégia Broadband China je len usmerňujúcim dokumentom týkajúcim sa širokopásmovej infraštruktúry. Čínska vláda v tejto súvislosti poznamenala, že porota vo veci „Čína – GOES“ zistila, že „všeobecné informácie o vládnej politike bez priameho prepojenia s predmetným programom nie sú dostatočným dôkazom o špecifickosti“.

(105) Komisia v tejto súvislosti pripomenula, ako sa uvádza v odôvodnení 102, že v kapitole stratégie Broadband China, ktorá sa zaoberá politickými nástrojmi, čínska vláda opisuje nástroje, ktoré sa používajú na dosiahnutie cieľov tejto stratégie, ako je využitie rôznych špeciálnych fondov, podpora subvencovaných úrokových sadzieb, podpora daňových úľav a pod. Komisia preto v odôvodnení 103 usúdila, že pri porovnaní s inými dokumentmi je zrejmé, že finančné príspevky od čínskej vlády sú základným prvkom používaným na dosiahnutie cieľov tejto stratégie. Napriek tvrdeniu, že stratégia Broadband China má usmerňujúcu povahu, jej vykonávanie prostredníctvom vyplácania štátnych finančných prostriedkov určitým podporovaným odvetviam ju teda robí záväznou pre takéto podporované odvetvia, na ktoré sa osobitne zameriava, a teda nie je všeobecne uplatniteľná. V každom prípade odkaz na správu poroty vo veci „Čína – GOES“ nie je rozhodujúci, pokiaľ ide o špecifickosť, pretože v tejto veci mnohé plány a politické dokumenty vydané čínskou vládou, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel, poskytujú špecifické usmernenia a podporu pre dotknutý výrobok. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(106) V usmerneniach Štátnej rady o aktívnej podpore „Internet Plus“ (29) z roku 2015 sa jasný cieľ formuluje vyhlásením, že tento dokument pomôže „urýchliť vykonávanie stratégie ‚Broadband China‘, organizovať a vykonávať národný projekt výstavby informačnej infraštruktúry novej generácie [a] podporovať transformáciu širokopásmovej optickej siete“. Spôsob dosiahnutia tohto cieľa je opísaný v bode „6. Posilniť usmernenie a podporu“, v ktorom sa uvádza, že sa zvýši fiškálna a daňová podpora a špecifikujú sa úlohy ako „aktívne investovať do výskumu a vývoja a demonštrácie uplatnenia kvalifikovaných kľúčových technológií integrovanej inovácie ‚Internet+‘. Koordinovať využívanie existujúcich finančných osobitných fondov na podporu budovania platforiem súvisiacich s ‚Internet+‘ a demonštrácie uplatnenia.“

(107) V roku 2015 čínska vláda okrem toho načrtla plán finančných investícií plánovaných na „urýchlenie výstavby infraštruktúry“ v „Usmerneniach generálneho sekretariátu Štátnej rady k urýchleniu budovania vysokorýchlostných širokopásmových sietí a podpore znižovania poplatkov za zrýchľovanie siete“ (30). V tomto dokumente sa uvádza, že čínska vláda na dosiahnutie tohto cieľa „urýchli budovanie miest so všetkými typmi vlákien a sietí mobilných komunikácií štvrtej generácie (4G), pričom do budovania siete sa v roku 2015 investuje viac ako 430 miliárd jüanov a v rokoch 2016 – 2017 najmenej 700 miliárd jüanov“, a „podporí proces optickej prístupovej siete do domácností, v roku 2015 dokončí optickú transformáciu 45 000 prístupových zón pomocou medeného kábla a vybuduje viac ako 80 miliónov nových domácností s optickou prístupovou sieťou“.

(108) Prístup čínskej vlády k vymedzeniu podporovaných priemyselných odvetví a výrobkov v katalógoch s cieľom náležite vyčleniť zdroje na základe ich strategického alebo politického významu, ktorý im pripisuje čínska vláda, a vykonávať plány a dohliadať nad nimi na každej administratívnej úrovni je možné ďalej pozorovať preskúmaním katalógu strategických a nových výrobkov a služieb Národnej komisie pre rozvoj a reformu (ďalej len „NDRC“) z roku 2016 (31). Opäť sa predpokladá zriadenie novej generácie odvetvia IT vrátane novej generácie odvetvia informačných sietí. Na dosiahnutie tohto cieľa sú do katalógu strategických a nových výrobkov začlenené niektoré výrobky. K týmto výrobkom patria jednoznačne aj káble z optických vlákien, keďže odkaz na „zariadenia na optickú komunikáciu vrátane vlákien“ je nesporný. Vymenovanie technologických špecifickostí dotknutého zariadenia, napríklad „vlákno G.657 pre FTTx, vlákno G.655 s veľkou efektívnou plochou, vlákno G.656, ľahké s nízkou stratou a ultranízkou stratou, ktoré spĺňa štandardy vlákna G.652, […] Zariadenie na optický prenos, prenosová rýchlosť jedného kanálu 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s” poukazuje nielen na to, že čínska vláda považuje káble z optických vlákien za strategický a nový výrobok, ale aj na úroveň podrobného plánovania čínskou vládou, ktoré sa rozširuje na úroveň niektorých technologických výrobkov.

(109) Rovnaký prístup – vymedziť ciele v plánoch a ďalej ich realizovať vymedzením technických podrobností v katalógoch – sa používa v katalógu výrobkov s vyspelými a novými technológiami (32), v ktorom sú káble z optických vlákien zahrnuté ako komunikačný výrobok pod č. 1020011, ktorý zahŕňa „prenosový systém optických vlákien SDH s prenosovým médiom jednovidového vlákna, vysokorýchlostným kanálom prenosu dát, prenosovou rýchlosťou 10 Gbit/s a 40Gbit/s pre komunikačné linky a jadrovú sieť metra“. Káble z optických vlákien boli už v roku 2003 zaradené do katalógu podporovaných výrobkov s vyspelou technológiou na zahraničné investície (33) v kategórii komunikačné zariadenia a výrobky pod číslom 42 ako „komunikačné zariadenie s vláknom SDH 10 Gb/s a viac“.

(110) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda a spoločnosť Connect Com tvrdili, že Komisia nepreukázala, že rozličné dokumenty uvedené v oddiele 3.1 „špecificky“ podporujú alebo povzbudzujú odvetvie káblov z optických vlákien, hoci v článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia sa od Komisie vyžaduje, aby preukázala, že dokument čínskej vlády „výslovne obmedzuje prístup“ určitých podnikov a že takáto požiadavka podľa článku 2 ods. 1 písm. a) Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach znamená preukázanie obmedzenia, ktoré je „priame… jednoznačné a zrejmé“ (34). Spoločnosť Connect Com ďalej odkázala na článok 4 ods. 5 základného nariadenia, v ktorom sa vyžaduje, že špecifickosť musí byť jasne odôvodnená na základe nesporných dôkazov, a tvrdila, že Komisia túto požiadavku nesplnila. Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia vychádza z nesprávneho predpokladu, že ak sa sieťová infraštruktúra hypoteticky podporuje, je podporované aj všetko, čo túto sieť tvorí. Čínska vláda uviedla, že viaceré dokumenty, ktoré Komisia uvádza, napríklad 13. päťročný plán, iniciatíva Made in China 2025, rozvojový plán inteligentnej výroby (2016 – 2020), plán na úpravu a revitalizáciu odvetvia elektronických informácií z roku 2009 a stratégia Broadband China z roku 2013, sa netýkajú káblov z optických vlákien, ani odvetvia káblov z optických vlákien, ale skôr nadväzujúcich sietí či zavádzania širokopásmového pripojenia, t. j. všeobecnej infraštruktúry. Vzhľadom na to, že si budovanie sietí vyžaduje množstvo vstupných materiálov a výrobkov, by Komisia podľa čínskej vlády mala jasne a presne vysvetliť, ktoré výrobky a služby tvoria infraštruktúru, ktorú považuje za podporovanú. Čínska vláda okrem toho tvrdila, že zavádzanie siete alebo širokopásmového pripojenia sa netýka tovaru, ale skôr rozvoja infraštruktúry a služieb, keďže takéto zavádzanie sa vzťahuje na zlepšovanie všeobecných telekomunikačných služieb.

(111) Komisia s tým nesúhlasila. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 80, káble z optických vlákien sú kľúčovou zložkou infraštruktúry internetových sietí a zohrávajú zásadnú úlohu pri zavádzaní optických sietí a širokopásmového internetu. Širokopásmová infraštruktúra sa týka sietí zavádzaných telekomunikačných zariadení a technológií potrebných na poskytovanie vysokorýchlostného prístupu na internet a iných pokročilých telekomunikačných služieb (35) a káble z optických vlákien sú hlavnou časťou prenosového zariadenia. Vybudovanie širokopásmovej infraštruktúry a sietí si preto vyžaduje použitie výrobkov nevyhnutných na prenos údajov a nepredstavuje hlavne poskytovanie služieb, ako sa to snaží naznačiť čínska vláda. V skutočnosti by poskytovanie služieb bolo výsledkom existencie takejto už vybudovanej infraštruktúry. Ak teda čínska vláda podporuje budovanie širokopásmovej infraštruktúry, podporuje aj kľúčové výrobky, ktoré sú nevyhnutné na budovanie takejto infraštruktúry a ktoré tvoria jej neoddeliteľnú súčasť. Komisia sa domnieva, že normatívny rámec vyplývajúci z vykonávania rôznych dokumentov uvedených v oddiele 3.1 „výslovne obmedzuje prístup“ niektorých podnikov v podporovaných odvetviach, ako je odvetvie káblov z optických vlákien, ktoré tvorí súčasť informačných technológií a širokopásmových sietí k preferenčnému zaobchádzaniu. Rôzne dokumenty, ktoré boli uvedené v oddiele 3.1, predstavovali dostatočný nesporný dôkaz na to, aby bolo možné vyvodiť záver o špecifickosti podpory a povzbudzovania odvetvia káblov z optických vlákien čínskou vládou. Tvrdenia čínskej vlády a spoločnosti Connect Com sa preto zamietli.

(112) Navyše podľa čínskej vlády prístupové siete do internetu a širokopásmová infraštruktúra predstavujú všeobecnú infraštruktúru. Čínska vláda sa odvolala na výklad „všeobecnej infraštruktúry“, ktorú použila porota vo veci „ES a niektoré členské štáty – Veľké civilné lietadlá“, a to „infraštruktúra, ktorá nie je poskytovaná len jednému subjektu alebo obmedzenej skupine subjektov alebo v ich prospech, ale je dostupná všetkým alebo takmer všetkým subjektom“. Čínska vláda ďalej tvrdila, že odvolací orgán vo veci „USA – Softwood Lumber IV“ potvrdil, že „jedinou výslovnou výnimkou zo všeobecnej zásady, že poskytnutie ‚tovaru‘ vládou povedie k finančnému príspevku, je prípad, keď sa tento tovar poskytuje v podobe tzv. všeobecnej infraštruktúry“.

(113) Komisia v tejto súvislosti poukázala na to, že výklad „všeobecnej infraštruktúry“, na ktorý sa čínska vláda odvolávala, sa týka vymedzenia poskytovania tovaru vládou v podobe všeobecnej infraštruktúry. Tento výklad sa nevzťahuje na analýzu špecifickosti programu subvencovania. Cieľom tohto prešetrovanie okrem toho nie je poskytovanie káblov z optických vlákien vládou, o ktorých čínska vláda tvrdí, že ide o „všeobecnú infraštruktúru“, ale skôr všetky napadnuteľné subvencie poskytnuté vyvážajúcim výrobcom káblov z optických vlákien, ktoré naopak vyvážajú tieto káble z optických vlákien telekomunikačným operátorom v Únii. Komisia preto tvrdenie považovala za nepodložené a irelevantné na účely posúdenia podpory odvetvia káblov z optických vlákien čínskou vládou, a preto ho zamietla.

(114) Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť Connect Com tvrdila, že všeobecné financovanie rozšírenia siete z optických vlákien nepredstavuje špecifickú subvenciu pre káble z optických vlákien, a odvolala sa na odôvodnenie 749 uvedené ďalej, podľa ktorého káble z optických vlákien netvoria viac ako 5 % celkového objemu siete z optických vlákien.

(115) V tejto súvislosti Komisia zdôraznila, že odôvodnenie 749 znie takto: „pri prešetrovaní sa ukázalo, že káble z optických vlákien predstavujú len malý podiel celkových nákladov na zavádzanie projektov týkajúcich sa digitálnych sietí – v prípade technológie 5G je to podstatne menej než 5 %.“ Po prvé, toto tvrdenie sa vzťahuje na výrobné náklady, a nie na objem. Po druhé, skutočnosť, že káble z optických vlákien môžu predstavovať menší podiel na celkovom zavádzaní siete, nič nemení na tom, že káble z optických vlákien sú kľúčovým a nevyhnutným výrobkom zavádzania takejto siete. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 80 a 111, káble z optických vlákien sú nevyhnutnou zložkou vysokorýchlostných širokopásmových sietí najnovšej generácie založených na tejto technológii, ktoré by preto neboli bez týchto káblov schopné fungovať. Subvencie na túto kľúčovú zložku sú teda už podľa definície špecifické a nevyhnutné na úspešné fungovanie celej optickej siete. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(116) V dočasných ustanoveniach o podpore úpravy priemyselnej štruktúry (rozhodnutie Štátnej rady č. 40 z roku 2005) (ďalej len „rozhodnutie č. 40“), v kapitole III, sa okrem toho odkazuje na katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu, ktorý pozostáva z troch druhov obsahu, a to z obsahu podporovaných projektov, obsahu obmedzovaných projektov a obsahu vylúčených projektov. Podľa článku XVII rozhodnutia, ak „investičný projekt patrí k podporovanému obsahu, musí sa preskúmať, schváliť a zaznamenať podľa príslušných vnútroštátnych predpisov o investíciách; všetky finančné inštitúcie poskytujú úverovú podporu v súlade s úverovými zásadami; dovezené vybavenie na vlastné používanie v celkovej výške investície, s výnimkou komodít v Obsahu dovážaných komodít domácich investičných projektov neoslobodených od daní (v znení zmien z roku 2000) vydanom ministerstvom financií, môže byť oslobodené od dovozného cla a dane z pridanej hodnoty prepojenej s dovozom, pokiaľ neexistujú nové právne predpisy o obsahu od daní neoslobodených investičných projektov. Ostatné obľúbené politiky podporovaných priemyselných projektov sa vykonávajú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi“.

(117) V dôsledku toho sa v rozhodnutí č. 40 spolu s katalógom na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu stanovuje osobitné zaobchádzanie s určitými projektmi v rámci určitých podporovaných odvetví.

(118) V katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) (36) a katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2019) (37) schválených vyhláškou Národnej komisie Čínskej ľudovej republiky pre rozvoj a reformu č. 29 z 27. augusta 2019, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2020, sa uvádza v rámci „Kategórie I Podpora“: „XXVIII. Informačné odvetvie […] 13. Výroba zariadenia prenosových systémov s optickými vláknami na základe združovacieho delenia vlnovej dĺžky s rýchlosťou 32 vĺn alebo viac; 14. Výroba zariadenia komunikačných systémov s optickými vláknami série digitálnej synchronizácie s rýchlosťou 10 GB/s alebo viac; […] 28. Výroba nových (nedisperzných) preforiem jednovidových vlákien a optických vlákien“.

(119) Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu teda do „informačného odvetvia“ zahŕňa špecifické projekty súvisiace s odvetvím káblov z optických vlákien medzi podporované projekty.

(120) Čínska vláda tvrdila, že rozhodnutie č. 40 nie je povinné ani právne záväzné a že ide len o usmerňujúci dokument. Okrem toho sa podľa čínskej vlády článok V rozhodnutia č. 40, ktorý odkazuje na „posilnenie budovania informačnej infraštruktúry vrátane širokopásmovej komunikácie“, jasne týka iba zlepšenia infraštruktúry a káble z optických vlákien sa v ňom nespomínajú. Čínska vláda teda tvrdila, že tento dokument nemohol poskytnúť podporu ani povzbudenie pre odvetvie káblov z optických vlákien.

(121) Po prvé, Komisia nesúhlasila s tým, že rozhodnutie č. 40 nemá záväzný charakter. V rozhodnutí č. 40 sa totiž stanovujú dočasné nariadenia na podporu reštrukturalizácie priemyslu a odkazuje sa v ňom na katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu, kde sa definujú tri druhy obsahu: obsah podporovaných projektov, obsah obmedzených projektov a obsah vylúčených projektov. V článku XVII rozhodnutia č. 40 sa stanovuje povinné zaobchádzanie s investičnými projektmi, ktoré patria do povzbudzovaného obsahu, napr. „všetky finančné inštitúcie poskytnú úverovú podporu v súlade s úverovými zásadami“ a „ostatné zvýhodňované politiky týkajúce sa podporovaných priemyselných projektov sa implementujú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi“. V článku XXI sa okrem toho uvádza, že „príslušné preferenčné politiky implementované podľa obsahu priemyselných odvetví, výrobkov a technológií, ktoré v súčasnosti štát osobitne podporuje (v znení zmien z roku 2000), sa upravia tak, aby sa implementovali na základe podporného obsahu katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“. Rozhodnutie č. 40 má preto v tomto ohľade záväzný charakter.

(122) Po druhé, v článku V rozhodnutia č. 40, ktorý patrí do kapitoly II „Orientácia a priority reštrukturalizácie priemyslu“, sa za prioritu stanovuje „budovanie informačnej infraštruktúry vrátane širokopásmovej komunikácie“ a ako sa uvádza v odôvodnení 80 a ďalej vysvetľuje v odôvodnení 111, káble z optických vlákien sú kľúčovou a nevyhnutnou zložkou takejto infraštruktúry. Ako Komisia dospela k záveru v odôvodnení 111, ak čínska vláda podporuje budovanie širokopásmovej infraštruktúry, považujú sa za podporované aj kľúčové výrobky, ktoré sú nevyhnutné na budovanie takejto infraštruktúry a tvoria jej neoddeliteľnú súčasť. Okrem toho sa v článku XIV rozhodnutia č. 40, ktorý patrí do kapitoly III „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“ uvádza, že: „povzbudzovaný obsah zahŕňa najmä kľúčové technológie, zariadenia a výrobky, ktoré môžu podporiť sociálny a hospodársky rozvoj, ktoré sú prospešné pre šetrenie zdrojov, ochranu životného prostredia a optimalizáciu a modernizáciu priemyselnej štruktúry a ktoré je potrebné povzbudzovať a podporovať príslušnými politikami a opatreniami“. Ako sa uvádza už v odôvodnení 118, informačné odvetvie, najmä kľúčové vstupné materiály na výrobu káblov z optických vlákien, ako sú jednovidové vlákna a preformy optických vlákien, ako aj výrobky v predchádzajúcom článku výrobného reťazca, ako sú prenosové systémy s optickými vláknami a komunikačné systémy s optickými vláknami, sa uvádzajú ako povzbudzovaný obsah. Káble z optických vlákien sú okrem toho kľúčovým vybavením na zavádzanie „informačnej infraštruktúry vrátane širokopásmovej komunikácie“, ktorú čínska vláda povzbudzuje. Z kombinovaného výkladu uvedených ustanovení preto vyplýva, že káble z optických vlákien sú povzbudzovaným výrobkom, keďže sú na jednej strane nevyhnutnou zložkou povzbudzovanej infraštruktúry a na druhej strane sú ich základné vstupné materiály, ktoré určujú pridanú hodnotu káblov z optických vlákien, povzbudzované aj čínskou vládou. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(123) Na podporu odvetvia káblov z optických vlákien sa nezameriavajú len plány a stratégie na vnútroštátnej úrovni. Na provinčnej úrovni sa zriadili tzv. národné zóny priemyselného rozvoja v oblasti vyspelých technológií. Jednou z nich je zóna rozvoja East Lake New Technology Industry Development Zone. Tieto zóny, ako sa uvádza v oddiele I.2 13. päťročného plánu o národných zónach priemyselného rozvoja vyspelých technológií, sú určené na to, aby poskytli regionálnu platformu na vykonávanie hĺbkových národných stratégií, ako sú „Internet +“ a „Made in China 2025“ (38). Spoločnosti a podniky, ktoré sa nachádzajú v jednej z týchto zón a kvalifikujú sa ako subjekty vykonávajúce obchodnú činnosť, na ktoré sa vzťahujú príslušné stratégie, využívajú zvýhodnené zaobchádzanie. Ako sa uvádza v dokumente týkajúcom sa preferenčných politík národných zón priemyselného rozvoja vyspelých technológií (39), všeobecné oslobodenie od dane z príjmu sa udeľuje do dvoch rokov odo dňa založenia a preferenčné zaobchádzanie pokračuje aj potom prostredníctvom poskytovania zníženej sadzby dane z príjmu právnických osôb, oslobodenia od vývozných ciel a iných daňových výhod.

(124) Výhody poskytované spoločnostiam pôsobiacim v priemysle vyspelých technológií a nachádzajúcim sa v národných zónach priemyselného rozvoja vyspelých technológií sa neobmedzujú na daňové výhody, ale zahŕňajú aj priamu finančnú podporu. Ako sa uvádza v citovanom dokumente, v ktorom sa stanovujú preferenčné politiky národných zón priemyselného rozvoja vyspelých technológií, úlohou štátu je „každý rok zabezpečiť[…] určitú sumu úverov na budovanie kapitálu a investičný rozsah, pričom môže vydať určité množstvo dlhodobých dlhopisov na získanie finančných prostriedkov od spoločnosti“ (40). V dokumente sa uvádza presnejší opis, keďže sa v ňom uvádza, že „[f]inančná podpora čínskej vlády pre zónu priemyselného rozvoja vyspelých technológií spočíva najmä v poskytnutí určitých počiatočných finančných prostriedkov zónam rozvoja na národnej úrovni a na vykonávanie niektorých projektov plánovaných na národnej úrovni pre podniky v zónach rozvoja. Miestna vláda vo väčšine zón rozvoja v Číne podporuje zónu rozvoja najmä prenájmom pozemkov za nízke ceny“.

(125) „Preferenčné politiky národných zón rozvoja“ sa okrem toho vzťahujú na katalóg kľúčových oblastí vyspelých technológií podporovaných štátom z roku 2016, v ktorom sa uvádzajú podporované kľúčové oblasti vyspelých technológií. V tomto katalógu sa v časti I. Elektronické informácie bode 4 „Komunikačná technológia“ jasne spomínajú oblasti „optických prenosových sietí“ a „technológie optických prenosových sústav“, ktoré sa týkajú káblov z optických vlákien, ako oblasti s vyspelou technológiou podporované štátom. Jeden z vyvážajúcich výrobcov káblov z optických vlákien zaradených do vzorky sa nachádza v provincii Wu-chan a väčšina spoločností v skupine sa nachádza v zóne rozvoja East Lake New Technology Industry Development Zone. Tieto spoločnosti majú preto nárok na zvýhodnené zaobchádzanie, ktoré sa udeľuje v rámci systému národných zón priemyselného rozvoja vyspelých technológií.

(126) Táto špeciálna zóna priemyselného rozvoja podporovaná čínskou vládou, East Lake New Technology Industry Development Zone vo Wu-chane, slúžila ako významná výrobná základňa káblov z optických vlákien. Ako jedna z „národných zón priemyselného rozvoja vyspelých technológií“ a „národných zón na demonštráciu domácej inovácie“ schválených Štátnou radou sa stala jednou z prvých základní optoelektronického odvetvia v ČĽR (nazývanou aj „China Optics Valley“). Výrobcovia káblov z optických vlákien, ktorí pôsobia v tejto oblasti, majú k dispozícii rôzne formy stimulov a štátnej podpory.

(127) V súvislosti so vstupmi používanými pri výrobe káblov z optických vlákien Komisia zistila, že aramid, chemicky získavané syntetické vlákno používané ako vstup pri výrobe káblov z optických vlákien, je čínskou vládou kategorizovaný ako kľúčový výrobok v dokumente s názvom katalóg na usmernenie v oblasti kľúčových výrobkov a služieb v strategických rozvíjajúcich sa odvetviach (41). Vďaka tejto kvalifikácii sa uvedená surovina stala predmetom mnohých politík čínskej vlády.

(128) Vo všeobecnosti sa na chemické vlákna vzťahuje štátna regulácia a politiky riadenia trhu nielen na ústrednej úrovni, ale aj v rámci plánovacích dokumentov na nižšej úrovni, ako napríklad Akčného plánu provincie Če-ťiang na účely komplexnej transformácie a modernizácie tradičných výrobných odvetví, v ktorom sú chemické vlákna uvedené ako jedno z desiatich kľúčových odvetví, na ktoré sa vzťahuje osobitné riadenie politiky (42), alebo 13. päťročného plánu na rozvoj chemického priemyslu v provincii Ťiang-su (2016 – 2020). V ustanoveniach 13. päťročného plánu týkajúcich sa nových chemických materiálov sa kladie dôraz najmä na podporu rozvoja a industrializácie nadväzujúcich aplikácií s vysokou pridanou hodnotou, ako sú „vysokovýkonné vlákna“, čo zahŕňa vlákna používané pri výrobe káblov z optických vlákien.

(129) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že v rozličných dokumentoch citovaných Komisiou, ako je katalóg štyroch základných prvkov, katalóg strategických a nových výrobkov a služieb Národnej komisie pre rozvoj a reformu z roku 2016 a katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu sa neuvádzajú káble z optických vlákien ako také, ale odkazuje sa v nich skôr na vstupné materiály. Čínska vláda ďalej uviedla, že Komisia nevykonala analýzu prenesenia ani analýzu vrátenia na preukázanie skutočnosti, že údajné subvencie prijaté dodávateľskými a odberateľskými odvetviami prešli na odvetvie káblov z optických vlákien.

(130) Pokiaľ ide o dodávateľské odvetvia, Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky boli vertikálne integrovaní, a preto sa subvencie, ktoré získali ich prepojení dodávatelia, považovali za prenesené na vyvážajúcich výrobcov káblov z optických vlákien. Dokumenty uvedené čínskou vládou, ktoré sa vzťahujú na vstupné materiály káblov z optických vlákien, a to aj za predpokladu, že sa prinajmenšom nepriamo alebo implicitne nevzťahujú aj na káble z optických vlákien, sú quod non v každom prípade relevantné spolu so všetkými ostatnými preferenčnými politikami a dokumentmi čínskej vlády, na ktoré sa vzťahuje tento oddiel. Všetky dokumenty v tomto oddiele sa týkajú buď optických sietí, v ktorých sú káble z optických vlákien kľúčovou zložkou, alebo ich hlavných vstupných materiálov, čo ukazuje, ako je odvetvie káblov z optických vlákien ako celok podporované, a to počnúc výrobou v predchádzajúcom článku výrobného reťazca až po nadväzujúcu výrobu dotknutého výrobku. Tieto dokumenty sú takisto relevantné na preukázanie špecifickosti rôznych programov subvencovania. Analýza prenesenia je potrebná len pre skutočne udelené subvencie na suroviny dodávané za nižšiu než primeranú odplatu a používané vyvážajúcimi výrobcami na výrobu dotknutého výrobku a len vtedy, ak sú predávajúci a kupujúci týchto vstupných materiálov neprepojení. Ako sa vysvetľuje v oddiele 3.8.2, suroviny nakupované neprepojenými dodávateľmi za nižšiu než primeranú odplatu neboli v tomto prešetrovaní napadnuté. Okrem toho, ako sa uvádza v tomto odôvodnení, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sú prevažne integrovaní.

(131) Vzhľadom na uvedené plány a programy sa teda odvetvie káblov z optických vlákien považuje za kľúčové/strategické odvetvie, ktorého rozvoj čínska vláda aktívne sleduje ako politický cieľ. Káble z optických vlákien vynikajú ako výrobok, ktorý má pre čínsku vládu veľký význam pri budovaní sietí a infraštruktúry, ktoré slúžia celej skupine kľúčových politických oblastí týkajúcich sa pripojenia a digitálnych oblastí, ktoré štát rozvíja a na ktoré dohliada. Komisia na základe politických dokumentov uvedených v tomto oddiele dospela k záveru, že čínska vláda zasahuje do odvetvia káblov z optických vlákien s cieľom vykonávať súvisiace politiky, pričom narúša voľné pôsobenie trhových síl v odvetví káblov z optických vlákien, a to najmä presadzovaním a podporou tohto odvetvia rôznymi prostriedkami.

3.2. Čiastočná nespolupráca a použitie dostupných skutočností

(132) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda vzniesla všeobecné poznámky týkajúce sa rozhodnutia Komisie uplatniť ustanovenia článku 28 ods. 1 základného nariadenia, pokiaľ ide o preferenčné úvery, poistenie vývozných úverov a vstupné materiály.

(133) Čínska vláda tvrdila, že všetky žiadosti Komisie o poskytnutie informácií, na ktoré čínska vláda nemohla reagovať, boli neprimerané, keďže tieto žiadosti predpokladali existenciu právomocí, ktorými čínska vláda nedisponuje.

(134) Čínska vláda okrem toho tvrdila, že Komisia náležite nevyhodnotila predložené skutočnosti a neposkytla riadne vysvetlenie, prečo dostupné skutočnosti primerane nahradili všetky potrebné chýbajúce informácie.

(135) Ako sa uvádza v odôvodneniach 146, 160 a 168, Komisia zastávala názor, že čínska vláda mala skutočne zákonnú právomoc získať požadované informácie ako akcionár alebo orgán zodpovedný za subjekty, v prípade ktorých Komisia tieto informácie požadovala. Komisia vo svojej komunikácii čínskej vláde uviedla, ako sa opakovane uvádza ďalej v oddieloch 3.2.1 až 3.2.3, prečo sa musela opierať o dostupné skutočnosti. Komisia považovala verejne dostupné informácie za primeranú náhradu za informácie, ktoré neposkytla čínska vláda. Komisia preto tvrdenia čínskej vlády zamietla.

3.2.1. Uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného nariadenia vo vzťahu k preferenčným úverom

(136) Komisia v záujme administratívneho zjednodušenia požiadala čínsku vládu, aby každej finančnej inštitúcii, ktorá poskytla úvery alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky, predložila osobitné dotazníky.

(137) Najskôr bola doručená len odpoveď banky EXIM. Čínska vláda neodpovedala na žiadosť Komisie o poskytnutie vyplnených dotazníkov od všetkých finančných inštitúcií, ktoré poskytli úvery alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky. V písomnom upozornení na nedostatky Komisia preto zopakovala svoju žiadosť týkajúcu sa finančných inštitúcií s úmyslom maximalizovať možnosti ich zapojenia do prešetrovania tak, že Komisii poskytnú potrebné informácie, aby mohla dospieť k zisteniam týkajúcim sa existencie a rozsahu údajného subvencovania.

(138) Po písomnom upozornení na nedostatky čínska vláda uviedla, že vyplnené dotazníky od finančných inštitúcií, ktoré poskytli úvery, nie sú pre prešetrovanie relevantné, keďže žiadny z úverov alebo vývozných úverov nebol poskytnutý v súlade s vládnymi plánmi a projektmi, ako sa tvrdí v podnete a uvádza v dotazníku.

(139) Komisia s týmto názorom nesúhlasila. Po prvé, Komisia sa domnieva, že informácie vyžiadané od subjektov vo vlastníctve štátu sú k dispozícii čínskej vláde v prípade všetkých subjektov, v ktorých je čínska vláda hlavným alebo väčšinovým akcionárom. Čínska vláda okrem toho má potrebné právomoci, pokiaľ ide o spoluprácu finančných inštitúcií, a to aj v prípade, ak nie sú vo vlastníctve štátu, keďže všetky patria do právomoci čínskeho bankového regulačného orgánu.

(140) Komisia napokon získala požadované informácie o štruktúre, správe a vlastníctve spoločností len od jednej štátom vlastnenej banky, ale nezískala ich od žiadnej z inej finančnej inštitúcie spomedzi tých, ktoré poskytli úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky. Komisia navyše okrem banky EXIM nedostala od žiadnych iných bánk žiadne overiteľné informácie týkajúce sa jednotlivých spoločností.

(141) Okrem toho, hoci banka EXIM poskytla niekoľko všeobecných vysvetlení o fungovaní svojich systémov schvaľovania úverov a riadenia rizika, neposkytla konkrétne informácie týkajúce sa posudzovania úverov poskytnutých spoločnostiam zaradeným do vzorky. Tvrdila, že nebola v pozícii tieto dokumenty zverejňovať, keďže sa považovali za interné a obchodné dôverné informácie.

(142) Komisia preto požiadala skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky, aby poskytli prístup k informáciám týkajúcim sa jednotlivých spoločností, ktoré majú k dispozícii všetky banky, štátom vlastnené aj súkromné, od ktorých dostali úvery. Hoci spoločnosti zaradené do vzorky súhlasili s poskytnutím prístupu k bankovým údajom, ktoré sa ich týkali, čiastočne spolupracujúce banky odmietli požadované podrobné informácie poskytnúť.

(143) Keďže Komisia nedostala žiadne informácie týkajúce sa väčšiny bánk, ktoré poskytli úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky, usúdila, že jej neboli doručené zásadné informácie relevantné pre tento aspekt prešetrovania.

(144) Komisia preto informovala čínsku vládu, že pri skúmaní existencie a rozsahu údajného subvencovania poskytnutého prostredníctvom preferenčných úverov možno bude musieť pristúpiť k využitiu dostupných skutočností podľa článku 28 ods. 1 základného nariadenia.

(145) V odpovedi na list Komisie čínska vláda namietala proti uplatneniu článku 28 ods. 1 základného nariadenia. Tvrdila, že čínska vláda nie je povinná poskytnúť požadované informácie a že požadované informácie nepredstavujú potrebné informácie.

(146) Komisia trvala na svojom stanovisku, že čínska vláda ako regulačný orgán má poskytovať odpovede na špecifické otázky položené finančným inštitúciám, ktoré poskytli financovanie vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Ako sa uvádza v liste Komisie, informácie vyžiadané od štátom vlastnených subjektov sú čínskej vláde k dispozícii v prípade všetkých subjektov, v ktorých je čínska vláda hlavným alebo väčšinovým akcionárom, a čínska vláda má potrebné právomoci, pokiaľ ide o spoluprácu finančných inštitúcií, a to aj v prípade, ak tieto finančné inštitúcie nie sú vo vlastníctve štátu, keďže patria do právomoci čínskeho bankového regulačného orgánu.

(147) Komisia okrem toho usúdila, že požadované informácie sú zásadné na posúdenie kontroly čínskej vlády nad konaním finančných inštitúcií, pokiaľ ide o jej postupy poskytovania úverov a posúdenie rizika v prípadoch, keď poskytovali úvery odvetviu káblov z optických vlákien.

(148) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že informácie, o ktoré Komisia požiadala, pokiaľ ide o informácie od finančných inštitúcií poskytujúcich úvery alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky neboli potrebné, či dokonca relevantné na to, aby Komisia dokončila svoju analýzu, keďže žiadny z predmetných úverov nebol udelený podľa vládnych plánov alebo iných dokumentov čínskej vlády.

(149) Chýbajúce informácie sa týkali dvoch aspektov. Po prvé, informácie o vlastníctve a štruktúre správy a riadenia nespolupracujúcich bánk boli potrebné na to, aby Komisia mohla určiť, či sú tieto banky verejnými orgánmi, alebo nie. Po druhé, informácie o jednotlivých spoločnostiach od čiastočne spolupracujúcej banky, a to banky EXIM, ako sú informácie o schvaľovacom postupe banky a o posudzovaní úverovej bonity bankou v prípade úverov poskytovaných vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, boli potrebné na stanovenie toho, či sa úvery poskytovali týmto výrobcom za preferenčné sadzby. Takéto interné dokumenty mohli poskytnúť iba banky a čínska vláda, keďže vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky k nim nemali prístup.

(150) Čínska vláda takisto tvrdila, že požadované informácie nemala k dispozícii. Čínska vláda tvrdila, že nebolo zákonne možné získať požadované informácie, pretože v čínskom zákone nie je žiadny právny základ na to, aby čínska vláda prinútila finančné inštitúcie, aby prezradili takéto dôverné informácie. Požadovaním týchto informácií Komisia uvalila na čínsku vládu neprimerané bremeno.

(151) Komisia poznamenala, že súhlas sa požadoval osobitne od každej spoločnosti pre úverové transakcie každej konkrétnej banky. Komisia sa domnievala, že takýto osobitný súhlas by ako taký mal byť dostatočný na to, aby umožnil prístup k záznamom o spoločnostiach zaradených do vzorky. Čiastočne spolupracujúca banka navyše poskytla prehľad o svojich nesplatených úveroch poskytnutých spoločnostiam, čo preukazuje, že sa neobmedzovali len na poskytovanie informácií o konkrétnych transakciách. Žiadna z bánk však neposkytla žiadne informácie týkajúce sa ich vlastného interného posúdenia transakcií, ktoré boli zverejnené.

(152) A napokon, Komisia sa nedomnieva, že na čínsku vládu uvalila neprimerané bremeno tým, že od nej žiadala informácie o preferenčných úveroch. Od začiatku Komisia obmedzila svoje prešetrovanie iba na tie finančné inštitúcie, ktoré poskytli úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky. Komisia identifikovala tieto finančné inštitúcie a žiadosť o postúpenie dotazníkov doručila čínskej vláde spolu s dotazníkom, ktorý mala čínska vláda vyplniť v počiatočnej fáze prešetrovania. Čínska vláda tak mala dostatok času na vyhovenie žiadosti Komisie. Komisia preto usúdila, že urobila všetko, čo bolo v jej silách, aby túto žiadosť čínskej vláde čo najviac uľahčila.

(153) Komisia preto trvala na tom, že pri preskúmaní existencie a rozsahu údajného subvencovania poskytovaného prostredníctvom preferenčných úverov musela čiastočne vychádzať z dostupných skutočností.

(154) Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že čínska vláda nedoručila Komisii zásadné informácie v súvislosti s preferenčnými úvermi, čo viedlo k subvenčným rozpätiam, ktoré pravdepodobne podhodnocujú skutočnú výhodu preferenčných úverov poskytnutých vyvážajúcim výrobcom.

(155) Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky spolupracovali na prešetrovaní a poskytli podrobné informácie o úveroch, ktoré dostali od bánk. Keďže táto výhoda sa vypočítala na základe rozdielu medzi týmito informáciami a referenčnou úrokovou sadzbou, subvenčné rozpätie sa považovalo za skutočnú výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Toto tvrdenie preto bolo treba zamietnuť.

3.2.2. Uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného nariadenia v súvislosti s poistením vývozných úverov

(156) Komisia v záujme administratívneho zjednodušenia požiadala čínsku vládu, aby zaslala osobitný dotazník spoločnosti Sinosure.

(157) Čínska vláda vo svojom pôvodne vyplnenom dotazníku tvrdila, že spoločnosť Sinosure neposkytla subvencie odvetviu káblov z optických vlákien, a usúdila, že špecifický dotazník určený pre spoločnosť Sinosure nie je relevantný. Čínska vláda poskytla len výročnú správu spoločnosti Sinosure.

(158) Po písomnom upozornení na nedostatky čínska vláda zopakovala svoje stanovisko, že spoločnosť Sinosure neposkytla subvencie špecifické pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky alebo odvetviu káblov z optických vlákien, hoci poskytla čiastočne vyplnený špecifický dotazník. Čínska vláda ani spoločnosť Sinosure však neposkytli žiadnu požadovanú doplňujúcu dokumentáciu týkajúcu sa riadenia spoločnosti Sinosure, ako sú napríklad jej stanovy, ani úplný a presný zoznam vývozných úverov poskytnutých vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Čínska vláda ani spoločnosť Sinosure okrem toho neposkytli žiadne konkrétne informácie o poistení vývozných úverov, ktoré poskytovala odvetviu káblov z optických vlákien, o úrovni poistného, ako ani podrobné číselné údaje týkajúce sa ziskovosti podnikateľskej činnosti poskytovania poistenia vývozných úverov.

(159) Keďže Komisia takéto informácie nemala k dispozícii, dospela k názoru, že nedostala zásadné informácie relevantné pre tento aspekt prešetrovania.

(160) Komisia sa domnieva, že čínska vláda má k dispozícii informácie požadované od štátom vlastnených podnikov (či už od spoločností, alebo verejných/finančných inštitúcií) v prípade všetkých subjektov, v ktorých je hlavným alebo väčšinovým akcionárom. Uvedené platí aj v prípade spoločnosti Sinosure, ktorá je subjektom v úplnom vlastníctve štátu. Komisia preto informovala čínsku vládu, že pri skúmaní existencie a rozsahu údajného subvencovania poskytnutého prostredníctvom poistenia vývozných úverov možno bude musieť pristúpiť k využitiu dostupných skutočností podľa článku 28 ods. 1 základného nariadenia.

(161) Čínska vláda vo svojej odpovedi na list Komisie trvala na svojom stanovisku, že spoločnosť Sinosure neposkytla subvencie špecifické pre odvetvie káblov z optických vlákien a že v rámci príslušnej podnikateľskej činnosti poskytovania poistenia dodržiava trhovo orientovanú zásadu a neuplatňuje špecifické preferenčné zaobchádzanie, pokiaľ ide o odvetvie káblov z optických vlákien, ako sa požaduje v ktoromkoľvek politickom dokumente.

(162) Informácie, ktoré poskytla čínska vláda v súvislosti so spoločnosťou Sinosure, neboli úplné a neumožnili Komisii vyvodiť závery o zásadných častiach prešetrovania týkajúcich sa poistenia vývozných úverov, konkrétne to, či je spoločnosť Sinosure verejný orgán a či bolo poistné účtované spoločnostiam zaradeným do vzorky zlučiteľné so situáciou na trhu.

(163) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že všetky potrebné informácie boli predložené Komisii a keďže spoločnosť Sinosure neposkytla subvencie, ktoré sú špecifické pre odvetvie káblov z optických vlákien, požadované informácie neboli v tomto prešetrovaní relevantné.

(164) Ako sa uvádza v odôvodnení 162, Komisia nedostala informácie od spoločnosti Sinosure na posúdenie správnosti tvrdenia čínskej vlády, že spoločnosť Sinosure nie je verejným orgánom, a na posúdenie toho, či bolo poistné účtované spoločnostiam zaradeným do vzorky zlučiteľné so situáciou na trhu. Tieto informácie sa považovali za nevyhnutné na to, aby Komisia mohla vyvodiť záver o tom, či poistenie vývozných úverov poskytované spoločnosťou Sinosure predstavuje napadnuteľnú subvenciu, ktorou sa poskytla výhoda vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.

(165) Komisia teda dospela k záveru, že v prípade zistení týkajúcich sa poistenia vývozných úverov sa musí čiastočne opierať o dostupné skutočnosti.

(166) Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že Komisii boli doručené neúplné informácie od čínskej vlády v súvislosti so spoločnosťou Sinosure, ktoré neumožnili vyvodiť závery týkajúce sa najdôležitejších častí prešetrovania v súvislosti s poistením vývozných úverov. V dôsledku toho je veľmi pravdepodobné, že miera subvencie vypočítaná pre každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky mohla podhodnocovať skutočnú výhodu vyplývajúcu z poistenia vývozných úverov poskytovaného vyvážajúcim výrobcom. Navrhovateľ sa domnieval, že Komisia by mala automaticky uplatniť najvyššiu mieru zistenú pre jedného vyvážajúceho výrobcu aj na druhého vyvážajúceho výrobcu.

(167) Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky spolupracovali na prešetrovaní a poskytli podrobné informácie o poistení vývozných úverov, ktoré dostali od spoločnosti Sinosure. Keďže táto výhoda sa vypočítala na základe rozdielu medzi týmito informáciami a príslušnou externou referenčnou hodnotou, výška subvencie sa považovala za skutočnú výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Toto tvrdenie preto bolo treba zamietnuť.

3.2.3. Využitie dostupných skutočností vo vzťahu k vstupným materiálom

(168) Komisia požiadala čínsku vládu, aby zaslala osobitný dotazník desiatim popredným výrobcom a distribútorom vstupných materiálov používaných pri výrobe káblov z optických vlákien, ako aj všetkým ďalším dodávateľom dotknutých materiálov, ktorí poskytujú vstupy spoločnostiam zaradeným do vzorky. Čínska vláda vo vyplnenom dotazníku tvrdila, že nemá kontrolu nad dodávateľmi vstupných materiálov na to, aby ich požiadala o poskytnutie dôverných informácií požadovaných v dotazníku, a že by to pre čínsku vládu predstavovalo neprimerané zaťaženie, ak by mala koordinovať taký vysoký počet dodávateľov vstupných materiálov spoločností zaradených do vzorky. Komisia však na základe verejne dostupných údajov zistila, že hlavní výrobcovia germánia sú v (čiastočnom) vlastníctve štátu, ako sa uvádza v oddiele 3.8.2. Čínska vláda teda mohla požadované informácie poskytnúť.

(169) Čínska vláda na žiadosť Komisie poskytla vládne plány a oznámenia vydané vládou provincie Jün-nan, ktoré majú vplyv na odvetvie germánia. Čínska vláda však odmietla vyhovieť žiadosti Komisie o postúpenie dotazníka dodávateľom vstupných materiálov s cieľ