ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „skupina Contam“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Authority – ďalej len „EFSA“) prijala 30. januára 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (2). Úrad EFSA v danom stanovisku stanovil nový prípustný týždenný príjem (tolerable weekly intake – TWI) – 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti. Vo svojom vyhlásení k opätovnému posúdeniu prípustného týždenného príjmu kadmia, ktorý stanovila skupina Contam v roku 2009 (Re-assessment of the tolerable weekly intake for cadmium established by the Contam Panel in 2009 (3)) zohľadnil nedávne posúdenie rizika, ktoré vykonal Spoločný výbor expertov FAO/WHO pre prídavné látky v potravinách (JECFA) (4), a potvrdil TWI vo výške 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti.
(3)

Podľa smernice 2000/13/ES by použité označenie a metódy nemali uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o vlastnosti potravín vrátane ich skutočnej povahy a identity. Okrem toho v prípade, že neexistujú osobitné predpisy Únie ani osobitné vnútroštátne predpisy, platí, že názvom, pod ktorým sa potravina predáva, by mal byť názov vžitý v členskom štáte, v ktorom sa potravina predáva, alebo opis potraviny, ktorý musí byť dostatočne presný, aby kupujúcemu umožnil poznať skutočnú povahu potraviny.
22.

Podmienky, za ktorých súd môže potvrdiť reštrukturalizačný plán, by mali byť jasne stanovené v právnych predpisoch členských štátov a mali by zahŕňať minimálne tieto aspekty: a) reštrukturalizačný plán bol prijatý za podmienok, ktorými sa zabezpečuje ochrana oprávnených záujmov veriteľov; b) reštrukturalizačný plán bol oznámený všetkým veriteľom, na ktorých bude mať pravdepodobne vplyv; c) reštrukturalizačným plánom sa neobmedzujú práva veriteľov, ktorí s ním nesúhlasia, pod hranicu toho, čo by podľa rozumného očakávania dostali bez reštrukturalizácie, prípadne ak by bol dlžníkov podnik zlikvidovaný alebo predaný ako fungujúca spoločnosť; d) každý druh nového financovania, s ktorým sa v reštrukturalizačnom pláne počíta, je nevyhnutný na realizáciu tohto plánu a nespôsobuje nespravodlivé poškodenie záujmov tých veriteľov, ktorí s plánom nesúhlasia.
(23)

Pri efektívnom uplatňovaní zásady rovnakej odmeny je dôležité zapojenie orgánov v oblasti rovnosti. Do právomocí a mandátov vnútroštátnych orgánov pre rodovú rovnosť by sa preto mala náležite zahrnúť rodová diskriminácia v odmeňovaní vrátane akýchkoľvek povinností týkajúcich sa transparentnosti. Procesné a nákladové prekážky, ktorým obete diskriminácie v odmeňovaní čelia, by sa mali zmierniť tým, že sa orgánom v oblasti rovnosti umožní zastupovanie jednotlivcov. Týmto by u jednotlivých zamestnancov došlo k zníženiu rizika vzniku sporov a mohlo by to predstavovať možné prostriedky nápravy výrazne nízkeho počtu vecí týkajúcich sa rovnakého odmeňovania, ktoré sa predložia pred súd.
9.2.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia: a) pripravili osobitné vodohospodárske plány s cieľom zabezpečiť efektívne používanie vody počas celého projektu. Prevádzkovatelia by mali zabezpečiť vysledovateľnosť tokov vody. Plán hospodárenia s vodou by mal brať do úvahy sezónne kolísanie dostupnosti vodných zdrojov a vyhnúť sa použitiu vodných zdrojov, ktoré sú pod tlakom; b) pripravili plány riadenia dopravy s cieľom znížiť všeobecné emisie do ovzdušia a konkrétne vplyvy na miestne komunity a biodiverzitu; c) zachytávali plyny na neskoršie použitie, minimalizovali spaľovanie prebytočných plynov a vyhýbali sa ich vypúšťaniu. Konkrétne by operátori mali zaviesť opatrenia, ktoré zabezpečia, že emisie do ovzdušia vo fázach prieskumu a produkcie budú zmierňované zachytávaním plynu a jeho následným využívaním. Vypúšťanie metánu a iných látok znečisťujúcich ovzdušie by sa malo z bezpečnostných dôvodov obmedziť na skutočne výnimočné prevádzkové okolnosti; d) vykonávali proces vysokoobjemového štiepenia kontrolovaným spôsobom a s vhodným riadením tlaku s cieľom obmedziť štiepenie na oblasť ložiska a vyhnúť sa indukovanej seizmicite; e) zabezpečili integritu vrtu prostredníctvom projekčného návrhu vrtu, jeho realizácie a skúšok integrity. Výsledky skúšok integrity by mala preskúmať nezávislá a kvalifikovaná tretia strana, aby sa zaistila prevádzková výkonnosť vrtu a jeho environmentálna a zdravotná bezpečnosť vo všetkých etapách prípravy projektu aj po uzatvorení vrtu; f) pripravili plány riadenia rizík a opatrenia potrebné na zamedzenie vplyvov a/alebo ich obmedzenie, ako aj opatrenia potrebné na reakciu; g) prerušili prevádzku a bezodkladne prijali všetky potrebné opatrenia na nápravu, ak došlo k narušeniu integrity vrtu, alebo ak následkom nehody došlo k vypusteniu znečisťujúcich látok do podzemných vôd; h) okamžite informovali príslušný orgán v prípade akejkoľvek mimoriadnej udalosti alebo nehody, ktorá by mohla mať vplyv na verejné zdravie alebo životné prostredie. Správa by mala obsahovať príčiny mimoriadnej udalosti alebo nehody, ich následky a podniknuté nápravné kroky. Základná štúdia, ktorá sa vyžaduje podľa bodov 6.1 a 6.2, by sa mala uviesť ako referencia.
(4)

Členské štáty by preto aj po zrušení uznania škodlivého organizmu Diabrotica za regulovaný škodlivý organizmus s karanténnym statusom mali naplánovať účinnú a udržateľnú kontrolu tohto škodlivého organizmu. V článku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES (5) sa stanovuje, že členské štáty vytvoria vhodné stimuly, aby podnietili profesionálnych používateľov dobrovoľne plniť špecifické usmernenia integrovanej ochrany proti škodcom pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia. Takéto usmernenia môžu vypracovať orgány verejnej moci a/alebo organizácie zastupujúce jednotlivých profesionálnych používateľov. V súlade so všeobecnými zásadami integrovanej ochrany proti škodcom má pri znižovaní potreby používania prípravkov na ochranu rastlín kľúčový význam prevencia výskytu škodlivých organizmov. Namiesto chemických metód by sa okrem toho mali uprednostniť trvalo udržateľné biologické, fyzikálne a iné nechemické metódy, ak poskytujú uspokojivú kontrolu škodcov.
(12)

Podľa pravidiel, ktoré sú v súčasnosti platné v niektorých členských štátoch, môže nastať situácia, keď občania Únie s bydliskom v inom členskom štáte môžu prísť o svoje hlasovacie právo iba z toho dôvodu, že sa určité obdobie zdržiavajú v zahraničí. To vychádza z predpokladu, že pobyt v zahraničí trvajúci určitý čas znamená, že bola pretrhnutá väzba s politickým dianím v krajine pôvodu. Tento predpoklad však nie je v každom jednotlivom prípade správny. Preto by bolo vhodné dať občanom, ktorým hrozí, že by im mohlo byť odobraté volebné právo, možnosť preukázať svoj trvalý záujem o politické dianie v členskom štáte, ktorého sú štátnymi príslušníkmi.
(9)

Kľúčovú výzvu predstavuje trh s bývaním, na ktorom sa počas uplynulých desaťročí nahromadili nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh svojim nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne stimuly, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od roku 2012 sa realizuje rad opatrení v snahe o čiastkové riešenie týchto stimulov. Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úprav fiškálneho režimu financovania bývania. Postupný prechod k obmedzeniu daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov a zvýšeniu stimulov na umorenie je oprávnený. Toto opatrenie by sa však mohlo zavádzať rýchlejšie, aby malo väčší vplyv na umorovanie. Pretrváva značný daňový stimul na investovanie do neproduktívnych aktív. Pomer úveru k hodnote na úrovni 100 %, ktorý sa má dosiahnuť v roku 2018, je stále vysoký. Trh s nájomným bývaním je obmedzený reguláciou a existenciou veľmi veľkého sektora sociálneho bývania, ktorý sa okrem iného musí vysporiadať s dlhými poradovníkmi. Zavedenie väčšej diferenciácie nájomného na základe príjmu v sektore sociálneho bývania predstavuje krok správnym smerom, jeho dosah je však obmedzený. Podľa nového zákona budú musieť bytové podniky oddeliť činnosti všeobecného hospodárskeho záujmu (t. j. sociálne bývanie) od iných činností. Neskôr sa uvidí, či toto povedie k zamýšľanému presmerovaniu sociálneho bývania na ľudí v núdzi a či sa zabezpečí, aby bolo sociálne bývanie k dispozícii znevýhodneným osobám, ktoré nemajú možnosť získať bývanie za trhových podmienok.
(14)

Rumunsko čelí niekoľkým výzvam v oblasti vzdelávania: miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je naďalej vysoko nad priemerom EÚ; obmedzená je dostupnosť služieb raného predškolského vzdelávania a starostlivosti, ako aj prístup k nim, a to najmä v prípade vidieckeho obyvateľstva a rómskej komunity; účasť na celoživotnom vzdelávaní zostáva stále hlboko pod priemerom EÚ; kvalita vysokoškolského vzdelávania a jeho význam z hľadiska trhu práce nemá primeranú úroveň a miera dosahovania terciárneho vzdelávania má naďalej druhú najnižšiu úroveň v Únii. Rumunsko tieto problémy začalo riešiť, no jeho napredovanie sa v jednotlivých oblastiach líši. Dosiaľ sa mu podarilo dosiahnuť len menej viditeľné pokroky. Rumunsko prijalo v júni 2015 dve národné stratégie, a to národnú stratégiu pre celoživotné vzdelávanie a národnú stratégiu pre znižovanie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky. Teraz je dôležité, aby prijalo opatrenia na ich urýchlené vykonávanie. Národný program pre rané predškolské vzdelávanie a starostlivosť, ktorý bol určený na obdobie 2014 – 2019, nadobudne platnosť v novom školskom roku 2015 – 2016. Pripravil sa návrh stratégie terciárneho vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť význam vysokoškolského vzdelávania tak, aby viac zodpovedalo potrebám trhu práce, a zlepšiť dostupnosť vysokoškolského vzdelávania pre znevýhodnené skupiny. Podnikli sa opatrenia na skvalitnenie odborného vzdelávania a prípravy, ako aj systémov učňovského vzdelávania.
(10)

Dlhodobá fiškálna udržateľnosť rakúskeho dôchodkového systému stále trpí z dôvodu štrukturálnych nedostatkov. Zdá sa, že rakúske reformy doteraz nestačili na zabezpečenie systému dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Po prvé, reálny vek odchodu do dôchodku značne zaostáva za zákonným vekom odchodu do dôchodku. Po druhé, zákonný vek odchodu do dôchodku v prípade žien je výrazne nižší než v prípade mužov a do roku 2024 sa nezvýši. Po tretie, zákonný vek odchodu do dôchodku stále nie je prepojený s priebežne rastúcou strednou dĺžkou života. Rakúsko prijalo určité opatrenia na zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, ktorý teraz dosiahol 59,7 roka (2014), ktorý však zostáva pod priemerom EÚ na úrovni 63,1 roka (2013). Boli zavedené opatrenia na uzavretie cesty k včasnému dôchodku a invalidným systémom, ktorými sa predĺži pracovný život. Zvýšili sa aj ročné sankcie pri predčasnom odchode do dôchodku a obdobie služby potrebné na účely nároku na dôchodok. Naďalej nie je jasné, či sa realizujú očakávané pozitívne rozpočtové účinky týchto opatrení.
(8)

Maďarsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a podlieha prechodnému dlhovému pravidlu na obdobie 2013 – 2015. Maďarská vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne zlepšovať celkový deficit na 2,4 % HDP v roku 2015 a ďalej na 1,6 % v roku 2018, pričom v súlade s prepočítaným štrukturálnym saldom (5) by sa mal strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1,7 % HDP – dosiahnuť do roku 2017. Vláda podľa konvergenčného programu plánuje postupne znižovať pomer dlhu k HDP na 74,9 % v roku 2015 a na 68,9 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je vo všeobecnosti vierohodný do roku 2016, a potom sa stane priaznivým. Opatrenia na podporu plánovaných cieľov deficitu od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované, a to najmä po roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa v prípade štrukturálneho salda, ako aj v prípade rastu čistých výdavkov, ukazuje riziko značnej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v rokoch 2015 a 2016. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko v roku 2015 dodrží prechodné dlhové pravidlo a po ukončení prechodného obdobia v roku 2016 aj referenčnú hodnotu pre zníženie dlhu. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Systému fiškálneho riadenia Maďarska by prospelo prísne uplatňovanie už prijatého legislatívneho strednodobého rozpočtového rámca a pridelenie prominentnejšej analytickej úlohy fiškálnej rade.
(13)

Taliansko by malo v roku 2015 zlepšiť svoje štrukturálne saldo o 0,25 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 je predpokladaná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu vo výške približne 0,3 % HDP v roku 2015 v súlade so záväzkami Talianska v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2016 by Taliansko malo zlepšiť svoje štrukturálne saldo najmenej o 0,1 % HDP, berúc do úvahy prípustnú odchýlku na základe doložky o štrukturálnych reformách. Za predpokladu nezmenenej politiky sa však v prognóze Komisie ukazuje zhoršenie z 0,2 % HDP, v dôsledku ktorého existuje riziko určitej odchýlky. Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Taliansko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.
(10)

Zlepšenie konkurencieschopnosti má zásadný pre posilnenie obnovy hospodárstva v Dánsku. Rast produktivity, ktorý je tomto ohľade kľúčový, bol v priebehu posledných dvoch desaťročí vo všeobecnosti slabý a poznačili ho prekážky vstupu na trh a regulačné zaťaženie v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh. Komisia pre produktivitu identifikovala odvetvia stavebníctva a maloobchodu ako oblasti, v ktorých by sa mohla produktivita zlepšiť. Predpisy týkajúce sa maloobchodných prevádzok sú veľmi prísne a neboli prijaté žiadne opatrenia na ich uvoľnenie. Odvetvie stavebníctva sa vyznačuje náročnými stavebnými predpismi a veľkým počtom certifikačných schém. Vláda predložila stratégiu pre stavebníctvo v novembri 2014. Obsahuje dobré zámery, ako napríklad zjednodušenie pravidiel, zefektívnenie technických prvkov žiadostí o stavebné povolenie, zavedenie medzinárodných noriem, harmonizáciu vnútroštátnych noriem a skrátenie lehôt na vydávanie stavebných povolení. Táto stratégia sa však ešte úplne nepremietla do konkrétnych opatrení. Stále existujú autorizačné a certifikačné systémy, ktoré sa prekrývajú, čo sa v niektorých prípadoch vzťahuje aj na dočasné poskytovanie cezhraničných služieb. Okrem toho sa povolenia a certifikácie vydané v iných členských štátoch nie vždy berú do úvahy, keď chcú poskytovatelia služieb začať podnikať v Dánsku.
(9)

Udržateľnosť verejných financií Malty je dlhodobo ohrozená, a to najmä v súvislosti s predpokladaným zvýšením výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. V kontexte dôchodkového systému sa do právnych predpisov len veľmi pomaly zavádzajú ustanovenia týkajúce sa zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku, pričom neexistuje žiadna špecifická prepojenosť medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Malta pri riešení výziev súvisiacich so svojím dôchodkovým systémom uplatňuje opatrenia trhu práce a tretí dôchodkový pilier. Vo svojom národnom programe reforiem uvádza ďalšie politické vyhlásenia, no doteraz nevytýčila ani nepodnikla opatrenia zamerané na podstatné zlepšenie udržateľnosti a primeranosti predmetného systému. Začala sa realizovať národná stratégia v oblasti systémov zdravotníctva na rok 2014 s cieľom maximalizovať efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečovať jeho finančnú udržateľnosť. Jej realizáciu je potrebné monitorovať.
(8)

Chorvátsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V konvergenčnom programe Chorvátska na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2017, čo nie je v súlade s lehotou do roku 2016, ktorú odporúčala Rada. Vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit na úroveň 5,0 % HDP v roku 2015, 3,9 % v roku 2016 a ďalej na 2,7 % HDP v roku 2017. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 92,5 % v roku 2017 a že sa celkovo stabilizuje na úrovni 92,4 % HDP v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa zdá do istej miery priaznivý, keďže podkladové konsolidačné úsilie v konvergenčnom programe – pri porovnateľnej prognóze rastu – je vyššie než v prognóze Komisie. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2015 sú konkretizované len čiastočne. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa neočakáva včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2016. Na základe výšky prijatých diskrečných opatrení bolo fiškálne úsilie v roku 2014 v súlade s odporúčaním Rady. Je tomu tak aj v kumulatívnom vyjadrení v rokoch 2014 a 2015, a to aj napriek predpokladanému výpadku v roku 2015. (Upravená) zmena štrukturálneho salda počas obdobia 2014 – 2015 je však pod hodnotou uvedenou v odporúčaní. V roku 2016 je fiškálne úsilie pod úrovňou odporúčanou Radou. Preto budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.
(8)

Estónsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Nastupujúca vláda nepredložila program stability do stanoveného termínu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa celkový prebytok zaznamenaný v roku 2014 podľa plánu zmení na deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2015 a 0,1 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu bude postupne klesať z úrovne 10,6 % HDP v roku 2014 na úroveň pod 10 % HDP v roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od strednodobého cieľa v roku 2015, keďže štrukturálne saldo by sa malo od strednodobého cieľa odchýliť o 0,4 % HDP. Odchýlka začne byť výrazná v roku 2016, v ktorom sa požaduje zlepšenie o 0,4 % HDP, ale štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,3 % HDP. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Estónsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.
(13)

Nedostatočné výsledky z posledných rokov vo sfére investícií môžu naštrbiť dlhodobé vyhliadky Slovenska v oblasti rastu. Pokles súkromných investícií v období rokov 2008 až 2013 bol obzvlášť výrazný, pričom na nefinančné korporácie pripadalo v dôsledku poklesu miery priamych zahraničných investícií asi 90 % poklesu celkových investícií. Investície do investičného majetku v roku 2013 boli v reálnom vyjadrení stále približne o 13 % nižšie než v roku 2008. Hoci bol pokles verejných investícií oveľa nižší, napriek tomu má významné dôsledky vzhľadom na rozsiahle projekty dopravnej infraštruktúry, ktoré sú nevyhnutné na to, aby aj stredoslovenské a východoslovenské regióny mohli realizovať svoj rastový potenciál. Pre verejné investície sú brzdou administratívne a regulačné prekážky súvisiace s plánovaním investícií, ako aj nedostatočná transparentnosť a dlhé trvanie postupov pri získavaní stavebných a územných povolení. Finančné prostriedky EÚ predstavujú v porovnaní s úrovňami pozorovanými v ostatných členských štátoch v danom regióne veľmi vysoký podiel na celkových verejných investíciách na Slovensku. Využívaniu eurofondov navyše bráni chabé riadenie postupov plánovania, nevyhovujúce vypracúvanie a výber projektov a nedodržiavanie požiadaviek v oblasti posúdení environmentálneho vplyvu. Prispôsobovanie verejných obstarávaní určitým uchádzačom obmedzuje hospodársku súťaž a má za následok vysoké konečné ceny. Tieto problémy by mohol pomôcť prekonať zlepšený dohľad a väčšia miera expertízy vo verejných subjektoch zapojených do obstarávania. Nedostatočná efektivita a kvalita verejnej správy a systému súdnictva sú pre podnikateľské prostredie obzvlášť škodlivé, pričom riešené ešte neboli záležitosti ako reforma občianskeho súdneho konania a nerovnomerné rozdelenie pracovnej záťaže na súdoch.
(8)

Portugalsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability Portugalska na rok 2015 vláda plánuje do roku 2015 napraviť nadmerný deficit, čo je v súlade s lehotou stanovenou Radou. Vláda v programe uvádza záväzok znížiť celkový deficit na úroveň 2,7 % HDP v roku 2015 a postupne ho znižovať na úroveň 0,6 % HDP v roku 2018. Podľa programu stability vláda plánuje splniť strednodobý cieľ, ktorým je dosiahnutie štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2015 na úroveň 124,2 % a bude ďalej klesať na zhruba 112,1 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je v prípade rokov 2015 a 2016 vierohodný, no relatívne optimistický v prípade rokov 2017 a 2018, v súvislosti s čím portugalská rada pre verejné financie identifikovala určité riziká. Včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2015 vyplývajúca z prognózy Komisie z jari 2015 síce nie je istá, ale dosiahnuteľná. Zároveň je fiškálne úsilie pod úrovňou, ktorú odporúčala Rada. Za predpokladu, že dôjde k náprave nadmerného deficitu, by od roku 2016 Portugalsko podliehalo preventívnej časti paktu. Opatrenia na zlepšenie rovnováhy slúžiace na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 nie sú dostatočne konkretizované a ich rozsah je zjavne nedostatočný. Preto sa zdá, že v tejto súvislosti existuje riziko výraznej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a že budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Portugalsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.
(10)

Na strane ponuky vedú štrukturálne nedostatky k nedostatočnej ponuke nehnuteľností a podnecujú rast cien nehnuteľností. Tieto zábrany obmedzujú mobilitu pracovnej sily a vytvárajú sociálne výzvy pre zraniteľné skupiny. Ponuku brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, ako aj nedostatočné štrukturálne investície do novej výstavby. Mali by sa posilniť najmä stimuly pre obce, aby aktívne podporovali investície do výstavby a zaoberali sa potrebami bývania zraniteľných skupín. Je potrebné posilniť hospodársku súťaž v sektore stavebníctva, na dosiahnutie čoho by sa mali zabezpečiť plne transparentné postupy verejného obstarávania. Plánovacie a odvolacie postupy sú zdĺhavé a zložité a mali by sa zjednodušiť. Nepružnosť na trhu s nájomným bývaním, ktorý zrejme neplní svoju úlohu pri zmierňovaní tlaku na ceny nehnuteľností alebo pri podpore potrieb mobility, je udávaná prevažne ako dôvod vysokej úrovne regulácie nájmu. Táto nepružnosť by sa mala riešiť prostredníctvom postupnej reformy systému stanovovania nájomného. To by malo umožniť väčšie rozdiely v úrovniach nájomného, ktoré by mohli viesť k účinnejšiemu využívaniu existujúceho bytového fondu, a väčšiu slobodu v zmluvách medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi nehnuteľností.