ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Rýchla a rázna reakcia Únie – aj pomocou nástroja Next Generation EU, ktorý zahŕňa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (3), posilnila dôveru trhu a ukázala solidaritu i jednotu členských štátov v cieľoch, ktoré sa pretavilo do koordinovaného úsilia o obnovenie hospodárskeho rastu a posilnenie hospodárskej a sociálnej odolnosti. Vo veľmi krátkom časovom horizonte sa schválilo niekoľko nových nástrojov pre Úniu a eurozónu. Tieto nástroje už vytvárajú záchrannú sieť pre pracovníkov prostredníctvom európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii – SURE zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/672 (4), pre podniky prostredníctvom paneurópskej schémy záruk Európskej investičnej banky a pre členské štáty s cieľom podporiť financovanie priamych a nepriamych nákladov spätých so zdravotnou starostlivosťou, liečením a prevenciou v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, a to prostredníctvom nástroja podpory vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu prijatého radou guvernérov Európskeho mechanizmu pre stabilitu 15. mája 2020. Politická reakcia Únie zahŕňala aj aktiváciu všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu a dočasný rámec na využívanie flexibility pravidiel Únie o štátnej pomoci. Fondy politiky súdržnosti boli prostredníctvom Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 (6) presmerované tam, kde boli najviac potrebné.
6.

Členským štátom sa odporúča, aby berúc do úvahy v prvom rade najlepšie záujmy dieťaťa vytvorili integrovaný a podporný politický rámec na riešenie sociálneho vylúčenia detí, pričom sa zamerajú na prelomenie medzigeneračných cyklov chudoby a znevýhodnenia a na zníženie sociálno-ekonomického vplyvu pandémie ochorenia COVID-19. Na tento účel sa členským štátom odporúča, aby pri vykonávaní tohto odporúčania: a) zabezpečili súlad politík v sociálnej oblasti, v oblasti vzdelávania, zdravia, výživy a bývania na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, a ak je to možné, zvýšili relevantnosť týchto politík, pokiaľ ide o podporu detí, a to integrovaným spôsobom; b) pokračovali v investíciach do vzdelávania, primeraných systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany a ak je to potrebné, posilnili tieto investície s cieľom účinne riešiť potreby detí a ich rodín, najmä tých, ktoré sú vystavené sociálnemu vylúčeniu; c) zabezpečili primerané politiky a zdroje, a to aj prostredníctvom opatrení na začlenenie do trhu práce, podporných opatrení pre rodičov alebo poručníkov, a podpory príjmu rodín a domácností, aby finančné prekážky nebránili deťom v prístupe ku kvalitným službám; d) riešili územný rozmer sociálneho vylúčenia s prihliadnutím na špecifické potreby detí podľa osobitných mestských, vidieckych, odľahlých a znevýhodnených oblastí, a to na základe integrovaného a multidisciplinárneho prístupu; e) posilnili spoluprácu s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, organizáciami zameranými na sociálne hospodárstvo, mimovládnymi organizáciami, ktoré presadzujú práva detí, samotnými deťmi a inými zainteresovanými stranami, ako aj ich zapojenie, pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík a kvalitných služieb pre deti; f) prijali opatrenia na podporu začleňovania, ako aj na predchádzanie diskriminácii a stigmatizácii detí v núdzi a na boj proti nim; g) podporovali strategické investície do kvalitných služieb pre deti, a to aj do podpornej infraštruktúry a kvalifikovanej pracovnej sily; h) vyčlenili primerané zdroje a optimálne využívali vnútroštátne fondy a fondy Únie, najmä Európsky sociálny fond plus, Európsky fond regionálneho rozvoja a prípadne nástroje REACT-EU, InvestEU, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a Nástroj technickej podpory; i) zohľadňovali rodové hľadisko v celom podpornom rámci.
„Členské štáty by popri výnimkách uvedených v bode 19a nemali vyžadovať, aby osoby, ktoré žijú v pohraničných regiónoch a cestujú cez hranice denne alebo často na účely práce, podnikania, vzdelávania, rodiny, zdravotnej starostlivosti alebo poskytovania starostlivosti, absolvovali test alebo karanténu/samoizoláciu, a to najmä osoby, ktoré vykonávajú kritické funkcie alebo sú zásadne dôležité pre kritickú infraštruktúru. Ak sa v týchto regiónoch zavedie požiadavka na testovanie v súvislosti s cezhraničným cestovaním, frekvencia a typ testovania takýchto osôb by mali byť primerané a mali by umožňovať výnimky stanovené v bodoch 17aa a 17ab. Ak je epidemiologická situácia na oboch stranách hranice porovnateľná, nemala by sa stanoviť žiadna požiadavka na testovanie v súvislosti s cestovaním. Od osôb, ktoré tvrdia, že ich situácia patrí do rozsahu pôsobnosti tohto bodu, by sa mohlo vyžadovať poskytnutie listinných dôkazov alebo predloženie vyhlásenia v tomto zmysle.“
(10)

V snahe urýchliť cestu k dosiahnutiu tohto cieľa by členské štáty mali zintenzívniť vzájomnú spoluprácu a identifikovať súbor nástrojov pre európsky rámec digitálnej identity. Súbor by mal viesť k vypracovaniu technickej architektúry a referenčného rámca, súboru spoločných noriem a technických odkazov, ako aj k najlepším postupom a usmerneniam, ktoré budú základom vykonávania európskeho rámca digitálnej identity. S cieľom zabezpečiť harmonizovaný prístup k elektronickej identite v súlade s očakávaniami občanov a podnikov, vrátane osôb so zdravotným postihnutím, by takáto spolupráca mala začať súčasne a plne rešpektovať legislatívny proces a jeho výsledky.
(5)

Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním (EÚ) 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Predovšetkým by sa do zoznamu mal doplniť Uruguaj a vypustiť z neho by sa mali Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Brunejsko-darussalamský štát, Japonsko a Srbsko.
3.

OOP alebo zdravotnícke pomôcky, ktorým orgán dohľadu nad trhom udelil povolenie v súlade s mechanizmami opísanými v bode 7 alebo 8 odporúčania Komisie (EÚ) 2020/403, sa sprístupňujú len do 31. mája 2022. Výnimočne sa všetky takéto OOP alebo zdravotnícke pomôcky, ktoré sú súčasťou existujúcich zásob, ktorými disponujú zdravotnícki pracovníci, špecialisti prvého zásahu a ďalší personál zapojený do úsilia o obmedzenie šírenia vírusu a zabránenie jeho ďalšiemu šíreniu, môžu sprístupniť až do vyčerpania takýchto zásob, v každom prípade však najneskôr do 31. júla 2022.
(3)

V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.
(3)

V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách a opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.
(4)

Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.
(14)

Vzhľadom na tento vývoj by sa odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ malo aktualizovať, aby zahŕňalo technický vývoj pilotnej fázy, najmä tvorbu pravidiel týkajúcich sa kategórií a sektorov, a poskytlo tak pevný základ pre ďalší rozvoj politiky a jej vykonávanie. Spoločnostiam by malo uľahčiť výpočet environmentálneho správania na základe spoľahlivých, overiteľných a porovnateľných informácií a ďalším subjektom (napríklad verejnej správe, mimovládnym organizáciám, obchodným partnerom) by malo umožniť prístup k týmto informáciám. Okrem toho by sa ním mala podporiť tvorba databázy EÚ pre environmentálnu stopu.
a)

poskytovanie ďalších možností vzdelávania a cielenej podpory vzdelávajúcim sa osobám s cieľom napraviť straty vo vzdelávaní spôsobené čiastočným zatvorením škôl a obmedzeniami prezenčnej výučby, a to najmä v prípade tých osôb, ktoré trpia poruchami učenia, majú osobitné vzdelávacie potreby, sú zo znevýhodnených skupín, alebo sú inak postihnuté narušením vzdelávania a odbornej prípravy. Mohlo by to zahŕňať napríklad zvýšenú individualizovanú podporu a osobné tútorstvo, systémy mentorstva (vrátane partnerského mentorstva), inkluzívne učiace sa komunity, pridelenie ďalších pedagogických zdrojov do tried (napr. spoločné vyučovanie dvomi pedagógmi), zvýšenú poradenskú podporu, ďalší čas na učenie sa počas školského roka a/alebo prázdnin, prístup k ďalším vzdelávacím prostrediam, ako sú verejné knižnice a spoločenské priestory, a do mimoškolských zariadení s pedagogickou podporou;
4.

V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.
1.

Členské štáty by mali uplatňovať tento spoločný súbor hodnôt a zásad v oblasti výskumu a inovácie v Únii, vo svojich systémoch výskumu a inovácie, a to v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami. Tieto hodnoty a zásady by členské štáty a Únia takisto mali presadzovať vo svojich vzťahoch s tretími krajinami s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky a spoločné rámcové podmienky.
(7)

Členské štáty majú ku kultúrnemu dedičstvu rôzne prístupy, ktorými sa v rôznej miere riešia osobitné vlastnosti a potreby inštitúcií správy kultúrneho dedičstva. Komplexnou digitálnou stratégiou pre sektor kultúrneho dedičstva, v ktorej by sa stanovila jasná a konkrétna vízia a najvhodnejšie prostriedky na jej vykonávanie, by sa zabezpečila účinnejšia politická reakcia a posilnil by sa tento sektor. Na dosiahnutie účinnej digitálnej transformácie, vybudovanie dôvery a silnej spolupráce, by členské štáty mali do prípravy stratégie zapojiť všetky príslušné zainteresované strany.
(5)

Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Predovšetkým by sa do zoznamu mali doplniť Čile, Kuvajt a Rwanda a zo zoznamu by sa mali vypustiť Bosna a Hercegovina a Moldavská republika.
(6)

Právo na prístup na trh práce je kľúčovým aspektom dočasnej ochrany. Skúsenosti ukazujú, že štátni príslušníci tretích krajín, a najmä utečenci, musia často prijať prácu pod úrovňou svojej kvalifikácie (5). Zabezpečenie jednoduchého a rýchleho mechanizmu uznávania kvalifikácie do značnej miery prispieva k tomu, aby ľudia s dočasnou ochranou mohli pracovať na pracovných miestach, na ktoré sú kvalifikovaní. To uľahčuje ich integráciu a vedie k lepšiemu využívaniu ich zručností, čo je prínosom tak pre nich, ako aj pre hostiteľskú komunitu. Takisto to zabezpečuje, aby ľudia počas obdobia dočasnej ochrany získali relevantné skúsenosti a zručnosti, čo pri návrate do domovskej krajiny predstavuje pridanú hodnotu k ich kvalifikácii.
(10)

Ak je to na základe posúdenia súčasnej krízy potrebné, členské štáty by mohli zvážiť začatie dialógu, v ktorom by od výrobcov polovodičov so sídlom v Únii požadovali, aby uprednostnili zmluvy so spoločnosťami, ktoré dodávajú výrobky do kritických odvetví, s cieľom zabezpečiť, aby tieto odvetvia mohli naďalej fungovať.
informácie o vzdelávacích príležitostiach vedúcich k získaniu mikrocertifikátov by mali byť prístupné a mali by sa dať ľahko vymieňať prostredníctvom príslušných platforiem vrátane platformy Europass.

informácie o poskytovateľoch mikrocertifikátov sa podľa možnosti uverejňujú v existujúcich príslušných registroch. Poskytovatelia vysokoškolského vzdelávania (a iní relevantní poskytovatelia) by sa podľa možnosti mali zaradiť do databázy výsledkov vonkajšieho zabezpečovania kvality (DEQAR) na základe zabezpečovania kvality v súlade so Štandardmi a usmerneniami na zabezpečovanie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania (ESG),

Mikrocertifikáty možno vo vhodnom prípade zahrnúť do národných kvalifikačných rámcov/systémov, a to v súlade s vnútroštátnymi prioritami a rozhodnutiami. Národné kvalifikačné rámce/systémy sú prepojené s európskym kvalifikačným rámcom a v prípade vysokoškolského vzdelania samoosvedčené na základe kvalifikačného rámca pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania, čím sa môže ďalej podporiť dôvera v mikrocertifikáty a ich transparentnosť.

Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by mali, ak je to možné, používať Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS) a dodržiavať zásady uvedené v prílohe V k odporúčaniu týkajúcemu sa EKR s cieľom preukázať predpokladanú záťaž vzdelávajúcej sa osoby potrebnú na dosiahnutie vzdelávacích výstupov súvisiacich s mikrocertifikátom.

Mikrocertifikáty sú vytvorené tak, aby boli modulárne a mohli sa k nim pridať ďalšie mikrocertifikáty na vytvorenie certifikátov vyššej úrovne. O kumulácii alebo kombinácii certifikátov rozhoduje prijímajúca organizácia (napr. inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnávatelia atď.) v súlade so svojimi postupmi, pričom rozhodnutím by sa mali podporovať ciele a potreby vzdelávajúcej sa osoby. Kumuláciou nevzniká automatický nárok na kvalifikáciu alebo titul. Takéto rozhodnutia prijímajú regionálne a vnútroštátne orgány alebo inštitúcie v súlade so svojimi postupmi udeľovania.

Mikrocertifikáty, ak je to možné, uznávajú príslušné orgány na akademické účely, účely odbornej prípravy alebo zamestnania, a to na základe informácií poskytnutých podľa európskych štandardných prvkov (príloha I) a zásad týkajúcich sa vytvárania a vydávania mikrocertifikátov (príloha II).

Mikrocertifikáty vlastní držiteľ certifikátu (vzdelávajúca sa osoba) a môže ich uchovávať a jednoducho sprístupňovať, a to aj prostredníctvom zabezpečených digitálnych peňaženiek (napr. Europass) v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Infraštruktúra uchovávania údajov je založená na otvorených normách a údajových modeloch. Tým sa zabezpečuje interoperabilita a plynulá výmena údajov a umožňuje sa bezproblémová kontrola pravosti údajov.

10

Informácie a usmernenie
Prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu pre všetkých je základom pre zabezpečenie toho, aby mala pracovná sila zručnosti potrebné na zrealizovanie zelenej transformácie. Aspekty spravodlivej transformácie by sa preto mali začleňovať do prípravy a vykonávania národných stratégií v oblasti zručností, pričom by sa mali zohľadniť návrhy, ktoré predložila Komisia v rámci programu v oblasti zručností pre Európu (33) a novej aktualizovanej priemyselnej stratégie (34). Dôležitým nástrojom budú aj partnerstvá v oblasti zručností v rámci Paktu o zručnostiach. Aktuálne informácie a prognózy zamerané na trh práce a zručnosti, a to aj na úrovni regiónov, odvetví a povolaní, umožňujú identifikovať a predvídať príslušné potreby v oblasti zručností pre určité povolania a prierezových zručností a môžu slúžiť aj ako základ pre prispôsobenie učebných osnov, aby poskytovali zručnosti potrebné pre zelenú transformáciu. Odborné vzdelávanie a príprava by mladým ľuďom a dospelým mala poskytovať zručnosti potrebné na zvládnutie zelenej transformácie v súlade s odporúčaním Rady 2020/C 417/01 (35), a to s osobitným zameraním na ženy a nízkokvalifikovaných pracovníkov.

Učňovská príprava a platené stáže vrátane silnej zložky odbornej prípravy, najmä pre mladých ľudí, prispievajú k transformácii pracovného trhu, najmä smerom k aktivitám, ktoré prispievajú ku klimatickým a environmentálnym cieľom, a do odvetví, ktoré čelia mimoriadnemu nedostatku zručností. Mala by sa presadzovať rastúca účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní, aby sa naplnili potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, okrem iného aj podnecovaním jednotlivcov, aby si hľadali odbornú prípravu prispôsobenú ich potrebám, a vo vhodných prípadoch prostredníctvom krátkych kurzov so zaručenou kvalitou zameraných na zručnosti potrebné na zelenú transformáciu, pričom je potrebné zohľadniť odporúčanie Rady zo 16. júna 2022 (36), ktoré má zjednodušiť ohodnotenie a uznávanie výsledkov takýchto kurzov.
2.

V Európskej zelenej dohode (1), stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (2), stratégii Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) Vzdelávanie pre udržateľný rozvoj do roku 2030 a súvisiacej činnosti Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) (3) sa zdôrazňuje kľúčová úloha škôl, vysokoškolského vzdelávania a iných inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy pri spolupráci so vzdelávajúcimi sa osobami, rodičmi, pedagógmi (4) a širšou komunitou v súvislosti so zmenami potrebnými na úspešnú, spravodlivú a inkluzívnu zelenú transformáciu. Rada vo svojich záveroch s názvom „Biodiverzita – je nutné bezodkladne konať“ (5) zdôraznila, že investície do vzdelávania sú okrem iných oblastí kľúčom k zhromažďovaniu najlepších údajov a nachádzaniu najlepších riešení v tejto súvislosti. V stratégii EÚ pre mládež sa udržateľná zelená Európa stanovuje ako cieľ a vyzýva sa na to, aby všetci mladí ľudia boli environmentálne aktívni a vzdelaní.
(20)

Týmto odporúčaním sa podporuje uplatňovanie plateného voľna na odbornú prípravu. Riadne poskytovanie plateného voľna na odbornú prípravu by pracovníkom počas obdobia odbornej prípravy umožnilo dostávať plat alebo náhradu príjmu. Členské štáty sa vyzývajú, aby začali dialóg so sociálnymi partnermi o pravidlách, ktoré zamestnancom umožnia zúčastňovať sa na odbornej príprave v pracovnom čase s využitím svojich individuálnych vzdelávacích účtov, a to so zreteľom na vnútroštátne možnosti a systémy odbornej prípravy. V tejto súvislosti by sa mala zohľadniť aj situácia MSP a mikropodnikov.
(8)

Komunikácia a prístup k dostupným informáciám sú pre úspešnú cezhraničnú operačnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva rozhodujúce. Malo by sa odporučiť, aby členské štáty umožnili príslušníkom orgánov presadzovania práva pôsobiacim v inom členskom štáte mať prístup v reálnom čase k informáciám uchovávaným v informačných systémoch Únie prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP) a k svojim príslušným vnútroštátnym databázam prostredníctvom mobilných riešení, ako sú prenosné zariadenia alebo počítače orgánov presadzovania práva nainštalované vo vozidle, v súlade s uplatniteľnými prístupovými právami a uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Malo by sa odporučiť, aby sa informácie poskytnuté orgánmi presadzovania práva iného členského štátu obmedzovali na to, čo požadujú príslušníci orgánov presadzovania práva pre plnenie ich úloh počas cezhraničnej spolupráce v oblasti presadzovania práva. Malo by sa tiež odporučiť, aby členské štáty vybavili príslušníkov orgánov presadzovania práva, ktorí pôsobia v inom členskom štáte, spoľahlivými a zabezpečenými prepojiteľnými mobilnými prostriedkami na komunikáciu v reálnom čase, ako sú nástroje na zasielanie okamžitých správ, ktoré fungujú cezhranične, aby mohli priamo komunikovať so svojimi orgánmi a orgánmi hostiteľského členského štátu. Je potrebné zaistiť prepojiteľnosť zabezpečených prostriedkov na cezhraničnú komunikáciu, ktorá umožňuje aspoň zabezpečené používanie mobilnými prostriedkov na komunikáciu v reálnom čase a geolokalizáciu vozidiel presadzovania práva používaných príslušníkmi orgánov presadzovania práva, napríklad prostredníctvom sledovania pomocou GPS alebo dronov, počas operácie cezhraničnej spolupráce v oblasti presadzovania práva. Preto by sa malo odporučiť aby členské štáty v závislosti od vlastných potrieb využívali technické riešenia, ktoré by poskytli napríklad Europol na základe odporúčania svojho inovačného laboratória, ako aj výsledkov relevantnej práce a projektov európskeho inovačného centra pre vnútornú bezpečnosť, alebo špecializované skupiny expertov, ako napríklad základná skupina pre bezpečnú komunikáciu a Európska sieť technologických služieb presadzovania práva (ENLETS), ako aj projekty ako napríklad BroadWay. Členské štáty môžu tiež zaistiť túto prepojiteľnosť prepojením existujúcich systémov so susediacimi členskými štátmi.
(6)

Členské štáty by sa v rámci príprav na nadchádzajúcu novú ročnú povinnosť udržiavania zásob platnú od júla 2022 mali vyhnúť ďalšiemu nákupu ropy a ropných výrobkov, pretože by to nevyhnutne zvýšilo súčasný dopyt po týchto komoditách. Komisia v súlade s článkom 20 ods. 6 smernice 2009/119/ES preskúma lehotu, v rámci ktorej musia členské štáty obnoviť svoje zásoby na minimálnu požadovanú úroveň, a to v závislosti od vývoja súčasnej krízy.