ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2022/444

z 28. júna 2021

o schéme štátnej pomoci SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), ktorú Francúzsko poskytlo prevádzkovateľom infraštruktúr zásobníkov zemného plynu

[oznámené pod číslom C(2022) 4494]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Francúzske orgány listom z 23. októbra 2017 informovali Komisiu o návrhu reformy legislatívneho a regulačného rámca, ktorý sa vzťahuje na skladovanie zemného plynu (ďalej len „reforma“). Francúzske orgány tento projekt predbežne oznámili 23. novembra 2017 a po prijatí reformy francúzskym parlamentom oznámili francúzske orgány Komisii dodatočné informácie.

(2) Listom z 28. februára 2020 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „formálne vyšetrovacie konanie“) v súvislosti s týmto opatrením.

(3) Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnému opatreniu.

(4) V rámci formálneho vyšetrovacieho konania Komisia prijala pripomienky od zainteresovaných strán. Zaslala ich francúzskym orgánom a poskytla im možnosť sa k nim vyjadriť. Francúzske orgány poslali svoje pripomienky listom z 3. augusta 2020.

(5) Francúzske orgány predložili dodatočné informácie 21. septembra 2020, 26. januára 2021, 15. marca 2021 a 10. mája 2021.

2. SÚVISLOSTI OPATRENIA

2.1. Skladovanie zemného plynu vo Francúzsku

(6) Infraštruktúry podzemných zásobníkov zemného plynu umožňujú vytvárať zásoby zemného plynu napojené na prepravnú sieť. Prispievajú k riadeniu tokov v tejto sieti.

(7) Zásobníky sa na jednej strane používajú ako prostriedok na zabezpečenie rovnováhy medzi množstvom zemného plynu v sieti a množstvom spotrebovaného zemného plynu, napríklad v prípade prerušenia dodávok alebo pri zvýšenom dopyte počas vlny chladného počasia v zime. Na druhej strane zásobníky umožňujú spolu s plynovodmi a kompresormi zaistiť službu prepravy v rámci prepravnej siete, najmä v prípade preťaženia.

(8) Prevádzkovatelia zásobníkov ponúkajú uskladňovacie kapacity dodávateľom zemného plynu na maloobchodných a veľkoobchodných trhoch, ako aj prevádzkovateľom prepravných sietí. Tendencia dodávateľov zemného plynu platiť za uskladňovacie kapacity sa veľmi približuje cenovému rozdielu za predaj zemného plynu medzi letom a zimou (ďalej len „rozpätie“). Úroveň ťažby zemného plynu je počas celého roka relatívne stabilná, pričom spotreba zemného plynu sa značne mení podľa teploty.

(9) Vo Francúzsku je štrnásť infraštruktúr zásobníkov, z ktorých je jedenásť v prevádzke (2), a traja prevádzkovatelia zásobníkov: — spoločnosť Storengy, dcérska spoločnosť vo výlučnom vlastníctve spoločnosti ENGIE, vlastní a prevádzkuje dvanásť lokalít, z ktorých sú tri vyčlenené ako rezerva a deväť je v prevádzke. Tie predstavujú pracovný objem 102,1 TWh (t. j. 74 % celkovej kapacity územia), — spoločnosť Teréga (predtým TIGF) vo vlastníctve spoločností Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) a Prédica (10 %) prevádzkuje lokalitu, ktorá predstavuje pracovný objem 33,1 TWh (t. j. 24 % celkovej kapacity územia), — spoločnosť Géométhane vo vlastníctve spoločností Storengy (50 %), CNP (49 %) a Géostock (1 %) vlastní a prevádzkuje lokalitu s pracovným objemom 3,3 TWh (t. j. 2 % z celkovej kapacity územia).

(10) Od roku 2009 sa znížili sezónne výkyvy cien zemného plynu. Do roku 2011 bolo rozpätie dostatočne vysoké na to, aby dodávateľov povzbudilo k tomu, aby si predplatili celú uskladňovaciu kapacitu zásobníkov zemného plynu. Od roku 2011 začalo byť rozpätie nedostatočné na pokrytie ceny zásobníka, ktorú ponúkali prevádzkovatelia (1,5 až 2 EUR/MWh rozpätia za cenu 6 až 7 EUR/MWh). V dôsledku toho už od obdobia 2010 – 2011 neboli uskladňovacie kapacity plne využívané, v období 2014 – 2015 sa obmedzila prevádzka troch lokalít („uložené ako rezerva“), pričom miera využívania prevádzkovaných infraštruktúr zásobníkov klesla v období 2017 – 2018 na 63 %.

2.2. Legislatívny a regulačný kontext

(11) Francúzsko s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok zaviedlo v roku 2014 najskôr vyhlášku na posilnenie povinností dodávateľov zemného plynu vytvárať zásoby zemného plynu (3). Následne sa Francúzsko domnievalo, že tento systém má niekoľko nedostatkov a niektorí dodávatelia zemného plynu podali žalobu, ktorou napadli zákonnosť vyhlášky z roku 2014. Na základe tohto vývoja sa Francúzsko rozhodlo zaviesť vhodné opatrenie, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia (ďalej len „predmetné opatrenie“).

(12) Okrem iného sa v článku 33 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (4) poskytuje členským štátom možnosť vykonávať reguláciu infraštruktúr zásobníkov. Zásobníky zemného plynu sú takisto súčasťou opatrení, ktoré môžu členské štáty zaviesť na zabezpečenie dodržiavania povinností vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) Európkseho parlamentu a Rady 2017/1938 (5) za podmienok stanovených v tomto nariadení, najmä povinnosti zaistiť bezpečnosť dodávok domácim odberateľom pri zabezpečení správneho a nepretržitého fungovania vnútorného trhu so zemným plynom.

3. PODROBNÝ OPIS PREDMETNÉHO OPATRENIA A DÔVODY ZAČATIA KONANIA

3.1. Cieľ mechanizmu

(13) Cieľom regulačného mechanizmu je zabezpečiť udržiavanie prevádzky infraštruktúry zásobníkov potrebnej na zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynu na francúzske územie zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska.

(14) Cieľom regulačného mechanizmu je najmä zabezpečiť kapacitu siete na uspokojenie dopytu, najmä počas mimoriadne chladných období, a zabezpečiť službu prepravy v rámci prepravnej siete pre zemný plyn, najmä v prípade preťaženia.

3.2. Právny základ

(15) Mechanizmus regulácie základných skladovacích infraštruktúr pre zemný plyn sa do zákona o energetike zaviedol zákonom č. 2017-1839 z 30. decembra 2017 (6) (ďalej len „zákon o uhľovodíkoch“), ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2018.

(16) V článku 12 zákona o uhľovodíkoch sa uvádza, že rozsah regulačného mechanizmu je stanovený vo viacročnom plánovaní v oblasti energetiky uvedenom v článku L.141-1 zákona o energetike. Viacročné plánovanie v oblasti energetiky sa prijíma vyhláškou po získaní stanoviska viacerých poradných orgánov a reviduje sa najmenej každých päť rokov na dve päťročné obdobia. Na obdobie 2019 – 2028 sa viacročné plánovanie v oblasti energetiky stanovuje vyhláškou č. 2020-456 z 21. apríla 2020 (ďalej len „vyhláška č. 2020-456 o viacročnom plánovaní v oblasti energetiky“).

(17) Okrem toho sa v článku 12 zákona o uhľovodíkoch uvádza, že Komisia pre reguláciu energie (ďalej len „komisia CRE“) stanovuje niektoré podmienky regulačného mechanizmu, najmä podmienky obchodovania s uskladňovacími kapacitami formou aukcie, povolené výnosy prevádzkovateľov zásobníkov a podmienky výberu týchto výnosov prostredníctvom obchodovania s kapacitami a sadzby za využívanie prepravnej siete pre zemný plyn a ich uhrádzanie prevádzkovateľom zásobníkov (pozri odôvodnenia 20 až 22).

3.3. Všeobecné fungovanie mechanizmu

(18) Mechanizmus na reguláciu zásobníkov zemného plynu, ktorý sa vo Francúzsku prijal v roku 2017, spočíva na troch zásadách.

(19) Po prvé, rozsah tohto mechanizmu zodpovedá infraštruktúram podzemných zásobníkov potrebných na zaistenie bezpečnosti dodávok na francúzskom území zo strednodobého a dlhodobého hľadiska (7) (ďalej len „základné skladovacie infraštruktúry“). Zoznam týchto základných infraštruktúr je stanovený vyhláškou o viacročnom plánovaní v oblasti energetiky. V prevádzke ich musia udržiavať prevádzkovatelia, ktorí ich využívajú (8).

(20) Po druhé, s kapacitami základných skladovacích infraštruktúr sa obchoduje formou aukcie podľa podmienok stanovených komisiou CRE (9). Aukcia je otvorená pre každého dodávateľa so sídlom v členskom štáte EÚ alebo v inom štáte, ktorý má k dispozícii povolenie na dodávanie zemného plynu, ktoré mu umožňuje zasahovať na francúzskom maloobchodnom alebo veľkoobchodnom trhu dodávok plynu. V januári 2018 bolo držiteľmi takéhoto povolenia 213 francúzskych alebo zahraničných dodávateľov. Výnosy z aukcií sa uhrádzajú priamo prevádzkovateľom zásobníkov.

(21) Po tretie, prevádzkovatelia základných skladovacích infraštruktúr využívajú záruku pokrytia svojich nákladov, pokiaľ zodpovedajú nákladom „efektívneho prevádzkovateľa“ (10). V tejto súvislosti poberajú regulovaný príjem vymedzený v uznesení komisie CRE (ďalej len „povolený príjem“). Ak sú výnosy priamo dosiahnuté od ich odberateľov nižšie ako ich povolený príjem, prevádzkovatelia zásobníkov dostanú kompenzáciu rovnajúcu sa rozdielu medzi ich povoleným príjmom a dosiahnutými výnosmi (pozri odôvodnenie 89). Túto kompenzáciu znášajú dodávatelia zemného plynu na základe svojho portfólia odberateľov, ktorým nie je možné prerušiť dodávku ani im nie je možné znížiť odber bez rizika, pripojených do verejnej distribučnej siete pre zemný plyn (pozri odôvodnenia 104 a 105). Kompenzáciu hradí prevádzkovateľ prepravnej siete prostredníctvom osobitného poplatku v rámci sadzby za používanie prepravnej siete (ďalej len sadzba „ATRT“), ktorá sa následne vypláca prevádzkovateľom zásobníkov.

(22) Na druhej strane, ak sú výnosy prevádzkovateľov zásobníkov vyššie ako ich povolený príjem, musia prevádzkovatelia zásobníkov uhradiť prebytok prostredníctvom sadzby za využívanie prepravnej siete (pozri odôvodnenie 90).

3.4. Rozsah regulačného mechanizmu

(23) Podľa vysvetlení, ktoré poskytli francúzske orgány, metóda identifikácie základných skladovacích infraštruktúr spočíva na jednej strane v určení infraštruktúr potrebných na zabezpečenie kapacity siete na uspokojenie dopytu a na druhej strane v určení infraštruktúr potrebných na zabezpečenie služby prepravy v rámci prepravnej siete pre zemný plyn.

3.4.1. Infraštruktúry potrebné na zabezpečenie kapacity siete na uspokojenie dopytu počas mimoriadne chladného obdobia

(24) Očakávaná úroveň bezpečnosti dodávok plynárenskej sústavy je stanovená v článku R. 121-4 zákona o energetike. Cieľom je zabezpečiť dodávky pre všetkých spotrebiteľov, ktorí zmluvne nevyjadrili súhlas s prerušiteľnou dodávkou v obzvlášť chladných klimatických podmienkach, ku ktorým dochádza štatisticky raz za päťdesiat rokov.

(25) Identifikácia infraštruktúr potrebných na zabezpečenie kapacity siete na uspokojenie dopytu je založená na práci vykonávanej prevádzkovateľmi prepravnej siete, ktorí porovnávajú dopyt po zemnom plyne počas mimoriadne chladného obdobia v rozsahu od jedného do tridsiatich dní a kapacitu dodávok zemného plynu, najmä prostredníctvom prepojení a terminálov skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“).

3.4.1.1. Odhad dopytu po zemnom plyne

(26) Francúzske orgány si najskôr preštudovali päť scenárov vývoja spotreby zemného plynu, ktoré možno očakávať v priebehu nasledujúcich desiatich rokov, okrem výroby elektrickej energie. Takto predpokladané miery zníženia sa v porovnaní s referenčným rokom 2012 pohybujú od – 2 % do – 18 %. Francúzske orgány napokon zachovali hypotézu poklesu spotreby zemného plynu o 2 %, okrem výroby elektrickej energie.

(27) Následne sa priemerná denná spotreba zemného plynu, okrem výroby elektrickej energie, počas mimoriadne chladného obdobia odhadovala približne na 3 640 GWh/deň v roku 2025, bez spotreby zemného plynu s nízkou výhrevnosťou (ďalej len „plyn B“). Odhad spotreby zemného plynu na výrobu elektrickej energie počas mimoriadne chladného obdobia bol 310 GWh/deň.

(28) Francúzske orgány takisto zohľadnili prerušiteľnú časť dopytu po zemnom plyne, t. j. spotrebiteľov, ktorí uzatvorili zmluvu o prerušiteľnosti s prevádzkovateľom siete, ku ktorej sú pripojení. V tejto súvislosti sa v čase zavádzania regulačného mechanizmu ešte len vymedzovali opatrenia prerušiteľnosti, ktoré sa budú využívať počas mimoriadne chladného obdobia. Francúzske orgány zachovali potenciál prerušiteľnosti na 138 GWh/deň.

(29) Francúzske orgány uviedli, že zníženie odberu je v prípade krízy súvisiacej s obstarávaním dodávok poslednou možnosťou a že nejde o mechanizmus flexibility. To je dôvod, prečo sa pri odhadovaní dopytu po zemnom plyne počas mimoriadne chladného obdobia zníženie odberu nezohľadnilo.

(30) Okrem toho sa zohľadnila skutočnosť, že priemerná spotreba počas krátkeho mimoriadne chladného obdobia je vyššia ako priemerná spotreba počas dlhšieho mimoriadne chladného obdobia.

(31) Francúzske orgány napokon zohľadnili progresívny pokles používania plynu B, vzhľadom na program konverzie v prospech zemného plynu s vysokou výhrevnosťou (ďalej len „plyn H“), ktorý teraz predstavuje 90 % zemného plynu spotrebovaného vo Francúzsku. Operácia konverzie sa začala v roku 2018 a skončí sa najneskôr v roku 2028. Francúzske orgány sa domnievajú, že dopyt po plyne B zmenenom na plyn H bude 180 GWh/deň v roku 2025.

(32) Z uvedeného vyplýva, že francúzske orgány odhadli celkový dopyt po zemnom plyne počas štvordňového mimoriadne chladného obdobia v roku 2025 približne na 4 000 GWh/deň.

3.4.1.2. Odhad kapacity dodávok zemného plynu

(33) Pokiaľ ide o kapacitu dodávok zemného plynu, francúzske orgány uskutočnili odhad pri zohľadnení prepojení, dodávok LNG prostredníctvom terminálov LNG a efektívnosť zásob zemného plynu.

(34) Po prvé, pokiaľ ide o prepojenia, odhady pevných kapacít realizované za predpokladu využitia pevných kapacít prepojení plynu H na 100 %, predstavujú 1 780 GWh/deň v zmysle dovozu a 425 GWh/deň v zmysle vývozu (11). Čistý dovoz plynu H plynovodmi sa odhaduje na 1 355 GWh/deň.

(35) Francúzske orgány uviedli, že posilnenie plynárenskej siete a prepojení by predstavovalo významný náklad (12), najmä pokiaľ ide o používanie existujúcich infraštruktúr zásobníkov. V každom prípade by tento typ infraštruktúry zo strednodobého hľadiska nebol dostupný, a to z dôvodu dlhého obdobia výstavby.

(36) Po druhé, pokiaľ ide o dodávky LNG, štyri francúzske terminály LNG majú celkovú kapacitu odvádzania do siete vo výške 1 160 GWh/deň (13). Tieto kapacity je však možné zmobilizovať len za predpokladu dostupnosti LNG v nádržiach terminálov LNG. Francúzske orgány sa domnievali, že v prípade nebezpečenstva, ako je mimoriadne chladné obdobie, trvajúceho menej ako desať dní, by bolo možné odviesť iba zásoby LNG v nádrži. Naopak, v prípade obdobia trvajúceho viac ako desať dní by sa mohli dodávky LNG rozvážať a terminály LNG by sa mohli využiť na hranici ich kapacitných možností. Na základe priemernej úrovne zásob LNG zistenej v nádržiach sa vybrali dva scenáre: počas najnepriaznivejšej zimy (scenár 1) a počas najpriaznivejšej zimy (scenár 2).

(37) Dva scenáre zodpovedajú úrovni používania terminálov LNG, ktorá je vyššia ako priemerná úroveň používania počas zím v období 2011 – 2018. Francúzsko napokon zvolilo scenár 1 a odhadlo potenciál odvádzania terminálov LNG na 330 GWh/deň počas štvordňového mimoriadne chladného obdobia.

(38) Francúzske orgány uviedli, že existujúce terminály na skvapalňovanie fungujú na úrovni, ktorá sa blíži ich maximálnej kapacite, aby sa amortizovali značné investičné náklady. Okrem toho sú takmer všetky dodávky LNG predmetom dlhodobých zmlúv z dôvodu kapitálovej náročnosti týchto projektov, a preto sa predávajú ešte pred ich výrobou. Nižšie náklady na skladovanie zemného plynu v plynnej forme okrem toho vysvetľujú nízky rozvoj zásobníkov LNG na celosvetovej úrovni. Dostupné množstvá LNG sú teda z krátkodobého hľadiska nízke.

(39) Po tretie, pokiaľ ide o efektívnosť podzemných zásob zemného plynu, francúzske orgány vysvetlili, že využívanie vodonosných vrstiev, ktoré predstavujú 90 % infraštruktúry zásobníkov vo Francúzsku, zahŕňa každoročne ich naplniť na dostatočne vysokú úroveň a odčerpať ich na dostatočne nízku úroveň. Okrem toho sa so znižovaním zásob postupne znižuje aj prietok, ktorý možno vyťažiť zo skladovacej infraštruktúry.

(40) Keďže na jednej strane bola počas deviatich zím, ktoré predchádzali francúzskej analýze, priemerná miera naplnenia infraštruktúr zásobníkov k 1. februáru vo výške 42 % a na druhej strane 85 % chladných období zaznamenaných za posledných 70 rokov sa začalo pred 5. februárom, francúzske orgány vychádzali z predpokladu, že ťažobný prietok spojený s naplnením 45 % pracovného objemu je k dispozícii na každej skladovacej infraštruktúre na začiatku mimoriadne chladného obdobia.

(41) Francúzske orgány okrem toho zohľadnili bezpečnostné zásoby, ktoré musia prevádzkovatelia prepravných sietí pre zemný plyn vybudovať, aby v prípade zlyhania svojho dodávateľa zabezpečili ako poslednú možnosť poskytovanie základných sociálnych služieb, t. j. ťažobný prietok 124 GWh/deň na naplnenie 45 % pracovného objemu.

(42) Na základe všetkých týchto hypotéz francúzske orgány na obdobie 2019 – 2025 identifikovali ročnú potrebu infraštruktúr zásobníkov 138,5 TWh pracovného objemu a ťažobný prietok 2 376 GWh/deň na naplnenie 45 % pracovného objemu, aby sa zabezpečila kapacita siete uspokojiť dopyt počas mimoriadne chladného obdobia (14).

3.4.2. Infraštruktúry potrebné na zaistenie služby prepravy v rámci prepravnej siete pre zemný plyn

(43) Francúzske orgány takisto identifikovali infraštruktúry zásobníkov potrebné na zaistenie dodávok na celom území vzhľadom na kapacity prepravy v rámci prepravnej siete pre zemný plyn. Na tento účel preštudovali rôzne situácie preťaženia v prepravnej sieti.

(44) Prevádzkovatelia prepravných sietí (ďalej len „PPS“) identifikovali najpravdepodobnejší scenár z hľadiska preťaženosti, ktorý zodpovedá situácii v čase zistenej v súvislosti s trhom, keď sa podľa francúzskych orgánov dodávatelia snažia maximalizovať dovoz zemného plynu z Nórska a Ruska, ktoré v súčasnosti disponujú najkonkurencieschopnejšími zdrojmi zemného plynu v Európe, a znížiť dovoz skvapalneného zemného plynu, za ktorý je možné v Ázii získať vyššie zhodnotenie. V tejto situácii je možné identifikovať štyri hlavné prevádzkové obmedzenia (pozri obrázok 1). L0902022SK11810120220303SK0005.000111911213NÁVRH NÁVRH ROZHODNUTIA SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. …z …,ktorým sa mení príloha IV (Energetika) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len Dohoda o EHP), a najmä na jej článok 98,keďže:(1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budovÚ. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13. sa má začleniť do dohody o EHP.(2)Vzhľadom na špecifiká pomerne nového a jednotného fondu budov na Islande sa dohodla dočasná a podmienečná výnimka z uplatňovania smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov. Táto výnimka by sa mala vzťahovať na smernicu 2010/31/EÚ v znení platnom pred jej zmenou smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018. Táto výnimka by mala byť prísne časovo obmedzená a mala by sa uplatňovať len, kým sa nedosiahne dohoda o začlenení smernice 2010/31/EÚ zmenenej smernicou (EÚ) 2018/844 do dohody o EHP.(3)Vzhľadom na veľmi malý fond budov v Lichtenštajnsku a jeho klimatickú typológiu a typológiu budov sa Lichtenštajnsko oslobodzuje od povinnosti podľa článku 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov vykonávať vlastné výpočty na stanovenie nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov.(4)Podľa podmienok úpravy pod písmenom c) Nórsko a Lichtenštajnsko môžu vypracovať predpisy o minimálnych požiadavkách na energetickú hospodárnosť s použitím inej systémovej hranice, než je spotreba primárnej energie, ktorá sa vyžaduje podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v úprave pod písmenom c).(5)Úprava pod písmenom d) zabezpečí, aby nórsky systém certifikácie energetickej hospodárnosti prevádzkovaný používateľmi prinášal rovnocenné výsledky s certifikátmi vydanými nezávislými odborníkmi, ako sa vyžaduje v článku 17 smernice o energetickej hospodárnosti budov.(6)Príloha IV k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1V prílohe IV k Dohode o EHP sa znenie bodu 17 (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002) nahrádza takto:32010 L 0031: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (ďalej len smernica o energetickej hospodárnosti budov) (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).Ustanovenia smernice sa na účely tejto dohody vykladajú s týmito úpravami:a)Táto smernica sa nevzťahuje na Island.b)V článku 5 ods. 2 sa dopĺňa tento text:Na účely stanovenia nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť môže Lichtenštajnsko použiť výpočty inej zmluvnej strany, ktorá má porovnávacie parametre.c)Na účely článku 9 ods. 3 písm. a) smernice o energetickej hospodárnosti budov a prílohy I k uvedenej smernici môžu Lichtenštajnsko a Nórsko založiť svoje požiadavky na spotrebu energie na čistej energii za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky a záruky:i)minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť sú stanovené v súlade s požiadavkami článku 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov podľa základných zásad metodického rámca, ktorý bol stanovený na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosťDelegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov (Ú. v. EÚ L 81, 21.3.2012, s. 18).;ii)uverejní sa číselný ukazovateľ spotreby primárnej energie zodpovedajúci požiadavkám na energetickú hospodárnosť stanoveným v stavebnom zákone;iii)Komisia si vyhradzuje právo prehodnotiť túto konkrétnu úpravu v rámci budúcich rokovaní o smernici o energetickej hospodárnosti budov zmenenej smernicou (EÚ) 2018/844.d)V článku 17 sa dopĺňa tento text:Štáty EZVO môžu zaviesť zjednodušený systém certifikácie energetickej hospodárnosti obytných budov prevádzkovaný používateľmi, ktorý možno použiť ako alternatívu k využívaniu služieb odborníkov, ak sú splnené tieto podmienky:i)k dispozícii sú podrobné poznatky a kvalitné údaje o celom fonde obytných budov vrátane všetkých typov budov a vekových kategórií, ako aj charakteristiky plášťov budov a technických systémov budov podľa typu, ktoré na základe údajov od používateľov umožňujú výpočet energetickej hospodárnosti jednotlivých budov a stavebných jednotiek s vysokou mierou istoty;ii)k dispozícii sú podrobné informácie o nákladovo optimálnych alebo nákladovo efektívnych zlepšeniach pre každý typ budov;iii)sú zavedené opatrenia, ktoré pomáhajú používateľom pri prevádzkovaní systému na účely vydávania certifikátov pre budovy. Tieto opatrenia môžu zahŕňať linku pomoci alebo poradenské služby, ktoré umožňujú kontakt medzi používateľmi na jednej strane a nezávislými odborníkmi a odborníkmi na systém na strane druhej;iv)aby sa zaistilo zanedbateľné riziko manipulácie s výsledkami, systém certifikácie prevádzkovaný používateľmi zahŕňa mechanizmus (mechanizmy) kontroly kvality a overovania, ktorý umožňuje overiť vstupné údaje používateľov a to či sú tieto údaje transparentné;v)sú zavedené nezávislé kontrolné systémy na zabezpečenie toho, aby systém certifikácie energetickej hospodárnosti prevádzkovaný používateľmi prinášal rovnocenné výsledky ako certifikáty vydané odborníkmi, a to z hľadiska kvality aj spoľahlivosti,vi)systém prevádzkovaný používateľmi vydáva odporúčania, ktoré môžu poskytovať používateľom poradenstvo o nákladovo optimálnych alebo nákladovo efektívnych zlepšeniach špecifických pre ich budovy a stavebné jednotky.Článok 2Znenie smernice 2010/31/EÚ v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […] pod podmienkou, že boli vykonané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP[Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.].Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.V Bruseli […]Za Spoločný výbor EHPpredsedatajomníciSpoločného výboru EHP Obrázok 1: Hlavné prevádzkové obmedzenia, ktoré je možné identifikovať v rámci prepravnej siete, keď sa dodávatelia snažia maximalizovať vtláčanie zemného plynu zo severovýchodného Francúzska

(45) V metodike sa zohľadňuje skutočnosť, že dodávatelia zemného plynu potrebujú zásoby LNG, aby mohli uspokojiť dopyt spotrebiteľov, ale aby dodávatelia nemali žiadne obmedzenia týkajúce sa distribúcie umiestnenia zásob LNG medzi štyri francúzske terminály LNG.

(46) Po dosiahnutí obmedzenia sa predpokladá, že prevádzkovatelia prepravnej siete najskôr využijú prerušiteľné kapacity prepojení na riešenie problému s preťažením. Pokiaľ preťaženie pretrváva, zaznamená sa objem zemného plynu, ktorý by bolo potrebné odstrániť z infraštruktúr podzemných zásobníkov nachádzajúcich sa po prúde od prednej časti preťaženia.

(47) Takto bude možné vytvoriť podzemné zásoby zemného plynu potrebné po prúde od každej prednej časti preťaženia, aby bolo možné zabezpečiť službu prepravy v rámci prepravnej siete pre zemný plyn.

(48) Využitie tejto metódy počas zimy 2018 – 2019 na hlavné predné časti preťaženia, ktoré sa mohli zaznamenať, keď sa dodávatelia snažili maximalizovať vtláčanie zemného plynu zo severovýchodného Francúzska, viedlo k odhadu potreby podzemných zásobníkov s pracovným objemom vo výške prinajmenšom: — 16 TWh po prúde od prednej časti preťaženia NS4 (infraštruktúry zásobníkov v Izaute, Lussagnet a Manosque), — 54 TWh po prúde od prednej časti de preťaženia NS3 (infraštruktúry zásobníkov v Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet a Manosque), — 55 TWh po prúde od prednej časti de preťaženia NS2 (infraštruktúry zásobníkov v Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque a Tersanne), — 64 TWh po prúde od prednej časti de preťaženia NS1 (infraštruktúry zásobníkov v Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville a Tersanne).

3.4.3. Zoznam infraštruktúr vstupujúcich do regulačného rozsahu

(49) Francúzske orgány uviedli, že práce na identifikácii základných infraštruktúr nebolo možné dostatočne skoro dokončiť na zimu 2018 – 2019. Z tohto dôvodu sa spočiatku na roky 2018 – 2019 uplatňoval prechodný regulačný mechanizmus na všetky infraštruktúry zásobníkov zemného plynu na francúzskom území. Vo viacročnom plánovaní v oblasti energetiky z roku 2016 sa tieto infraštruktúry označili za nevyhnutné pre bezpečnosť dodávok (15).

(50) Vyhláškou z 26. decembra 2018 (16) sa následne zo zoznamu potrebných infraštruktúr vyňali tri lokality spoločnosti Storengy s obmedzenou prevádzkou (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte a Trois-Fontaines), ako aj projekty Lussagnet vo fáze 1 (Teréga) a Manosque 2 (Géométhane). Tieto infraštruktúry sa od zavedenia regulovaného prístupu k zásobníkom zemného plynu nikdy nevyužívali.

(51) Na obdobie rokov 2019 až 2023 sa vo vyhláške č. 2020-456 o viacročnom plánovaní v oblasti energetiky stanovujú infraštruktúry podzemných zásobníkov zemného plynu, ktoré musia zostať v prevádzke, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Predstavujú pracovný objem 138,5 TWh a ťažobný výkon 2 376 GWh/deň na doplnenie zodpovedajúce 45 % pracovného objemu: Infraštruktúra Prevádzkovateľ Rok uvedenia do prevádzky Typ zásobníka Beynes Storengy 1956 vodonosná vrstva Céré-la-Ronde Storengy 1993 vodonosná vrstva Cerville-Verlaine Storengy 1970 vodonosná vrstva Chemery Storengy 1968 vodonosná vrstva Etrez Storengy 1980 soľná kaverna Germigny-sous-Coulomb Storengy 1982 vodonosná vrstva Gournay Storengy 1976 vodonosná vrstva Lussagnet/Izaute Teréga 1957 vodonosná vrstva Manosque Géométhane 1993 soľná kaverna Saint-Illiers-la-Ville Storengy 1965 vodonosná vrstva Tersanne/Hauterives Storengy 1970 soľná kaverna Tabuľka 1: Inštalácie zásobníkov zemného plynu, ktoré musia zostať v prevádzke do roku 2023

(52) Vo viacročnom plánovaní v oblasti energetiky sa uvádza, že v období 2024 až 2028 by potreby skladovania mali klesnúť. Zoznam infraštruktúr zásobníkov by sa mohol do roku 2026 znížiť o ťažobný výkon zodpovedajúci minimálne 140 GWh/deň na 45 % pracovného objemu. Vzhľadom na tieto neistoty týkajúce sa objemov potrebných pre bezpečnosť dodávok po roku 2026 by sa tieto objemy mali potvrdiť v roku 2023 a stanoviť v budúcom viacročnom plánovaní v oblasti energetiky.

3.5. Obchodovanie s uskladňovacími kapacitami formou aukcie

(53) Podľa článku L.421-5-1 zákona o energetike sa s regulovanými uskladňovacími kapacitami obchoduje formou aukcie podľa ustanovení stanovených komisiou CRE. Najmä podľa uznesenia komisie CRE z 22. februára 2018 sa aukcie vykonávajú s nulovou vyvolávacou cenou (17).

(54) Výsledky prvej aukcie boli takéto: Obdobie skladovania Príjmy (mil. EUR) Priemerná cena obstarania (v EUR/MWh) 2018 – 2019 68,4 0,53 2019 – 2020 233,6 1,80 2020 – 2021 504,6 3,85 Tabuľka 2: Výsledky aukcií a výnosy z dodatočného predaja v priebehu roka

3.6. Krytie povoleného príjmu prevádzkovateľov zásobníkov vymedzené komisiou CRE

(55) V zmysle článku L.452-1 zákona o energetike „Sadzby za používanie prepravných sietí […] sa stanovujú transparentným a nediskriminačným spôsobom, aby sa pokryli všetky náklady, ktoré znášajú prevádzkovatelia prepravných sietí a prevádzkovatelia infraštruktúr zásobníkov, uvedení v tom istom článku L.421-3-1, pokiaľ tieto náklady zodpovedajú nákladom efektívnych prevádzkovateľov“.

(56) Okrem toho sa v tomto istom článku stanovuje, že tieto náklady „zohľadňujú vlastnosti poskytovanej služby a náklady spojené s touto službou“ a že pokiaľ ide o prevádzkovateľov zásobníkov, zahŕňajú najmä „bežnú návratnosť investovaného kapitálu“.

(57) Článok L.452-2 zákona o energetike dáva komisii CRE právomoc stanoviť „metódy používané na stanovenie sadzieb za využívanie prepravných sietí pre zemný plyn“ a požiadať prevádzkovateľov zásobníkov, aby jej oznámili najmä účtovné a finančné skutočnosti potrebné na stanovenie týchto sadzieb.

(58) Z týchto ustanovení vyplýva, že týmto zákonom sa komisii CRE poskytuje právomoc stanoviť povolený príjem prevádzkovateľov zásobníkov tak, aby sa pokryli náklady „efektívneho prevádzkovateľa“ a zabezpečila bežná návratnosť investovaného kapitálu.

(59) Komisia CRE stanovila predbežný povolený príjem uznesením najskôr na regulačné obdobie dvoch rokov. Táto prvá sadzba za zásobníky platila v rokoch 2018 a 2019 (ďalej len „ATS 1“) (18). Komisia CRE následne zosúladila regulačný rámec pre prevádzkovateľov zásobníkov s regulačným rámcom pre iné sadzby za infraštruktúru. Druhá sadzba za zásobníky („ATS 2“) sa uplatňuje od roku 2020 na obdobie štyroch rokov (19).

(60) Všeobecný prístup k stanovovaniu predbežného povoleného príjmu zostáva pri iných sadzbách za zásobníky nezmenený. Povolené príjmy prevádzkovateľov zásobníkov stanovila komisia CRE ex ante na základe prognóz zaslaných prevádzkovateľmi, ktoré sa následne upravujú prostredníctvom regulačnej úpravy v nasledujúcom roku a auditov ex post. Komisia CRE zohľadňuje náklady prevádzkovateľov zásobníkov, pokiaľ ich považuje za efektívne.

(61) Vzhľadom na mimoriadne krátke lehoty na vykonanie reformy sa však v období 2018 – 2019 uplatnil zjednodušený rámec. Komisia CRE počas tohto prvého obdobia uplatňovania zvolila cenový rámec, v ktorom sa v prípade všetkých nákladov a výnosov rozdiely medzi predbežným a realizovaným regulačne upravili a posteriori. Týmto mechanizmom sa zaručila cenová úroveň in fine, a to presne vo výške skutočných výdavkov a príjmov prevádzkovateľa. Komisia CRE chcela na obdobie 2020 – 2023 rozšíriť zásady stimulačnej regulácie pre infraštruktúry zásobníkov a na záver svojich analýz zvolila riadenú trajektóriu poplatkov prevádzkovateľov v súvislosti s klesajúcim trendom spotreby zemného plynu.

(62) Podľa metódy stanovenej komisiou CRE sa predbežný povolený príjem rovná sume predbežných čistých prevádzkových výdavkov (ďalej len „ČPV“), predbežných normatívnych kapitálových výdavkov (ďalej len „NKV“) a schválenému zostatku regulačného účtu výdavkov a príjmov v predchádzajúcom roku (ďalej len „RÚVP“). Povolený príjem = ČPV + NKV + RÚVP

(63) Pri výpočte týchto zložiek sa berú do úvahy iba činnosti, ktoré patria do rozsahu regulácie.

3.6.1. Čisté prevádzkové výdavky

(64) Čisté prevádzkové výdavky zodpovedajú hrubým prevádzkovým nákladom (náklady na energiu, externú spotrebu, personálne náklady, dane a clá) „efektívneho prevádzkovateľa“ po odpočítaní prevádzkových príjmov prevádzkovateľa (najmä aktivovaná produkcia, výnosy mimo poplatkov, zisk alebo strata pri nákupe a predaji uskladneného zemného plynu).

(65) Komisia CRE vzhľadom na krátke lehoty vykonávania reformy v období 2018 – 2019 nebola schopná určiť, či náklady prevádzkovateľov zodpovedajú nákladom „efektívneho prevádzkovateľa“. V dôsledku toho náklady zohľadnené počas tohto obdobia zodpovedajú in fine skutočným nákladom, ktoré vznikli prevádzkovateľom zásobníkov a ktoré potvrdila komisia CRE. Komisia CRE v prípade poplatku ATS 2 zaviedla mechanizmus stimulačnej regulácie čistých prevádzkových výdavkov s výnimkou niektorých vopred vymedzených položiek. Okrem niekoľkých výnimiek sa bude akákoľvek odchýlka od trajektórie prevádzkových výdavkov stanovenej pre obdobie ATS 2 účtovať alebo poskytovať prevádzkovateľovi.

3.6.2. Normatívne kapitálové výdavky

(66) Normatívne kapitálové výdavky zahŕňajú amortizáciu a výnos z fixného kapitálu. Normatívne kapitálové výdavky (NKV) zodpovedajú amortizácii regulačnej bázy aktív (ďalej len „RAB“), výnosu z fixného kapitálu vypočítanému podľa vážených priemerných kapitálových nákladov (ďalej len „WACC“) pre RAB už v prevádzke a nákladov na dlh, pokiaľ ide o nedokončený majetok (ďalej len „NM“). NKV = amortizácia RAB + RAB x WACC + NM x náklad na dlh

(67) Komisia CRE potvrdila, že táto metóda zodpovedá regulačnej praxi, pokiaľ ide o regulované zariadenia na trhoch zemného plynu a elektrickej energie vo Francúzsku a v západnej Európe (20).

(68) Komisia CRE používa na vymedzenie počiatočnej úrovne RAB k 1. januáru 2018 (ďalej len „počiatočná RAB“ alebo „otváracia RAB“) metódu tzv. bežných hospodárskych nákladov (21). Táto metóda pozostáva z výpočtu čistej ekonomickej hodnoty aktív i) na základe hrubej účtovnej hodnoty aktív, ktoré sa objavujú na účtoch prevádzkovateľov (historické stavebné náklady), ii) aktualizovanej podľa inflácie, následne iii) zníženej počas ekonomickej životnosti aktív.

(69) Regulačná báza aktív sa každý rok vyvíja v závislosti od: — amortizácií na základe ekonomickej životnosti aktív odpočítaných od RAB, — nových investícií uvedených do prevádzky, ktorými sa RAB zvyšuje, — prípadne zlikvidovaných aktív pred ich celkovou amortizáciou, ktorými sa RAB znižuje, — precenenia aktív podľa inflácie (index spotrebiteľských cien okrem tabaku).

(70) Komisia CRE sa domnieva, že najreprezentatívnejším meradlom počiatočnej hodnoty investícií prevádzkovateľov je hrubá hodnota aktív zaznamenaná v ich účtovnej závierke. Podľa komisie CRE je táto hodnota, ktorá je skontrolovaná audítormi v rámci ich ročného auditu, zdokumentovaná a objektívna. Táto metóda je identická s metódou zavedenou v roku 2002, keď došlo k regulácii prevádzkovateľov prepravných sietí pre zemný plyn, pričom sa používa aj pre francúzske regulované terminály LNG.

(71) Komisia CRE nezohľadnila tzv. aktualizovanú hodnotu aktív, ale amortizovanú hodnotu, ktorá je v súlade s amortizáciami zaznamenanými prevádzkovateľmi zásobníkov pred rokom 2018, aby spoločenstvo opäť neznášalo poplatok, ktorý už bol zaplatený v minulosti, ani už zohľadnené odpisy aktív.

(72) Pri väčšine aktív sú doby amortizácie uplatňované prevádzkovateľmi v ich predchádzajúcich účtoch a doby amortizácie požadované prevádzkovateľmi v ich sadzobníkoch podobné. Okrem toho zodpovedajú údajom odvetvových noriem, ktoré je možné nájsť v iných krajinách.

(73) Komisia CRE, naopak, v prípade plynovej rezervy (22) zamietla žiadosť prevádzkovateľov o zváženie homogénnej doby amortizácie 250 rokov. Komisia CRE skôr zohľadnila skutočnosť, že plynová rezerva bola na rozdiel od ostatných aktív prevádzkovateľov týmito prevádzkovateľmi amortizovaná počas období, ktoré sa líšili v závislosti od prevádzkovateľa a v závislosti od času (od 25 do 250 rokov). Komisia CRE v dôsledku toho na stanovenie počiatočnej RAB prevádzkovateľov zásobníkov zvolila stupeň amortizácie plynovej rezervy, ktorý je v súlade so stupňom účtovných odpisov zistených u každého z troch prevádzkovateľov. Do budúcnosti stanovila dobu amortizácie plynovej rezervy na 75 rokov, čo zodpovedá trom 25-ročným obnoveniam koncesie na prevádzkovanie podzemných dutých priestorov.

(74) Komisia CRE vybrala pre rôzne kategórie aktív prevádzkovateľov túto ekonomickú životnosť: Kategórie aktív Normatívna dĺžka životnosti Plynová rezerva 75 rokov Vrty, dutiny, zberače 50 rokov Zariadenia na spracovanie, kompresiu, dodanie, meranie 20 až 30 rokov Nehnuteľnosti a stavby 30 rokov Rôzne materiály 10 až 15 rokov Počítače, drobné zariadenia 5 rokov Tabuľka 3: Zvolená doba amortizácie podľa kategórie aktív

(75) Komisia CRE okrem toho v roku 2017 požiadala externého poradcu […] o realizáciu auditu dopytu po počiatočnej RAB zo strany prevádzkovateľov zásobníkov. V prípade spoločnosti Storengy bol výsledok výpočtu vo výške [3 až 5 miliárd EUR].

(76) V prípade spoločnosti Teréga sa v dodatočnej štúdii realizovanej konzultačnou spoločnosťou PwC na základe prístupu tzv. diskontovaného peňažného toku RAB ocenila od [1 až 2 miliardy EUR].

(77) Komisia CRE preto na účely zavedenia regulačného mechanizmu zrevidovala pôvodné regulačné bázy aktív požadované prevádzkovateľmi zásobníkov s cieľom zohľadniť nezávislé hospodárske hodnotenie trhovej hodnoty aktív. Komisia CRE preto zachovala tieto počiatočné RAB: K 1. januáru 2018 Storengy (v mld. EUR) Teréga (v mld. EUR) Géométhane (v mld. EUR) Dopyt prevádzkovateľa 4,0 1,37 0,20 RAB stanovená komisiou CRE 3,5 1,15 0,19 Tabuľka 4: Počiatočné RAB prevádzkovateľov zásobníkov pri nadobudnutí účinnosti regulácie

(78) Komisia CRE zvolila metódu WACC, pokiaľ ide o mieru návratnosti kapitálu, aby prevádzkovateľovi umožnila financovať úrokové náklady a dosiahnuť návratnosť vlastného kapitálu porovnateľnú s návratnosťou vlastného kapitálu, ktorú by mohol dosiahnuť pri investíciách s porovnateľnými úrovňami rizika. Komisia CRE uviedla, že WACC je metóda, ktorú bežne používajú európske regulačné orgány na určenie miery návratnosti aktív regulovaných infraštruktúr.

(79) Komisia CRE na základe hospodárskych štúdií a prác externých poradcov (23) stanovila WACC na 5,75 % na obdobie 2018 – 2019. Na obdobie 2020 – 2023 komisia CRE zvolila WACC vo výške 4,75 %. Metóda zachovaná na určenie WACC pre ATS 2 sa nezmenila vo vzťahu k metóde zachovanej v prípade sadzby ATS 1. Zmenu odôvodňuje poklesom nákladov na financovanie, plánovaným znížením dane z príjmov právnických osôb a zvýšením beta aktív. Toto zvýšenie beta aktív odráža zohľadnenie finančného rizika, najmä uviaznutých nákladov, ktoré v dôsledku energetickej transformácie vznikajú akcionárom spoločností zaoberajúcim sa infraštruktúrou zemného plynu.

(80) Keďže neexistoval porovnateľný prevádzkovateľ zásobníkov kótovaný na burze, komisia CRE použila ako referenčnú sadzbu WACC prevádzkovateľov prepravných sietí pre zemný plyn tak, že ju zvýšila o rizikovú prirážku osobitnú pre skladovanie. Táto prirážka je stanovená na 50 bázických bodov z dôvodu koncentrácie zásobníkov, geologického rizika podložia a rizika zameniteľnosti s terminálmi LNG, ako aj prepojeniami so zahraničím.

(81) Komisia CRE takisto spresnila, že táto miera návratnosti je nižšia ako miera poskytovaná regulovaným prevádzkovateľom terminálov LNG (7,25 % pri nadobudnutí účinnosti opatrenia), ktorých činnosť je rizikovejšia, a to najmä z obchodného hľadiska z dôvodu koexistencie regulovaných a neregulovaných terminálov LNG a menšieho počtu odberateľov. Komisia CRE okrem toho uviedla príklad 6,5 % miery návratnosti, ktorú zvolil taliansky regulačný orgán pre zásobníky zemného plynu.

3.6.3. Investície

(82) Prevádzkovatelia podzemných zásobníkov zemného plynu každoročne zasielajú komisii CRE na schválenie svoj ročný investičný program podľa článku L.421-7-1 zákona o energetike. Komisia CRE v tejto súvislosti „zabezpečuje, aby sa uskutočnili investície potrebné na správny rozvoj zásobníkov a na transparentný a nediskriminačný prístup k nim“.

(83) Komisia CRE v druhom poplatku za zásobníky zaviedla stimul na kontrolu nákladov v prípade rôznych kategórií investícií.

3.6.4. Regulačný účet výdavkov a príjmov

(84) Komisia CRE stanovuje povolený príjem na základe prognóz prevádzkovateľov týkajúcich sa ich výdavkov a príjmov na nasledujúci rok. Regulačný účet výdavkov a príjmov bol zavedený s cieľom zohľadniť rozdiel medzi predpokladanými výdavkami alebo príjmami a skutočne zaznamenanými výdavkami alebo príjmami pri určitom počte vopred vymedzených položiek. Regulačný účet výdavkov a príjmov preto chráni prevádzkovateľov pred odchýlkami pri niektorých položkách výdavkov alebo príjmov. Regulačný účet výdavkov a príjmov sa takisto používa na vyplácanie finančných stimulov vyplývajúcich z uplatňovania mechanizmov stimulačnej regulácie, ako aj na zohľadnenie prípadných nadhodnôt vytvorených postúpením alebo uviaznutých nákladov, keď ich potvrdí komisia CRE.

(85) Komisia CRE v prípade sadzby ATS 1 počas prvého vykonávania regulovaného skladovania zvolila cenový rámec, v ktorom sa a posteriori regulujú rozdiely medzi všetkými predpokladanými výdavkami a príjmami a všetkými realizovanými výdavkami a príjmami. Sadzbu teda tvorilo „100 % regulačného účtu výdavkov a príjmov“ a nestimulovala sa žiadna položka výdavkov alebo príjmov.

(86) Komisia CRE uplatňuje na sadzbu ATS 2 rozsah regulačného účtu výdavkov a príjmov, ktorý je v súlade so všeobecným rámcom všetkých sadzieb pre elektrické siete a infraštruktúry zemného plynu. Len niektoré vopred vymedzené položky teda podliehajú a posteriori krytiu rozdielov medzi predpokladanými a realizovanými výdavkami a príjmami prostredníctvom regulačného účtu výdavkov a príjmov. Tieto položky, na ktoré sa vzťahuje regulačný účet výdavkov a príjmov, sa týkajú najmä investičných výdavkov alebo výnosov z predaja. Naopak, takmer všetky prevádzkové výdavky podliehajú stimulu, ktorý môže byť celkový (100 % rozdielov medzi predpokladom a realitou sa danému prevádzkovateľovi účtuje alebo poskytuje) alebo čiastočný (napríklad v prípade výdavkov na energiu, kde je stimul 20 %, pričom 80 % rozdielov je v rámci regulačného účtu výdavkov a príjmov).

3.7. Príjemcovia

(87) Príjemcovia opatrenia zodpovedajú prevádzkovateľom infraštruktúr zásobníkov zemného plynu, ktorí patria do pôsobnosti regulačného mechanizmu. Od nadobudnutia účinnosti tohto opatrenia ide o spoločnosti Storengy, Teréga a Géométhane.

3.8. Financovanie opatrenia prostredníctvom sadzieb za využívanie prepravných sietí

(88) Financovanie povoleného príjmu prevádzkovateľov zásobníkov pochádza na jednej strane z výnosov, ktoré priamo dostávajú prevádzkovatelia zásobníkov, a na druhej strane, ak sú tieto výnosy nižšie ako povolený príjem, z kompenzácie za skladovanie rovnajúcej sa rozdielu medzi povoleným príjmom a priamo dosiahnutými výnosmi. Kompenzácia = povolený príjem – priamo dosiahnuté výnosy

(89) Výnosy priamo dosiahnuté prevádzkovateľmi pochádzajú najmä z aukcií, ale aj z akýchkoľvek už uzatvorených dlhodobých zmlúv a doplnkových služieb.

(90) Kompenzáciu za skladovanie vyberajú PPS od dodávateľov zemného plynu na základe osobitného poplatku (ďalej len „poplatok za zásobníky“), v rámci sadzby za používanie prepravnej siete (ďalej len „sadzba ATRT“) za podmienok stanovených komisiou CRE (pozri odôvodnenie 21).

(91) Na úvod je potrebné poznamenať, že vo Francúzsku sú dvaja PPS, t. j. dvaja držitelia povolenia na prevádzkovanie potrubí na prepravu zemného plynu podľa článku L.431-1 zákona o energetike: spoločnosti GRTgaz a Teréga (predtým TIGF).

(92) GRTgaz je akciovou spoločnosťou, ktorej 75 % akcií vlastní spoločnosť ENGIE a 25 % akcií vlastní spoločnosť Société d’Infrastructures Gazière. Spoločnosť GRTgaz, priamo riadená spoločnosťou ENGIE, je nezávislá od ostatných častí vertikálne integrovaného podniku (skupina ENGIE) v súlade s modelom nezávislého PPS, ktorý zabezpečuje efektívne oddelenie činností PPS od výrobných alebo dodávateľských činností (24).

(93) Ako sa uvádza v odôvodnení 9, 40,5 % spoločnosti Teréga vlastní spoločnosť Snam, 31,5 % spoločnosť GIC, 18 % spoločnosť EDF Investissement a 10 % spoločnosť Predica. Spoločnosť Teréga overuje aj podmienky nezávislého PPS (25).

3.8.1. Stanovenie poplatku za zásobníky komisiou CRE v rámci sadzieb za využívanie prepravných sietí

(94) Podľa článku L.452-1 šiesteho odseku zákona o energetike „sadzby za využívanie prepravných sietí pre zemný plyn sa platia prevádzkovateľom týchto sietí. Prevádzkovatelia prepravných sietí platia prevádzkovateľom podzemných zásobníkov zemného plynu uvedeným v článku L.421-3-1 časť z uhradenej sumy podľa podmienok stanovených Komisiou pre reguláciu energie“.

(95) Podľa článku L.452-2 zákona o energetike „metódy používané na stanovenie sadzieb za využívanie prepravných sietí pre zemný plyn […] stanovuje Komisia pre reguláciu energie“.

(96) Komisia CRE na základe týchto ustanovení uznesením č. 2018-069 z 22. marca 2018 (26) určila podmienky výpočtu poplatku za zásobníky, ktorý platí od 1. apríla 2018.

(97) Poplatok za zásobníky, ktorý platí každý dodávateľ, musí podľa komisie CRE odrážať hodnotu „bezpečnosti dodávok“, t. j. odplaty za zásobníky, z ktorých sa zabezpečujú predovšetkým dodávky zemného plynu odberateľom, najmä domácim odberateľom, pričom tieto dodávky nie je možné prerušiť.

3.8.2. Platenie poplatku za zásobníky dodávateľmi a preúčtovanie koncovým odberateľom

(98) Pokiaľ ide o povinnosť dodávateľov platiť poplatok za zásobníky, komisia CRE vo svojom uznesení z 22. marca 2018 zaviedla poplatok za zásobníky do sadzieb ATRT, a to vložením nových ustanovení do svojho uznesenia č. 2018-022 zo 7. februára 2018 o rozhodnutí o zmene sadzby za používanie prepravných sietí pre zemný plyn spoločností GRTgaz a TIGF od 1. apríla 2018.

(99) Výsledkom tejto zmeny je, že „na každého dodávateľa, ktorý má pridelenú pevnú dodaciu kapacitu aspoň do jedného prepojovacieho miesta prepravy distribúcie (PITD), sa vzťahuje sadzba za zásobník v závislosti od zimného nastavenia jeho odberateľov pripojených do verejných distribučných sietí pre plyn, a to k prvému dňu každého mesiaca v jeho portfóliu“.

(100) Pojmom dodávateľ sa označuje každá „fyzická alebo právnická osoba, ktorá s PPS uzatvorí zmluvu o preprave v rámci prepravnej siete pre zemný plyn. Dodávateľom plynu je podľa okolností oprávnený odberateľ, dodávateľ alebo ich zástupca“. PITD sa vymedzuje ako „fyzický alebo teoretický bod rozhrania medzi prepravnou sieťou a verejnou distribučnou sieťou“.

(101) Okrem toho z podmienok článku L.452-1 šiesteho odseku zákona o energetike vyplýva, že PPS musia povinne vyberať sadzby ATRT (pozri odôvodnenie 94 „sa platia“).

(102) Pokiaľ ide o prenesenie poplatku za zásobníky na koncových používateľov, komisia CRE uviedla, že dodávatelia prenesú poplatok za zásobníky na svojich koncových odberateľov, ktorí kompenzáciu zahrnú do daňového základu vo svojej faktúre v časti „Preprava“. Komisia CRE nemá k dispozícii zoznam dotknutých odberateľov.

(103) Toto prenesenie je, presnejšie povedané, povinné len v rámci regulovaných sadzieb za predaj zemného plynu podľa článkov L.445-3 a R.445-3 zákona o energetike (27). V prípade trhových ponúk toto prenesenie podlieha voľnej úvahe dodávateľa.

3.8.3. Rozdelenie prostriedkov vybratých PPS medzi prevádzkovateľov zásobníkov podľa podmienok stanovených komisiou CRE

(104) Podľa uznesenia komisie CRE o poplatku za zásobníky po inkasovaní vyplácajú prevádzkovatelia prepravných sietí výnosy z poplatku za zásobníky rôznym prevádzkovateľom zásobníkov pro rata ku kompenzácii, ktorú majú dostať (28). Podiel pridelený každému prevádzkovateľovi zodpovedá pomeru medzi ročnou predbežnou kompenzáciou prevádzkovateľa a celkovou predbežnou kompenzáciou všetkých regulovaných prevádzkovateľov zásobníkov, ako to stanovuje komisia CRE. Tieto podiely sa každoročne spresňujú v uznesení komisie CRE o vývoji poplatku za zásobníky.

(105) V súlade s uznesením komisie CRE uzatvárajú prevádzkovatelia prepravných sietí zmluvu s každým prevádzkovateľom zásobníkov s cieľom upraviť podmienky inkasovania a vyplácania kompenzácie, ktorej náklady stanovuje komisia CRE, pričom sú hradené z povoleného príjmu prevádzkovateľov. Na rok 2018 boli tieto náklady vo výške 130 000 EUR za PPS podľa prevádzkovateľa zásobníkov (29).

3.9. Rozpočet

(106) Celková výška kompenzácií každoročne vyplatených regulovaným prevádzkovateľom závisí od výnosov z aukcie a povoleného príjmu stanoveného komisiou CRE. Výška kompenzácií vyplatených trom regulovaným prevádzkovateľom zásobníkov bola v roku 2018 vo výške 528 miliónov EUR, v roku 2019 vo výške 540 miliónov EUR a v roku 2020 vo výške 251 miliónov EUR. 2018 (mil. EUR) 2019 (mil. EUR) 2020 (mil. EUR) Storengy 402 392 199 Teréga 101 113 25 Géométhane 26 36 28 Spolu 528 540 251 Tabuľka 5: Posúdenie kompenzácie za skladovanie za roky 2018, 2019 a 2020

3.10. Dĺžka trvania

(107) Ustanovenia zákona o uhľovodíkoch týkajúce sa mechanizmu regulácie prevádzkovateľov zásobníkov nadobudli účinnosť 1. januára 2018. Komisia CRE stanovila povolené príjmy prevádzkovateľov zásobníkov od 1. januára 2018. Prvé aukcie uskladňovacích kapacít sa konali od 5. do 29. marca 2018 na obdobie 2018 – 2019 a organizovali sa v rokoch 2019 – 2020 a 2020 – 2021 (pozri tabuľku 2 v odôvodnení 54).

(108) Do sadzby ATRT sa okrem toho od 1. apríla 2018 započítava poplatok za zásobníky. Komisia CRE najskôr stanovila predbežný povolený príjem na regulačné obdobie dvoch rokov (30). Následne zosúladila regulačný rámec pre prevádzkovateľov zásobníkov s regulačným rámcom pre iné sadzby za infraštruktúru. Táto druhá sadzba za zásobníky sa uplatňuje na obdobie 2020 – 2023 (31).

(109) Francúzske orgány v súčasnosti nestanovili konečný dátum mechanizmu. Na druhej strane sa v poslednom viacročnom plánovaní v oblasti energetiky vymedzil rozsah mechanizmu (32) až do jeho revízie. Táto revízia viacročného plánovania v oblasti energetiky sa plánuje v roku 2023 a uskutoční sa najneskôr 31. decembra 2028.

3.11. Záväzky

(110) Francúzske orgány prijali dva záväzky. V prvom rade sa francúzske orgány zaviazali predložiť Komisii správu do konca roka 2024. Body, ktorým sa treba v tejto správe venovať, sú: — informácie týkajúce sa vykonávania opatrenia počas predchádzajúceho obdobia (2018 – 2023), najmä výsledky aukcií, pokiaľ ide o objemy a ceny a výšky príjmov získaných podľa lokality, — aktualizovaný prehľad fungovania trhu so zemným plynom vo Francúzsku, najmä prvky, ktoré odôvodňujú zachovanie opatrenia na obdobie 2023 – 2028, vrátane úrovne rozpätia, úrovne dopytu, investícií do plynárenskej siete vo Francúzsku a v zahraničí a investícií do terminálov LNG, — informácie o revízii viacročného plánovania v oblasti energetiky v roku 2023 a o jej možnom vplyve na rozsah pôsobnosti opatrenia, — spôsob výpočtu zaručenej návratnosti počas regulačného obdobia 2023 – 2028. Komisia v prípade zmeny spôsobu výpočtu požaduje informácie o dôvodoch iniciovania takejto zmeny, — údaje týkajúce sa vplyvu opatrenia na hospodársku súťaž so zameraním na prípadné narušenia hospodárskej súťaže identifikované v rozhodnutí, ako je napríklad vplyv opatrenia na zásobníky zemného plynu v susedných členských štátoch, na francúzske prepojenia a terminály LNG. Tieto prvky by mali byť podložené historickými údajmi o využívaní týchto aktív, ako aj relevantnými zmenami v regulačnom režime, pokiaľ ide o zásobníky zemného plynu v susedných krajinách Francúzska. Okrem toho je potrebné posúdiť a vyčísliť aj vplyv opatrenia na francúzsky maloobchod.

(111) Po druhé, francúzske orgány sa zaväzujú zverejniť tieto informácie na komplexnom webovom sídle, ktoré sa venuje štátnej pomoci vo Francúzsku (33), ako aj Transparency Award Module: odkaz umožňujúci prístup k úplnému zneniu mechanizmu a jeho vykonávacím pravidlám, totožnosť príjemcov finančných tokov, forma finančných tokov, suma udelená každému príjemcovi, dátum poskytnutia, typ podniku (MSP/veľký podnik), región, v ktorom má príjemca sídlo, a hlavné hospodárske odvetvie, v ktorom príjemca vykonáva svoju činnosť.

3.12. Opis dôvodov na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

(112) Komisia sa vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne domnieva, že regulačný mechanizmus predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorá by mohla byť zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. V štádiu formálneho vyšetrovacieho konania však Komisia vyjadrila pochybnosti o proporcionalite regulačného mechanizmu a o existencii narušenia hospodárskej súťaže.

(113) Komisia konkrétne na jednej strane poznamenala, že komisia CRE na účely stanovenia povoleného príjmu prevádzkovateľov zásobníkov umožňuje prevádzkovateľom zásobníkov dosiahnuť výnos z fixného kapitálu. Na výpočet tohto výnosu treba určiť hodnotu regulovaných aktív. Komisia vyjadrila pochybnosti v súvislosti s postupom nezávislého hospodárskeho hodnotenia trhovej hodnoty aktív v čase vykonávania regulačného mechanizmu zo strany komisie CRE, čo by mohlo spochybniť primeranosť opatrenia.

(114) Na druhej strane Komisia nemohla vzhľadom na informácie poskytnuté Komisii v rámci formálneho vyšetrovacieho konania vylúčiť, že mechanizmus povedie k narušeniam hospodárskej súťaže. K týmto nadmerným narušeniam hospodárskej súťaže by mohlo dochádzať i) medzi francúzskymi dodávateľmi zemného plynu a dodávateľmi zemného plynu z iných členských štátov; ii) medzi prevádzkovateľmi zásobníkov zemného plynu na jednej strane a prevádzkovateľmi LNG a prevádzkovateľmi prepojení na druhej strane a iii) medzi francúzskymi prevádzkovateľmi zásobníkov zemného plynu a prevádzkovateľmi zásobníkov z iných členských štátov.

4. PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

(115) Francúzsko zaslalo Komisii svoje pripomienky, pričom do prílohy priložilo pripomienky komisie CRE. Pripomienky komisie CRE sa preto považujú za neoddeliteľnú súčasť pripomienok Francúzska.

(116) Francúzsko sa domnieva, že pochybnosti vyjadrené Komisiou v súvislosti s reformou zásobníkov zemného plynu nie sú podložené.

4.1. Existencia pomoci

(117) Francúzsko predovšetkým namieta, že predmetné opatrenie zahŕňa štátne zdroje. Podľa Francúzska sa okrem iného nemožno domnievať, že by zmena z dohodnutého režimu na regulovaný režim predstavovala ekonomickú výhodu pre prevádzkovateľa, ktorý je k tomuto režimu donútený. Takisto namieta proti skutočnosti, že prevádzkovatelia prepojení a terminálov LNG konkurujú prevádzkovateľom zásobníkov.

(118) Pokiaľ ide o financovanie zo štátnych zdrojov, Francúzsko ďalej vyjadruje pochybnosti, že uhrádzanie časti nákladov prevádzkovateľov základných skladovacích infraštruktúr pre zemný plyn má povahu povinného príspevku. Sadzbu za využívanie prepravných sietí pre zemný plyn platia dodávatelia zemného plynu výmenou za službu prepravy, pričom ide o dimenzovanú službu s vysokou úrovňou spoľahlivosti a dlhodobou kapacitou na uspokojenie primeraného dopytu (34).

(119) Francúzsko takisto poznamenáva, že prenesenie sadzby za používanie prepravnej siete na faktúru spotrebiteľa zemného plynu je povinné len pre spotrebiteľov, ktorí sa rozhodnú využiť regulované sadzby za predaj zemného plynu. Ponuky za regulovanú sadzbu za predaj predstavujú podľa Francúzska menšinový podiel na dodávkach zemného plynu vo Francúzsku (35), a to najmä preto, že sa plánuje ukončenie regulovaných sadzieb za predaj zemného plynu v niekoľkých etapách (36).

(120) Francúzsko okrem iného predovšetkým poznamenáva, že pokiaľ ide o udelenú výhodu, pri určovaní kapitálových nákladov sa berie do úvahy to najnižšie riziko, ktoré zaťažuje regulované činnosti nižšou návratnosťou vloženého kapitálu v porovnaní s neregulovanými činnosťami. Po druhé, Francúzsko nesúhlasí s tým, že výnosy, ktoré prevádzkovateľ zásobníka získava v regulovanom režime, sú systematicky vyššie ako výnosy, ktoré dostáva ten istý prevádzkovateľ v dohodnutom režime (37). Francúzsko okrem toho pripomína, že regulačný rámec zavedený od roku 2018 je symetrický: „kompenzácia“ by sa mohla zrušiť, pričom by sa vyplácala prevádzkovateľmi zásobníkov, keď výnosy z predaja prekročia povolený prijem stanovený komisiou CRE. Regulovaný model preto nemožno oddeliť od povinností a od straty hospodárskej príležitosti, ktoré sú uložené prevádzkovateľom zásobníkov v rámci tohto regulovaného modelu.

(121) Účtovné odpisy vo výške 494 miliónov EUR, ktoré zaznamenala skupina ENGIE v rámci svojej regulovanej skladovacej činnosti niekoľko dní po zverejnení parametrov, ktoré nastavila komisia CRE pre sadzbu za zásobníky, svedčia o tejto strate nádeje na zisk spojený s priaznivými trhovými podmienkami. Francúzsko napokon pripomína, že zavedenie regulačného mechanizmu neviedlo v rokoch 2017 až 2018 k zvýšeniu príjmu francúzskych prevádzkovateľov zásobníkov, s výnimkou spoločnosti Storengy. Francúzsko takisto zdôrazňuje, že spoločnosť Storengy dostáva na úrovni porovnateľných rozpätí v regulovanom rámci povolený príjem, ktorý je nižší ako príjem z predaja v rámci dohodnutého režimu.

(122) Francúzsko sa domnieva, že nie je dôležité zaoberať sa situáciou prevádzkovateľov zásobníkov so sídlom v iných členských štátoch, pokiaľ ide o analýzu selektívnosti udelenej výhody. Francúzsko cituje Všeobecný súd a Súdny dvor, ktoré zdôraznili, že „podmienku týkajúcu sa selektivity […] možno posúdiť iba na úrovni jediného členského štátu“ (38). Francúzsko v každom prípade konštatuje, že prevádzkovatelia zásobníkov z iných členských štátov nie sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, pokiaľ ide o cieľ sledovaný predmetným opatrením, a to zaručiť bezpečnosť dodávok zemného plynu vo Francúzsku.

(123) Pokiaľ ide o prevádzkovateľov prepojení na jednej strane a prevádzkovateľov terminálov LNG na druhej strane, Francúzsko pripomína, že títo prevádzkovatelia sú regulovaní vo Francúzsku (39). Využívajú preto regulačné mechanizmy, ktoré sú veľmi podobné mechanizmu uplatňovanému na zásobníky vrátane stanovenia povoleného príjmu zo strany regulačného orgánu, vďaka ktorému sú schopní pokryť svoje náklady. Francúzsko sa v dôsledku toho domnieva, že nemožno spochybniť, že predmetné opatrenie poskytuje týmto prevádzkovateľom selektívnu výhodu v porovnaní s prevádzkovateľmi prepojení a terminálov LNG.

(124) Pokiaľ ide o vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, Francúzsko sa domnieva, že prevádzkovatelia prepojení a terminálov LNG nekonkurujú prevádzkovateľom zásobníkov (pozri odôvodnenie 133 a nasl.)

4.2. Zlučiteľnosť predmetného opatrenia s vnútorným trhom

4.2.1. Proporcionalita

(125) Francúzsko vysvetľuje, že regulácia založená na nákladoch prevádzkovateľov je prístup, ktorý sa vo veľkej miere využíva medzi európskymi regulačnými orgánmi. Vďaka nej je jednak možné zaručiť prevádzkovateľom dostatočný príjem na zachovanie ich činnosti a jednak to, aby koneční spotrebitelia neplatili za skladovanie vyššiu cenu, ako je cena poskytovanej služby. Francúzsko, naopak, vysvetľuje, že podľa neho by bola metóda založená na úrovni rozpätí nestála a v závislosti od vývoja trhových cien z krátkodobého hľadiska by nezaručovala pokrytie nákladov prevádzkovateľov alebo by sa v dôsledku nej, naopak, vytvárali neprimerané zisky.

(126) Komisia CRE na stanovenie výšky sadzby za zásobníky zvolila reguláciu založenú na pokrytí nákladov, ktoré sa považujú za efektívne a ktoré znášajú ich prevádzkovatelia. Pre každého prevádzkovateľa sa preto stanovuje povolený príjem tak, aby sa pokryli náklady, ktoré tvoria prevádzkové výdavky, ako aj amortizácia aktív a kapitálové náklady. Komisia CRE na vymedzenie počiatočnej úrovne RAB prevádzkovateľov zásobníkov k 1. januáru 2018 pristúpila k preceneniu hrubej účtovnej hodnoty aktív prevádzkovateľov k 31. decembru 2016 (pozri odôvodnenie 55 a nasl. o určení povoleného príjmu).

(127) Francúzsko poskytuje ako alternatívu ďalšie prvky analýzy, prostredníctvom ktorých chce preukázať, že aj iné metódy vedú k výsledkom RAB, ktoré sú konzistentné s metódou komisie CRE.

(128) Hodnota prevádzkovateľov zásobníkov v účtovných závierkach ich akcionárov sa určuje v súlade s účtovnými štandardmi a podľa prognózy očakávaných výnosov z činnosti z dlhodobého hľadiska. Komisia CRE zvolila pre spoločnosť Storengy hodnotu počiatočnej RAB vo výške 3,5 miliardy EUR pre oceňovanie spoločnosti Storengy v účtovnej závierke spoločnosti ENGIE k 31. decembru 2016 vo výške [3 až 5 miliárd EUR]. Komisia CRE zvolila pre spoločnosť Teréga hodnotu počiatočnej RAB vo výške 1,156 miliardy EUR pre oceňovanie rozsahu zásobníkov v účtovnej závierke materskej spoločnosti k 31. decembru 2016 vo výške približne [1 až 2 miliardy EUR].

(129) Nedávne transakcie takisto pomáhajú objasniť hodnotu spoločností a oceňovanie činností skladovania v rámci transakcií. Na základe uskutočnených transakcií v kapitáli spoločnosti Teréga v roku 2013 (40) a 2015 (41) sa napríklad hodnota aktív rozsahu zásobníkov odhaduje v rozsahu [1 až 2 miliárd EUR].

(130) Francúzsko okrem toho uvádza, že externí poradcovia takisto pracovali na oceňovaní RAB prevádzkovateľov. V prípade spoločnosti Storengy bol výsledok výpočtu realizovaného poradcom […] pre komisiu CRF vo výške [3 až 5 miliárd EUR]. Francúzsko takisto odkazuje na štúdiu PwC, ktorej vypracovanie zadala spoločnosť Teréga a v ktorej sa oceňuje RAB v roku 2018 v rozsahu [1 až 2 miliárd EUR].

(131) Francúzsko sa napokon domnieva, že takáto alternatívna metóda, ktorá spočíva v rekonštrukcii minulých príjmov prevádzkovateľa s cieľom určiť, či sa nimi pokryli minulé investície, by nebola dostatočne spoľahlivá na určenie hodnoty RAB. Takáto metóda by skôr znamenala rekonštrukciu najstarších skladovacích aktív, a to od dátumu prvého uvedenia do prevádzky (koniec 50. rokov 20. storočia), ako aj voľných peňažných tokov každého prevádzkovateľa, ktorými sa zhmotnia dostupné finančné zdroje prevádzkovateľa po financovaní potrebného obežného kapitálu, daní a investícií, ktoré by tak potom mohol porovnať s hrubou hodnotou aktív.

(132) Takéto záznamy by však bolo obzvlášť zložité zostaviť, a to jednak v dôsledku náročnosti získania potrebnej komplexnej dokumentácie, ako aj v dôsledku organizačných a kapitálových zmien súčasných spoločností v oblasti skladovania: a keďže spoločnosť Storengy patrí už do integrovaného modelu spoločnosti Gaz de France/GDF Suez, je pravdepodobné, že rekonštrukcia týchto záznamov o činnosti by bola nevyhnutne obmedzená. A na druhej strane, spoločnosť Teréga podlieha postupnému vyraďovaniu.

4.2.2. Negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod

(133) Pokiaľ ide o narušenia hospodárskej súťaže medzi francúzskymi dodávateľmi a dodávateľmi z iných členských štátov, ktorí využívajú uskladňovacie kapacity vo Francúzsku, Francúzsko vysvetľuje, že „štátna príslušnosť“ dodávateľa nezohráva nijaký vplyv. Verejná aukcia je otvorená pre všetky subjekty, ktoré majú oprávnenie dodávať zemný plyn. Toto oprávnenie na dodávku sa neobmedzuje len na francúzskych dodávateľov a môže ho získať každá osoba so sídlom na území členského štátu Únie (42). Po druhé, francúzske orgány zdôrazňujú, že za rovnakú službu prepravy sa pre francúzskych dodávateľov a dodávateľov z iných členských štátov uplatňuje rovnaká sadzba za využívanie prepravných sietí pre zemný plyn.

(134) Podľa Francúzska si okrem toho zásobníky nekonkurujú s prepojeniami a terminálmi LNG. Francúzsko predovšetkým poukazuje na to, že Komisia nikdy neposúdila existenciu jednotného trhu skladovania zemného plynu, infraštruktúr spätného splyňovania a prepojení. Francúzsko okrem toho zdôrazňuje, že v analýzach týkajúcich sa kapacity plynárenskej sústavy uspokojiť primeraný dopyt základné skladovacie infraštruktúry pre zemný plyn poskytujú podporu pri plnom využívaní prepojení a pri plnom využívaní kapacít terminálov LNG na úrovni dostupných zásob skvapalneného zemného plynu.

(135) Francúzsko okrem toho konštatuje, že Komisia pri viacerých príležitostiach uznala existenciu samostatného trhu s podzemnými zásobníkmi zemného plynu, a to vo Francúzsku (43), ako aj v ostatných členských štátoch (44). Komisia na základe výsledkov prieskumu trhu týkajúceho sa prevádzky na francúzskom území zaznamenala nedostatočnú zameniteľnosť medzi zásobníkmi a inými spôsobmi flexibility (45). Francúzsko okrem toho poznamenáva, že Komisia v dvoch rozhodnutiach usúdila, že trh so skladovaním zemného plynu je regionálny, či dokonca vnútroštátny (46).

(136) Francúzsko sa domnieva, že každý nástroj flexibility má svoje vlastné funkcie a vlastnosti, ktoré bránia jeho nahradeniu inými nástrojmi flexibility. Prepojenia umožňujú zásobovanie územia zemným plynom. V prípade neexistencie zásobníka by bolo potrebné dimenzovať prepojenia tak, aby boli schopné zaručiť dodávky zemného plynu na francúzskom území počas spotrebnej špičky. Takéto dimenzovanie by preto bolo neefektívne. Únia okrem toho poukazuje na cieľ znížiť spotrebu zemného plynu. Francúzsko neplánuje žiadne nové investície do prepojení, ktoré má v súčasnosti k dispozícii. Otázka konkurencie a dlhodobých investičných signálov, ktorú položila Komisia, sa preto zdá čisto teoretická.

(137) Terminály LNG ponúkajú možnosť arbitráže s cieľom zásobovať územie za najnižšie náklady. Dostupnosť LNG je neistá, pričom vo veľkej miere závisí od celosvetových podmienok ponuky a dopytu, v rámci ktorých sa dodávky pravidelne presmerujú inam. Terminály LNG majú okrem toho obmedzené uskladňovacie kapacity (47), ktoré by za najlepších podmienok nebolo možné využívať dlhšie ako päť dní. Toto obdobie je však kratšie, ako trvá priemerná vlna chladného počasia, t. j. päť až 15 dní, čo však nie je dostatočne dlhý čas na zmobilizovanie dodania zemného plynu dostatočne rýchlo, aby sa predišlo prerušeniu odvádzania (48).

(138) Zásobníky zemného plynu poskytujú službu medzisezónnej flexibility, ktorú nie je možné zabezpečiť ani prepojeniami za porovnateľných ekonomických podmienok, ani terminálmi LNG. Existencia zásobníkov vo Francúzsku, naopak, nemôže stačiť na zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynu vo Francúzsku. Na zásobovanie územia je naďalej nevyhnutné využívať prepojenia a terminály LNG.

(139) Tieto rôzne typy infraštruktúry sa teda dopĺňajú a nekonkurujú si s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok vo Francúzsku.

(140) Francúzsko pripomína, že aj keby sa usúdilo, že prepojenia, terminály LNG a zásobníky zemného plynu si navzájom konkurujú, francúzske prepojenia a terminály LNG sú všetky regulované, s výnimkou terminálu v Dunkerque. Výsledkom je, že ziskovosť týchto infraštruktúr zodpovedá miere návratnosti aktív, ktorú stanovila komisia CRE. V dôsledku toho nemôže mať vykonávanie regulácie skladovania žiadny vplyv na ziskovosť iných regulovaných infraštruktúr.

(141) Francúzsko okrem toho pripomína, že nedávne skutočnosti sú v rozpore s prípadnou hypotézou škodlivej hospodárskej súťaže pre prepojenia alebo terminály LNG. Od konca roka 2018 dosiahlo využívanie francúzskych a európskych terminálov mimoriadne vysoké úrovne v porovnaní s predchádzajúcimi desiatimi rokmi. Prevádzkovatelia terminálov LNG nedávno úspešne spustili postupy uvádzania svojich strednodobých kapacít na trh. Regulácia zásobníkov v kombinácii so zlúčením zón, ku ktorému vo Francúzsku došlo koncom roka 2018, do veľkej miery prispela k zlepšeniu hĺbky a likvidity francúzskeho a západoeurópskeho trhu.

(142) Francúzsko takisto namieta, že reguláciou zásobníkov by sa mohli znížiť stimuly na využívanie terminálov LNG a existujúcich prepojení. Stimuly na využívanie pochádzajú z cenových signálov vysielaných rôznymi trhmi so zemným plynom (49). V tejto súvislosti sú zásobníky dodatočným prostriedkom na optimalizáciu nákladov na dodávky zemného plynu a na využitie konkurenčných trhových cien.

(143) Francúzsko takisto poznamenáva, že investičné rozhodnutia v oblasti prepojení a terminálov LNG sú založené na stratégiách dodávok, na ktoré nemajú zásobníky zemného vplyvu negatívny vplyv.

(144) Francúzsko sa napokon domnieva, že na situáciu prevádzkovateľov zásobníkov ostatných členských štátov nemá predmetné opatrenie nijaký vplyv. Francúzske orgány uvádzajú, že dimenzovanie francúzskej plynárenskej sústavy, založené najmä na zohľadnení 100 % kapacít dostupných na prepojeniach, automaticky zahŕňa zohľadnenie zásobovania za prepojeniami, najmä infraštruktúry zásobníkov zemného plynu nachádzajúcej sa v iných členských štátoch EÚ. Francúzske orgány takisto poznamenávajú, že aj niektoré z týchto infraštruktúr sú regulované.

(145) Predaj uskladňovacích kapacít sa vykonáva prostredníctvom obchodovania formou aukcie za trhovú cenu. V dôsledku toho predmetné opatrenie neznevýhodňuje prevádzkovateľov zásobníkov v iných členských štátoch. Predmetné opatrenie môže mať okrem toho len minimálny vplyv na tvorbu cien. Francúzske zásobníky umožňujú skladovať približne 130 TWh (50), čo je málo v porovnaní s množstvami obchodovanými na trhu. V roku 2018 sa preobchodovalo 28 220 TWh na trhu TTF (51).

(146) Všetci prevádzkovatelia zásobníkov v rôznych členských štátoch teda podliehajú trhovým podmienkam, na ktoré majú francúzske zásobníky len malý vplyv, takže sa nie je možné domnievať, že by ich ziskovosť mohla klesnúť v dôsledku zavedenia predmetného opatrenia.

(147) Francúzsko okrem toho uvádza, že miery dopĺňania nemeckých a belgických zásobníkov dosahujú vyššie úrovne, pričom vzrástli v období 2018 – 2019 (52). Tieto vyššie úrovne svedčia o tom, že regulácia francúzskych zásobníkov nebráni prevádzkovateľom z iných členských štátov predať všetky svoje uskladňovacie kapacity v prípade priaznivej situácie na trhu.

5. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

(148) Komisia dostala pripomienky od 18 zainteresovaných strán, pričom tri sú príjemcovia opatrenia. Ich pripomienky sú zhrnuté v odôvodneniach 149 až 233.

5.1. Pripomienky príjemcov opatrenia

5.1.1. Géométhane

(149) Spoločnosť Géométhane zdôrazňuje pozitívne účinky zavedenia opatrenia, pokiaľ ide o cieľ energetickej bezpečnosti. Spoločnosť Géométhane na podporu svojich tvrdení predložila Komisii podrobnú správu (53).

5.1.1.1. Existencia pomoci

(150) Podľa spoločnosti Géométhane predmetné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc z viacerých dôvodov.

(151) Spoločnosť Géométhane konštatuje predovšetkým nedostatočné financovanie zo štátnych zdrojov z toho dôvodu, že poplatok za zásobníky nie je možné označiť za povinný príspevok: k presunu zdrojov dochádza len medzi súkromnými prevádzkovateľmi (dodávateľmi zemného plynu a prevádzkovateľmi zásobníkov), kontrola štátu nad finančnými prostriedkami je obmedzená, predmetné opatrenie neznižuje štátny rozpočet a stanovuje sa ním povinnosť údržby základných skladovacích infraštruktúr uvedených v opatrení zo strany prevádzkovateľov.

(152) Predmetné opatrenie okrem toho nemožno považovať za selektívnu výhodu poskytnutú prevádzkovateľom zásobníkov pôsobiacim na francúzskom území v porovnaní s tými, ktorí sa nachádzajú v zahraničí, pretože nie sú v právnej a faktickej situácii porovnateľnej so situáciou prevádzkovateľov zásobníkov so sídlom na francúzskom území, pokiaľ ide o cieľ sledovaný predmetným opatrením. Prevádzkovatelia iných nástrojov flexibility okrem toho nie sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii.

(153) Spoločnosť Géométhane napokon vysvetlila, že predmetné opatrenie nemá vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

5.1.1.2. Zlučiteľnosť pomoci

(154) V prípade, že sa predmetné opatrenie označuje ako štátna pomoc, malo by sa podľa spoločnosti Géométhane považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci. Predmetné opatrenie skutočne prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktorým je energetická bezpečnosť. Okrem toho je toto opatrenie potrebné a vhodné, aby sa tento cieľ dosiahol na základe analýzy alternatívnych opatrení.

(155) Zavedenie predmetného opatrenia má stimulačný účinok, pretože v prípade neexistencie takéhoto opatrenia by nízky podiel využívania uskladňovacej kapacity, ako aj pokles príjmov z kampaní na podporu využívania v dôsledku zníženia rozpätia viedli prevádzkovateľov zásobníkov k „zakukleniu“ či dokonca k definitívnemu zatvoreniu základných infraštruktúr, ktorými sa zaisťuje bezpečnosť dodávok zemného plynu vo Francúzsku.

(156) Výpočet povoleného príjmu na základe metódy oceňovania regulačnej bázy aktív založenej na bežných hospodárskych nákladoch je odôvodnený a primeraný, lebo: — RAB bola počas vykonávania regulačného mechanizmu predmetom nezávislého hospodárskeho hodnotenia prostredníctvom externého auditu, ktorý vykonala poradenská spoločnosť […], — komisia CRE nezvolila počiatočnú RAB navrhovanú prevádzkovateľmi, — metodika bežných hospodárskych nákladov je založená na hrubej účtovnej hodnote aktív na oceňovanie RAB, — metodika umožňuje zohľadniť reprodukčné náklady investičného majetku znížené o amortizáciu, — metodika sa uplatňuje na všetky sadzby za regulované infraštruktúry vo Francúzsku, — metodiku uplatňujú takmer všetky európske regulačné orgány.

(157) Alternatívne by oceňovanie RAB podľa trhovej hodnoty predstavovanej rozpätiami nebolo relevantné, pretože by sa tým nepokryli náklady prevádzkovateľov, čo je v rozpore so zásadou navrátenia nákladov stanovenou v smernici 2009/73/ES. Zohľadnením trhovej hodnoty by sa preto ohrozil regulačný mechanizmus, ktorého cieľom je zabezpečiť udržiavanie základných skladovacích infraštruktúr v prevádzke na správne fungovanie prepravnej siete. Okrem toho existuje riziko preplatenia v prípade zvýšenia rozpätia. Hodnota RAB získaná komisiou CRE je v súlade s trhovou hodnotou infraštruktúr z dlhodobého aj strednodobého hľadiska.

(158) Nebolo by vhodné hodnotiť, či by príjmy vytvorené pred nadobudnutím účinnosti regulačného mechanizmu neumožnili pokryť počiatočné investičné náklady, pretože zohľadnenie týchto príjmov v tomto posúdení by bolo jednak v rozpore s postupmi európskych regulačných orgánov a jednak by to bolo zložité a nespoľahlivé.

(159) Napokon sa prijímajú opatrenia na obmedzenie vyhliadok prevádzkovateľov na zisk (a to vážené priemerné kapitálové náklady, obmedzenie nákladov prevádzkovateľov na infraštruktúru efektívnych zásobníkov a stimulačná regulácia).

(160) Spoločnosť Géométhane takisto ako alternatívu poznamenáva, že hodnota RAB zvolená komisiou CRE zodpovedá hodnote nedávnej transakcie. V roku 2016 bolo 98 % akcií spoločnosti Géosud, ktorá vlastní obchodný podiel spoločnosti Géométhane vo výške 50 %, prevedených spoločnosťami Total, Ineos a Géostock spoločnosti CNP Assurances za sumu vo výške […]. Je preto možné vypočítať celkovú hodnotu spoločnosti Géométhane odhadovanú kupujúcim v čase tohto prevodu, a to […] (54) (ku ktorej sa pripočíta […] disponibilnej hotovosti, t. j. spolu približne […]). Podľa spoločnosti Géométhane je táto trhová hodnota v súlade […] s hodnotou RAB, ktorú komisia CRE zvolila v roku 2018, vo výške 188,9 milióna EUR zvýšenou o nedokončený majetok […].

(161) Predmetné opatrenie predchádza negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Konkrétne: — neexistuje narušenie hospodárskej súťaže medzi francúzskymi poskytovateľmi zemného plynu a zahraničnými poskytovateľmi zemného plynu. Prostredníctvom spôsobu obchodovania s poskytovaním zásobníkov formou aukcie sa zaručuje rovnaké zaobchádzanie s francúzskymi a zahraničnými dodávateľmi zemného plynu. Týmto spôsobom financovania kompenzácie za skladovanie stanovený regulačným mechanizmom sa okrem iného zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so zahraničnými dodávateľmi a s francúzskymi dodávateľmi. Zahraniční dodávatelia nemajú prospech zo znížených cien v porovnaní s francúzskymi dodávateľmi, — nedochádza ani k narušeniu hospodárskej súťaže voči prevádzkovateľom zásobníkov v susedných krajinách. Od nadobudnutia účinnosti regulačného mechanizmu vzrastá v celej Únii miera naplnenia zásobníkov, ktoré dosahujú mimoriadne vysoké úrovne, — nedochádza ani k narušeniu hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov a terminálmi LNG alebo prepojeniami v dôsledku nedostatočnej zameniteľnosti terminálov LNG a prepojení. V rozhodovacej praxi Komisie v oblasti koncentrácií sa trh zásobníkov zemného plynu vymedzil ako samostatný trh. Ide skôr o otázku komplementárnosti zásobníkov zemného plynu, terminálov LNG a prepojení.

5.1.2. Storengy

(162) Spoločnosť Storengy zdôrazňuje pozitívne účinky zavedenia predmetného opatrenia, pokiaľ ide o cieľ energetickej bezpečnosti. Spoločnosť Storengy na podporu svojich tvrdení predložila podrobnú správu Komisii (55).

5.1.2.1. Existencia pomoci

(163) Podľa spoločnosti Storengy predmetné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, a to z viacerých dôvodov.

(164) Spoločnosť Storengy konštatuje predovšetkým nedostatočné financovanie zo štátnych zdrojov z toho dôvodu, že poplatok za zásobníky nie je možné označiť za povinný príspevok, že k presunu zdrojov dochádza len medzi súkromnými prevádzkovateľmi (dodávateľmi zemného plynu a prevádzkovateľmi zásobníkov), že kontrola štátu nad finančnými prostriedkami je obmedzená, že predmetné opatrenie neznižuje štátny rozpočet a stanovuje sa ním povinnosť údržby základných skladovacích infraštruktúr uvedených v opatrení zo strany prevádzkovateľov.

(165) Predmetné opatrenie okrem toho nemožno považovať za selektívnu výhodu poskytnutú prevádzkovateľom zásobníkov pôsobiacim na francúzskom území v porovnaní s tými, ktorí sa nachádzajú v zahraničí, pretože nie sú v právnej a faktickej situácii porovnateľnej so situáciou prevádzkovateľov zásobníkov so sídlom na francúzskom území, pokiaľ ide o cieľ sledovaný opatrením. Prevádzkovatelia iných nástrojov flexibility okrem toho nie sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii.

(166) Spoločnosť Storengy napokon vysvetlila, že predmetné opatrenie nemá vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

5.1.2.2. Zlučiteľnosť pomoci

(167) V prípade, že sa predmetné opatrenie označuje za štátnu pomoc, malo by sa podľa spoločnosti Storengy považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci. Opatrenie naozaj prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktorým je energetická bezpečnosť. Okrem toho je predmetné opatrenie potrebné a vhodné, aby sa tento cieľ dosiahol na základe analýzy alternatívnych opatrení.

(168) Zavedenie predmetného opatrenia má stimulačný účinok, pretože v prípade neexistencie takéhoto opatrenia by nízky podiel využívania uskladňovacej kapacity, ako aj pokles príjmov z kampaní zameraných na podporu využívania v dôsledku zníženia rozpätia viedli prevádzkovateľov zásobníkov k „zakukleniu“ či dokonca k definitívnemu zatvoreniu základných infraštruktúr, ktorými sa zaisťuje bezpečnosť dodávok zemného plynu vo Francúzsku.

(169) Výpočet povoleného príjmu na základe metódy oceňovania regulačnej bázy aktív založenej na bežných hospodárskych nákladov je odôvodnený a primeraný, lebo: — RAB bola počas vykonávania regulačného mechanizmu predmetom nezávislého hospodárskeho hodnotenia prostredníctvom externého auditu, ktorý vykonala poradenská spoločnosť […], — komisia CRE nezvolila počiatočnú RAB navrhovanú prevádzkovateľmi, — metodika bežných hospodárskych nákladov je založená na hrubej účtovnej hodnote aktív na oceňovanie RAB, — metodika umožňuje zohľadniť reprodukčné náklady investičného majetku znížené o amortizáciu, — metodika sa uplatňuje na všetky sadzby za regulované infraštruktúry vo Francúzsku, — metodiku uplatňujú takmer všetky európske regulačné orgány.

(170) Alternatívne by oceňovanie RAB podľa trhovej hodnoty predstavovanej rozpätiami nebolo relevantné, pretože by sa tým nepokryli náklady prevádzkovateľov, čo je v rozpore so zásadou navrátenia nákladov stanovenou v smernici 2009/73/ES. Zohľadnením trhovej hodnoty by sa preto ohrozil regulačný mechanizmus, ktorého cieľom je zabezpečiť udržiavanie základných skladovacích infraštruktúr v prevádzke na správne fungovanie prepravnej siete. Okrem toho existuje riziko preplatenia v prípade zvýšenia rozpätia. Hodnota RAB získaná komisiou CRE je v súlade s trhovou hodnotou infraštruktúr z dlhodobého aj strednodobého hľadiska.

(171) Nebolo by vhodné hodnotiť, či by príjmy vytvorené pred nadobudnutím účinnosti regulačného mechanizmu neumožnili pokryť počiatočné investičné náklady, pretože zohľadnenie týchto príjmov v tomto posúdení by bolo jednak v rozpore s postupmi európskych regulačných orgánov a jednak by to bolo zložité a nespoľahlivé.

(172) Napokon sa prijímajú opatrenia na obmedzenie vyhliadok prevádzkovateľov na zisk (a to vážené priemerné kapitálové náklady, obmedzenie nákladov prevádzkovateľov na infraštruktúru efektívnych zásobníkov a stimulačná regulácia).

(173) Predmetné opatrenie predchádza negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Konkrétne: — neexistuje narušenie hospodárskej súťaže medzi francúzskymi poskytovateľmi zemného plynu a zahraničnými poskytovateľmi zemného plynu. Prostredníctvom spôsobu obchodovania s poskytovaním zásobníkov formou aukcie sa zaručuje rovnaké zaobchádzanie s francúzskymi a zahraničnými dodávateľmi zemného plynu. Týmto spôsobom financovania kompenzácie za skladovanie stanovený regulačným mechanizmom sa okrem iného zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so zahraničnými dodávateľmi a s francúzskymi dodávateľmi. Zahraniční dodávatelia nemajú prospech zo znížených cien v porovnaní s francúzskymi dodávateľmi, — nedochádza ani k narušeniu hospodárskej súťaže voči prevádzkovateľom zásobníkov v susedných krajinách. Od nadobudnutia účinnosti regulačného mechanizmu vzrastá v celej Únii miera naplnenia zásobníkov, ktoré dosahujú mimoriadne vysoké úrovne, — nedochádza ani k narušeniu hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov a terminálmi LNG alebo prepojeniami v dôsledku nedostatočnej zameniteľnosti terminálov LNG a prepojení. V rozhodovacej praxi Komisie v oblasti koncentrácií sa trh zásobníkov zemného plynu vymedzil ako samostatný trh. Ide skôr o otázku komplementárnosti zásobníkov zemného plynu, terminálov LNG a prepojení.

5.1.3. Teréga

(174) Spoločnosť Teréga zdôrazňuje, že hlavným cieľom reformy zásobníkov je bezpečnosť dodávok zemného plynu Francúzska, ktorá bola ohrozená pred nadobudnutím účinnosti regulačného mechanizmu.

5.1.3.1. Existencia pomoci

(175) Spoločnosť Teréga sa domnieva, že opatrenie nespĺňa podmienky štátnej pomoci. Spoločnosť Teréga uvádza, že regulačné systémy založené na zásade navrátenia nákladov efektívneho prevádzkovateľa a bežnej návratnosti investovaného kapitálu sú v Únii bežné, no bez toho, aby sa považovali za štátnu pomoc.

(176) Spoločnosť Teréga sa domnieva, že predmetné opatrenie je jednoduchým nástrojom cenovej regulácie, ktorý nie je financovaný zo štátnych zdrojov. Nemá totiž žiadny vplyv na štátny rozpočet a nevytvárajú sa ním dodatočné náklady, ktoré by sa nevyhnutne prenášali na koncových odberateľov. Francúzsky štát okrem toho nevykonáva verejnú kontrolu ani nad finančnými prostriedkami vyzbieranými PPS, ani nad samotnými PPS, ktoré sú súkromnými spoločnosťami kontrolovanými prevažne súkromnými akcionármi.

(177) Spoločnosť Teréga sa následne domnieva, že predmetné opatrenie neposkytuje dotknutým prevádzkovateľom žiadnu selektívnu výhodu. Regulačný mechanizmus je založený na obchodovaní formou aukcie, ktoré zahŕňa aj stimulačné prvky na podporu efektívnosti, ako aj ex post nástroj na reguláciu všetkých výdavkov a príjmov. Symetrická povaha regulačného mechanizmu okrem toho znamená, že prevádzkovatelia zásobníkov nemusia nevyhnutne dostávať kompenzáciu, ale, naopak, môžu byť požiadaní o vrátenie preplatku.

(178) Pokiaľ ide o kritérium selektívnosti, spoločnosť Teréga sa domnieva, že vzhľadom na toto kritérium nie je situácia zahraničných prevádzkovateľov vhodným posúdením. Prevádzkovatelia zásobníkov sa nachádzajú v inej skutkovej a právnej situácii, ktorá sa v mnohých smeroch líši od situácie prevádzkovateľov terminálov LNG a prevádzkovateľov prepojení, najmä pokiaľ ide o cieľ bezpečnosti dodávok zemného plynu vo Francúzsku.

(179) Spoločnosť Teréga napokon vysvetlila, že predmetné opatrenie nemá vplyv na hospodársku súťaž ani na obchod medzi členskými štátmi. S uskladňovacími kapacitami sa obchoduje formou aukcie podľa trhového mechanizmu, ktorý nediskriminuje prevádzkovateľov so sídlom v iných členských štátoch. V rozhodovacej praxi Komisie v oblasti kontroly koncentrácií a postupov, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou, sa vždy vymedzoval relevantný trh so zásobníkmi zemného plynu nanajvýš na vnútroštátnej úrovni bez toho, aby sa niekedy dospelo k záveru, že existuje väčší trh, jednak z hľadiska predmetných služieb, ako aj z geografického hľadiska. V každom prípade skutočnosť, že plynárenské infraštruktúry sú vo veľmi veľkej miere regulované, je nezlučiteľná so zistením narušenia hospodárskej súťaže na trhoch so zemným plynom.

5.1.3.2. Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

(180) Spoločnosť Teréga zastáva názor, a to za predpokladu, že regulačný mechanizmus predstavuje štátnu pomoc quod non, že regulačný mechanizmus spĺňa všetky podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

(181) Spoločnosť Teréga sa domnieva, že predmetné opatrenie sleduje cieľ spoločného záujmu, a to zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynu vo Francúzsku. Zvyšovaním objemov zemného plynu dostupného v zásobníkoch sa regulačným mechanizmom snaží dosiahnuť presná a kvantifikovateľná úroveň bezpečnosti dodávok. Okrem toho predmetné opatrenie zodpovedá nevyhnutnému štátnemu zásahu, ktorý je založený na primeranej analýze a reaguje na jasne identifikované zlyhania trhu, ako je neschopnosť koncových odberateľov uviesť hodnotu, ktorú prikladajú bezpečnosti dodávok (ako je poistná hodnota alebo systémová hodnota). Spoločnosť Teréga okrem iného trvá na tom, že predmetné opatrenie je vhodným nástrojom na posilnenie bezpečnosti dodávok na francúzskom území, a to nielen vo vzťahu k ostatným dostupným opatreniam flexibility, ale aj vo vzťahu k iným typom regulácie skladovania.

(182) Spoločnosť Teréga spochybňuje odôvodnenie Komisie v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa proporcionality predmetného opatrenia. Regulačný mechanizmus obmedzuje výšku údajnej pomoci na nevyhnutné minimum. Regulačný mechanizmus je v skutočnosti založený na zásade navrátenia nákladov „efektívneho prevádzkovateľa“, na obmedzení príjmov prevádzkovateľov zásobníkov a na integrovaných mechanizmoch, ktoré stimulujú prevádzkovateľov k efektívnejšiemu používania svojich výdavkov. Komisia CRE okrem toho vykonala nezávislé posúdenie nákladov, čím sa uistila, že budú zohľadnené len prijateľné náklady. Komisia CRE pri oceňovaní regulovaných aktív vychádzala aj zo súboru objektívnych, aktuálnych a dôveryhodných ekonomických štúdií, ktoré vypracovali nezávislí odborníci. Metóda oceňovania aktív, ktorú používa komisia CRE, je v tejto súvislosti konzistentná a zodpovedá praxi iných európskych regulačných orgánov. Vzhľadom na to, čo navrhuje Komisia, sa spoločnosť Teréga domnieva, že zohľadnenie príjmov pred začatím regulácie v hodnote regulačnej bázy aktív by bolo neúplné v prípade chýbajúcich dostupných údajov, pričom by to v každom prípade mohlo byť v rozpore so všeobecnými právnymi zásadami. Okrem toho sa práca komisie CRE týka prevádzkových výdavkov, ale aj ocenenia aktív prevádzkovateľov zásobníkov, ktoré sa systematicky zverejňujú v jej uzneseniach o sadzbách, čím sa zabezpečuje transparentnosť tohto opatrenia.

(183) Spoločnosť Teréga sa domnieva, že predmetné opatrenie nenarúša hospodársku súťaž medzi dodávateľmi zemného plynu so sídlom vo Francúzsku a v zahraničí. Predmetné opatrenie je nediskriminačné. Všetci maloobchodní dodávatelia môžu nakupovať kapacity vo francúzskych lokalitách so zásobníkmi v rámci obchodovania formou aukcie. Všetci maloobchodní dodávatelia, ktorí majú francúzskych odberateľov, okrem toho platia sadzby ATRT, a tak podporujú kompenzačný mechanizmus. Opatrenie má dokonca pozitívny vplyv na maloobchodné trhy so zemným plynom, keďže sa ním obmedzujú krízové obdobia a riziká preťaženia sietí. Týmto opatrením ďalej nedochádza ani k narušeniu hospodárskej súťaže voči prevádzkovateľom LNG a prevádzkovateľom prepojení. Tieto subjekty, ktoré takisto vo veľkej miere podliehajú mechanizmom regulácie príjmov, tak nie sú v konkurenčnom vzťahu s prevádzkovateľmi zásobníkov, ale skôr sa dopĺňajú, pokiaľ ide o cieľ zaistenia bezpečnosti dodávok. Predmetné opatrenie nezvýhodňuje jeden zdroj dodávok zemného plynu pred druhým a ani nezakazuje, ani neodrádza od používania týchto doplnkových nástrojov, akými sú prepojenia a terminály LNG. Svedčí o tom napríklad miera využívania kapacít v európskych termináloch LNG v posledných rokoch. Predmetné opatrenie napokon ani nespôsobuje narušenie hospodárskej súťaže vo vzťahu k zahraničným prevádzkovateľom zásobníkov. Zahraničných prevádzkovateľov zásobníkov nie je možné negatívne ovplyvniť aukciami, ktoré sú založené na trhovom mechanizme, pričom v praxi zavedenie predmetného opatrenia nespomalilo všeobecný nárast miery využívania zásobníkov v Európe.

5.2. Pripomienky iných zainteresovaných strán

5.2.1. Association française indépendante de l’électricité et du gaz (ďalej len „AFIEG“) (56)

(184) Združenie AFIEG poskytuje pripomienky k metóde oceňovania skladovacích aktív a k rozsahu skladovacích aktív, ktoré sú potrebné z hľadiska objemu a prietoku na zaistenie bezpečnosti dodávok.

(185) Združenie AFIEG zdôrazňuje, že narušenia hospodárskej súťaže, ktoré existovali pred reformou v dôsledku nedostatočnej transparentnosti predchádzajúceho systému, boli odstránené.

(186) Pokiaľ ide o metódu oceňovania regulačnej bázy aktív, združenie AFIEG nemá presné číselné údaje, ktoré by mu umožnili potvrdiť oceňovanie zvolené komisiou CRE, ale domnieva sa, že by sa pred účtovnou trhovou hodnotou mala uprednostniť ekonomická trhová hodnota. Tento výber by skôr odrážal skladovanie v čase t a neposkytoval by pohľad do minulosti. Združenie AFIEG sa domnieva, že ocenenie plynovej rezervy sa zdá byť základnou zložkou oceňovania skladovacích aktív, a v dôsledku toho by chcelo zohľadniť finančný vplyv výberu pravidiel amortizácie plynovej rezervy na celkovú hodnotu RAB. Združenie AFIEG napokon zdôrazňuje, že prevádzkovatelia zásobníkov nie sú v dôsledku svojej činnosti vystavení väčším rizikám než prevádzkovatelia prepravných sietí. V dôsledku toho nesmie byť miera návratnosti RAB zvolenej pre prevádzkovateľov zásobníkov vyššia ako miera návratnosti PPS.

(187) Združenie AFIEG sa domnieva, že francúzske orgány by mali obmedziť rozsah skladovacích aktív, ktoré sú potrebné z hľadiska objemu a prietoku na zaistenie bezpečnosti dodávok, s cieľom maximalizovať pomer nákladov a prínosov skladovania pre spotrebiteľov. Francúzske správne orgány stanovili minimálne zásoby zemného plynu potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok vo výške 1 990 GWh/deň ťažobného prietoku a 64 TWh objemu (57), pričom v zozname stanovenom vyhláškou o viacročnom plánovaní v oblasti energetiky na roky 2023 – 2028 sa zohľadňuje 2 376 GWh/deň ťažobného prietoku a 138,5 TWh objemu. Združenie AFIEG sa domnieva, že rozsah stanovený vo vyhláške o viacročnom plánovaní v oblasti energetiky je predimenzovaný v porovnaní s potrebami skladovania s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok vo Francúzsku. Rozsah by sa mal preto prehodnotiť smerom nadol, aby sa nevytvárali dodatočné náklady pre konečných spotrebiteľov a aby sa neznevýhodňovali iné flexibilné kapacity zemného plynu. Združenie AFIEG okrem iného poznamenáva predimenzovanie úrovne krytia rizika nesplnenia záväzku, ktorú si zvolili francúzske verejné orgány, stanovenej na 2 %, v porovnaní s úrovňou stanovenou v susedných krajinách, ktorá je na úrovni 5 %

5.2.2. Association française du gaz (ďalej len „AFG“) (58)

(188) Združenie AFG sa domnieva, že systém regulácie zásobníkov zemného plynu zavedený francúzskymi úradmi od 1. januára 2018 je účinný.

(189) Združenie AFG sa takisto domnieva, že predmetné opatrenie je založené na zásade regulácie prostredníctvom nákladov a že viedlo k efektívnemu a primeranému oceneniu majetku. Združenie AFG tvrdí, že túto zásadu regulácie založenej na nákladoch uplatňuje väčšina regulačných orgánov a vzťahuje sa na prepravu a distribúciu zemného plynu, ako aj na terminály LNG vo Francúzsku.

(190) Podľa združenia AFG by mohla metóda využívajúca skôr trhové ceny namiesto nákladov „efektívnych prevádzkovateľov“ viesť k vymedzeniu regulovaného rámca, ktorý je kolísavý a potenciálne vzdialený od ekonomicky optimálnej hodnoty: v prípade nepriaznivých rozpätí táto metóda nezaručuje pokrytie nákladov prevádzkovateľov, v dôsledku ktorých by sa mohli potenciálne dostať do kritickej situácie. Naopak, v prípade, keď by rozpätia trhu boli veľmi priaznivé, príjem prevádzkovateľov by bol príliš vysoký a bol by vzdialený od optimálnej hodnoty pre odberateľov zásobníkov.

(191) Podľa združenia AFG neviedla regulácia zásobníkov vo Francúzsku k žiadnemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu k iným infraštruktúram zemného plynu vo Francúzsku, terminálom LNG vo Francúzsku a v Únii ani prevádzkovateľom zásobníkov v Únii. Pokiaľ ide o terminály LNG, združenie AFG poznamenáva, že objemy LNG dovezené do Francúzska sa takto za dva roky zdvojnásobili a zvýšili sa z 9,6 Gm3 v roku 2017 na 21,5 Gm3 v roku 2019. Združenie AFG takisto uvádza, že v súčasnosti sa v Nemecku skúmajú projekty rozvoja terminálov LNG. Pokiaľ ide o prevádzkovateľov zásobníkov v Európe, združenie AFG zdôrazňuje, že miery naplnenia zásobníkov v Nemecku, Holandsku a Belgicku sa v období 2018 – 2019 zvýšili a k 1. novembru 2019 dosiahli v západnej Európe úroveň minimálne 95 %.

5.2.3. Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (ďalej len „ANODE“) (59)

(192) Podľa združenia ANODE je v dôsledku francúzskej regulácie zásobníkov možné zosúladiť želanie dodávateľov mať trhové pravidlá obchodovania s uskladňovacími kapacitami a regulovaný mechanizmus na zaistenie bezpečnosti dodávok.

(193) Združenie ANODE okrem toho považuje za nevyhnutné, aby sa cieľ využívania a naplnenia zásobníkov, ako aj rozsah aktív zohľadňovaný v záujme bezpečnosti dodávok v kompenzačnom mechanizme pravidelne prehodnocovali, aby sa zabezpečilo, že budú zodpovedať skutočným potrebám. Tento fakt je podľa združenia ANODE o to dôležitejší, že Francúzsko zvolilo hypotézu poklesu spotreby zemného plynu o 2 %, okrem výroby elektrickej energie, […].

(194) Pokiaľ ide o proporcionalitu, združenie ANODE sa domnieva, že komisia CRE by mala zohľadňovať získavanie skúseností o nákladoch a fungovaní zásobníkov a o znížení rizika znášaného prevádzkovateľmi zásobníkov. Domnieva sa, že odmeňovanie RAB prevádzkovateľov zásobníkov by sa malo zosúladiť s odmeňovaním PPS.

5.2.4. Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (ďalej len „CREG“) (60)

(195) Komisia CREG sa domnieva, že nie je dokázané, že celá uskladňovacia kapacita vo Francúzsku je vždy potrebná na zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynu. Časť tohto zemného plynu, ktorá môže byť značná, využívajú nájomcovia na dosiahnutie ziskov spojených so špekuláciami v súvislosti s rozdielmi v cene zemného plynu medzi letom a zimou. Kompenzačný mechanizmus môže preto pre nájomcov predstavovať aj bezplatný prostriedok na realizáciu kapitálového zisku zo zemného plynu. To dáva nájomcom pôsobiacim vo Francúzsku konkurenčnú výhodu, ktorú nájomcovia zo susedných krajín nemajú.

(196) Belgicko má len jeden zásobník zemného plynu, ktorým je lokalita Loenhut prevádzkovaná spoločnosťou Fluxys Belgium (61). Komisia CREG sa domnieva, že táto lokalita konkuruje ostatným lokalitám zásobníkov na severozápade Únie.

(197) Hoci zostalo rozpätie medzi zimnými a letnými cenami zemného plynu v období 2017 – 2018 slabé, nedostupnosť najväčšieho zásobníka v Spojenom kráľovstve spôsobila zvýšenie rezervovania uskladňovacej kapacity na severozápadnom trhu Únie. To vysvetľuje mieru naplnenia Loenhout počas obdobia 2016 – 2017 vo výške 87 % a počas obdobia 2017 – 2018 vo výške 84 %.

(198) Miera naplnenia na obdobie 2018 – 2019 však bola slabá, pričom dosiahla 54 %, zatiaľ čo miera naplnenia v prípade EÚ28 zostala pomerne stabilná. Komisia CREG v tejto súvislosti konštatuje, že miera naplnenia zásobníkov vo Francúzsku vzrástla zo 75 % v období 2017 – 2018 na 94 % v období 2018 – 2019. Úlohu lokality Loenhout ako zdroja flexibility prevzali francúzske zásobníky, ktoré mohli ťažiť z veľmi nízkych cien vďaka novému podpornému regulačnému rámcu. Komisia CREG sa domnieva, že vplyv zavedenia kompenzačného mechanizmu na lokalitu Loenhout bol v dôsledku toho veľmi výrazný: len účastníci trhu, ktorí mali existujúce dlhodobé zmluvy, zostali pôsobiť v lokalite Loenhout. Komisia CREG sa domnieva, že francúzsky kompenzačný mechanizmus núti susedných prevádzkovateľov zásobníkov predávať svoje uskladňovacie kapacity za ich hraničné náklady, či dokonca za menej.

(199) Okrem toho komisia CREG zdôrazňuje, že miera naplnenia v období 2019 – 2020 je výnimočná, a to pre Belgicko (97 %), ako aj pre EÚ28 (97 %). Tieto sadzby možno vysvetliť veľmi nízkymi cenami zemného plynu počas leta 2019 a výrazným rozpätím.

(200) Komisia CREG dospela k záveru, že teda nemožno vylúčiť, že kompenzačný mechanizmus, ktorý sa uplatňuje vo Francúzsku, môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov na francúzskom území a prevádzkovateľmi zásobníkov zo susedných členských štátov, medzi účastníkmi trhu pôsobiacimi vo Francúzsku a účastníkmi pôsobiacimi v susedných členských štátoch a medzi prevádzkovateľmi zásobníkov zemného plynu na jednej strane a prevádzkovateľmi LNG a prevádzkovateľmi prepojení na druhej strane.

5.2.5. […] (62)

(201) […] domnieva sa, že vytvorenie zásob zemného plynu je nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti dodávok z krátkodobého hľadiska, pričom sa domnieva, že zásady regulácie zavedené v roku 2018 boli relevantné. Vzhľadom na to, že objem zásobníkov potrebný na zaistenie bezpečnosti dodávok je vyšší ako „ekonomický“ objem, ktorý by trh ocenil spontánne, je potrebné doplniť príjmy prevádzkovateľov zásobníkov.

(202) Regulovaný rozsah sa však musí obmedziť na uskladňovacie kapacity nevyhnutne potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok. Je to dôležité s cieľom zabezpečiť, že koneční spotrebitelia nebudú znášať nadmerné náklady. V dôsledku predimenzovaného rozsahu sa mohli penalizovať aj zásobníky nachádzajúce sa v inom členskom štáte, čo by mohlo mať vplyv na terminály LNG a prepojenia.

(203) […] pripúšťa, že je zložité presne určiť objem skladovania potrebného na zaistenie bezpečnosti dodávok. Napriek tomu sa […] domnieva, že začlenenie všetkých podzemných zásobníkov do rozsahu potrebných zásobníkov by mohlo byť potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok. Vzhľadom na nedávny vývoj sa […] domnieva, že scenármi, ktoré si zvolilo Francúzsko, by sa mohlo zachovať väčšie využitie najmä zdrojov LNG, čo by viedlo k zníženiu objemu potrebného na zaistenie bezpečnosti dodávok.

(204) […] si kladie aj otázku v súvislosti s rozhodnutím obmedziť regulovaný rozsah iba na uskladňovacie kapacity podzemných zásobníkov, a to najmä preto, že vo francúzskych právnych predpisoch sa uznáva existencia zásob v termináloch LNG, pričom sa tieto zásoby považujú za vhodné na to, aby prispeli k zaisteniu bezpečnosti dodávok zemného ply