PRÍLOHA A

OBJASNENIA TERMINOLÓGIE

Táto príloha obsahuje objasnenia, zemepisné vysvetlivky alebo vymedzenie pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách, ak sa to v daných prílohách neuvádza inak.

1. ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY

Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňuje nasledujúce zemepisné vymedzenie:

— Austrália nezahŕňa jej zámorské územia,

— Dánsko nezahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko,

— Francúzsko zahŕňa Monako a zahŕňa francúzske zámorské departementy Guadeloupe, Martinik, Guyanu, Réunion a Mayotte,

— Taliansko zahŕňa San Maríno a Vatikán (Svätá stolica),

— Japonsko zahŕňa Okinawu,

— Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru,

— Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu,

— Spojené štáty zahŕňajú 50 štátov, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam.

2. AGREGÁTY

Výrobcovia elektriny a tepla sa zatrieďujú podľa účelu výroby:

— Výrobcovia s hlavnou činnosťou sú výrobcovia v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, ktorí vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo na predaj tretím stranám v rámci svojej hlavnej činnosti,

— Závodní výrobcovia sú výrobcovia v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, ktorí vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie v rámci činnosti, ktorá podporuje ich hlavnú činnosť.

Poznámka: Komisia môže v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2 ďalej objasniť terminológiu tým, že po nadobudnutí účinnosti zrevidovanej klasifikácie NACE doplní príslušné odkazy.

2.1. Dodávka

2.1.1. VÝROBA/DOMÁCA VÝROBA

Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných, vypočítané po všetkých úkonoch na odstránenie neaktívnej hmoty. Výroba zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.

Domáca je: výroba zo zdrojov na príslušnom území.

2.1.2. REGENEROVANÉ PRODUKTY

Vzťahuje sa len na čierne uhlie. Kaly a hlušinové haldy vyťažené v baniach.

2.1.3. VSTUPY Z OSTATNÝCH ZDROJOV

Množstvo palív, ktorých výroba je zahrnutá v iných výkazoch o palivách, ktoré sú však zmiešané s inými palivami a spotrebúvajú sa ako zmes. Ďalšie podrobnosti o tejto zložke sa poskytujú ako:

— Vstupy z ostatných zdrojov: uhlie

— Vstupy z ostatných zdrojov: ropa a ropné výrobky

— Vstupy z ostatných zdrojov: zemný plyn

— Vstupy z ostatných zdrojov: obnoviteľné zdroje

2.1.4. DOVOZ/VÝVOZ

Ak nie je uvedené inak, „dovoz“ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a „vývoz“ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu. Množstvo sa považuje za dovezené alebo vyvezené, keď prekročilo politické hranice krajiny, bez ohľadu na to, či prebehlo colné konanie.

Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť kategória „nešpecifikované/ostatné“.

2.1.5. MEDZINÁRODNÉ NÁMORNÉ ZÁSOBNÍKY

Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých vlajok, ktoré sa používajú pri medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Nezahŕňa sa:

— spotreba v prípade lodí používaných pri vnútrozemských plavbách. Pri rozlišovaní medzi vnútrozemskou a medzinárodnou plavbou je rozhodujúci prístav vyplávania alebo priplávania, a nie vlajka alebo štát registrácie lode.

— spotreba rybárskych plavidiel,

— spotreba vojenských síl.

2.1.6. ZMENA STAVU ZÁSOB

Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na území daného štátu. Ak nie je uvedené inak, budovanie zásob sa označuje záporným číslom a čerpanie zásob kladným číslom.

2.1.7. POČIATOČNÉ A KONEČNÉ CELKOVÉ ZÁSOBY NA VNÚTROŠTÁTNOM ÚZEMÍ

Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, či už v rámci bilaterálnej vládnej dohody, alebo bez nej. Začiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. Zásoby zahŕňajú zásoby uskladnené vo všetkých druhoch špeciálnych skladovacích zariadení buď na povrchu, alebo pod zemou.

2.1.8. PRIAME POUŽITIE

Ropa (Surová ropa a ropné výrobky), ktoré sa používajú priamo bez spracovania v ropných rafinériách. Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny.

2.1.9. VSTUPY PRVOTNÝCH PRODUKTOV

Zahŕňa množstvo domácej alebo dovezenej surovej ropy (vrátane kondenzátu) a domáceho NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo.

2.1.10. HRUBÝ RAFINÉRSKY VÝSTUP

Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie. Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo.

2.1.11. RECYKLOVANÉ VÝROBKY

Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané konečným spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov.

2.1.12. SPÄTNÉ TOKY

Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od konečného spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby.

2.1.13. REKLASIFIKÁCIA MEDZIPRODUKTOV

Množstvo, ktoré bolo reklasifikované v dôsledku zmeny ich špecifikácie alebo primiešania do iného výrobku. Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden výrobok alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula.

2.1.14. REKLASIFIKOVANÉ PRODUKTY

Dovezené ropné výrobky, ktoré sa reklasifikovali ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania konečným spotrebiteľom.

2.1.15. ŠTATISTICKÉ ROZDIELY

Vypočítaná hodnota, definovaná ako rozdiel medzi výpočtom z hľadiska dodávky (prístup zhora nadol) a výpočtom z hľadiska spotreby (prístup zdola nahor). Mali by sa zdôvodniť všetky výrazné štatistické rozdiely.

2.2. Sektor transformácie

V sektore transformácie sa vykazuje len množstvo palív, ktoré boli transformované na iné palivá. Množstvo palív použitých na vykurovanie a prevádzku zariadení a vo všeobecnosti na podporu transformácie sa neuvádza v sektore transformácie, ale v sektore energetiky.

2.2.1. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – IBA ELEKTRINA

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu elektriny v prípade výrobcov s hlavnou činnosťou.

2.2.2. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – JEDNOTKY NA KOMBINOVANÚ VÝROBU ELEKTRINY A TEPLA

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny a/alebo tepla v jednotkách na kombinovanú výrobu elektriny a tepla v prípade výrobcov s hlavnou činnosťou.

2.2.3. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – IBA TEPLO

Množstvo palív použitých pri výrobe tepla v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu tepla v prípade výrobcov s hlavnou činnosťou.

2.2.4. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – IBA ELEKTRINA

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu elektriny v prípade závodných výrobcov.

2.2.5. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – JEDNOTKY NA KOMBINOVANÚ VÝROBU ELEKTRINY A TEPLA

Množstvo palív spolu použitých pri výrobe elektriny a podiel palív použitých pri výrobe predaného tepla v jednotkách na kombinovanú výrobu elektriny a tepla v prípade závodných výrobcov. Podiel palív použitých pri výrobe tepla, ktoré sa nepredalo (teplo na vlastnú spotrebu), sa vykazuje podľa špecifického sektora konečnej spotreby energie na základe klasifikácie NACE. Nepredané teplo, ktoré však bolo dodané iným subjektom v rámci nefinančných zmlúv alebo subjektom s iným vlastníkom, sa vykazuje na rovnakom princípe ako predané teplo.

2.2.6. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – IBA TEPLO

Podiel palív, ktorý zodpovedá množstvu predaného tepla v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu tepla, v prípade závodných výrobcov. Podiel palív použitých pri výrobe tepla, ktoré sa nepredalo (teplo na vlastnú spotrebu), sa vykazuje podľa špecifického sektora konečnej spotreby energie na základe klasifikácie NACE. Nepredané teplo, ktoré však bolo dodané iným subjektom v rámci nefinančných zmlúv alebo subjektom s iným vlastníkom, sa vykazuje na rovnakom princípe ako predané teplo.

2.2.7. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých v čiernouhoľných briketárňach pri výrobe čiernouhoľných brikiet.

2.2.8. KOKSÁRNE

Množstvo palív použitých v koksárňach pri výrobe koksovateľného koksu a koksárenského plynu.

2.2.9. HNEDOUHOĽNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) v hnedouhoľných briketárňach a množstvo palív použitých v rašelinových briketárňach pri výrobe rašelinových brikiet (PB).

2.2.10. PLYNÁRNE

Množstvo palív použitých pri výrobe svietiplynu v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

2.2.11. VYSOKÉ PECE

Množstvo palív vstupujúcich do vysokej pece, buď zhora spolu so železnou rudou, alebo dolu cez výfučne spolu so zohriatym vzduchom.

2.2.12. SKVAPALŇOVANIE UHLIA

Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy.

2.2.13. ZARIADENIA NA SKVAPALŇOVANIE PLYNU (PLYN NA KVAPALINY)

Množstvo plynných palív zmenených na kvapalné palivá.

2.2.14. ZARIADENIE NA VÝROBU DREVENÉHO UHLIA

Množstvo pevných biopalív zmenených na drevené uhlie.

2.2.15. ROPNÉ RAFINÉRIE

Množstvo palív použitých pri výrobe ropných výrobkov.

2.2.16. ZARIADENIA ZMIEŠAVANIA ZEMNÉHO PLYNU (PRE ZMIEŠANÝ ZEMNÝ PLYN)

Množstvo plynov zmiešaných so zemným plynom do rozvodnej siete (siete zemného plynu).

2.2.17. NA ZMIEŠANIE S AUTOMOBILOVÝM BENZÍNOM/NAFTOU/PETROLEJOM

Množstvo kvapalných biopalív zmiešaných s fosílnymi palivami.

2.2.18. INDE NEUVEDENÉ

Množstvo palív použitých pri transformácii inde nezahrnuté. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.3. Sektor energetiky

Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu pri transformačných aktivitách. Zodpovedá to divíziám 05, 06, 19 a 35 NACE Rev. 2, skupine 09.1 NACE Rev. 2 a triedam 07.21 a 08.92 NACE Rev. 2.

Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by sa mali vykázať v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré sa vykazujú v sektore dopravy).

Zahŕňa výrobu chemických materiálov na atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov.

2.3.1. VLASTNÁ SPOTREBA ELEKTRÁRNÍ, TEPLÁRNÍ A VÝHREVNÍ

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach s jednotkami iba na výrobu elektriny, iba na výrobu tepla a na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

2.3.2. UHOĽNÉ BANE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve. Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach sa vykazuje v sektore transformácie.

2.3.3. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v čiernouhoľných briketárňach.

2.3.4. KOKSÁRNE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v koksárňach.

2.3.5. HNEDOUHOĽNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých ako energia pre podporné operácie v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach.

2.3.6. PLYNÁRNE/ZARIADENIA NA SPLYNOVANIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

2.3.7. VYSOKÉ PECE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie vo vysokých peciach.

2.3.8. SKVAPALŇOVANIE UHLIA

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia.

2.3.9. SKVAPALŇOVANIE (LNG)/OPÄTOVNÉ SPLYNOVANIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie a opätovné splynovanie zemného plynu.

2.3.10. ZARIADENIA NA SPLYNOVANIE (BIOPLYN)

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na splynovanie bioplynu.

2.3.11. ZARIADENIA NA SKVAPALŇOVANIE PLYNU (PLYN NA KVAPALINY)

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie plynu (plyn na kvapaliny).

2.3.12. ZARIADENIA NA VÝROBU DREVENÉHO UHLIA

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na výrobu dreveného uhlia.

2.3.13. ROPNÉ RAFINÉRIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v ropných rafinériách.

2.3.14. ŤAŽBA ROPY A PLYNU

Množstvo palív spotrebovaných v zariadeniach na ťažbu ropy a plynu. Nezahŕňa straty v potrubiach (treba vykázať ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba vykázať v sektore dopravy).

2.3.15. INDE NEUVEDENÉ – ENERGETIKA

Množstvo palív súvisiacich s energetickými činnosťami inde nezahrnuté. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.4. Distribučné straty

Množstvo strát palív vyskytujúcich sa z dôvodu dopravy a distribúcie.

2.5. Konečná neenergetická spotreba

Množstvo fosílnych palív použitých na neenergetické účely – nespaľované palivá.

2.6. Konečná spotreba energie (špecifikácia konečného použitia)

2.6.1. SEKTOR PRIEMYSLU

Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho hlavných činností.

Pokiaľ ide o jednotky iba na výrobu tepla a o jednotky na kombinovanú výrobu elektriny a tepla, vykazuje sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným subjektom (teplo na vlastnú spotrebu). Množstvo palív spotrebovaných na výrobu predaného tepla a na výrobu elektriny sa vykazuje v príslušnom sektore transformácie.

2.6.1.1. Hutníctvo železa a ocele: skupiny 24.1, 24.2 a 24.3 NACE 2 a triedy 24.51 a 24.52 NACE Rev. 2.

2.6.1.2. Chemický a petrochemický priemysel: divízie 20 a 21 NACE Rev. 2.

2.6.1.3. Metalurgia neželezných kovov: skupina 24.4 NACE Rev. 2 a triedy 24.53 a 24.54 NACE Rev. 2.

2.6.1.4. Nekovové minerálne výrobky: divízia 23 NACE Rev. 2.

2.6.1.5. Dopravné prostriedky: divízie 29 a 30 NACE Rev. 2.

2.1.6.6. Strojárstvo: divízie 25, 26, 27 a 28 NACE Rev. 2.

2.6.1.7. Ťažba a dobývanie: divízie 07 (okrem triedy 07.21) a 08 (okrem triedy 08.92) NACE Rev. 2; skupina 09.9 NACE Rev. 2.

2.6.1.8. Potraviny, nápoje a tabak: divízie 10, 11 a 12 NACE Rev. 2.

2.6.1.9. Celulóza, papier a tlač: divízie 17 a 18 NACE Rev. 2.

2.6.1.10. Drevo a drevené výrobky: divízia 16 NACE Rev. 2.

2.6.1.11. Stavebníctvo: divízie 41, 42 a 43 NACE Rev. 2.

2.6.1.12. Textil a koža: divízie 13, 14 a 15 NACE Rev. 2.

2.6.1.13. Inde neuvedené – priemysel: divízie 22, 31 a 32 NACE Rev. 2.

2.6.2. SEKTOR DOPRAVY

Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na sektor podľa klasifikácie NACE (ekonomický sektor), v ktorom sa činnosť vykonáva. Palivá použité na vykurovanie a osvetlenie na železničných a autobusových staniciach, prístavných mólach a letiskách sa vykazujú v „obchode a verejných službách“ a nie v sektore dopravy.

2.6.2.1. Železničná doprava

Množstvo palív použitých v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc a železničnej dopravy ako súčasti systémov mestskej alebo prímestskej dopravy (napríklad vlaky, električky, metro).

2.6.2.2. Vnútrozemská plavba

Množstvo palív dodávaných plavidlám všetkých vlajok neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Medzinárodné námorné zásobníky). Pri rozlišovaní medzi vnútrozemskou a medzinárodnou plavbou je rozhodujúci prístav vyplávania alebo priplávania, a nie vlajka alebo štát registrácie lode.

2.6.2.3. Cestná doprava

Množstvo palív použitých pre cestné vozidlá. Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.

Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor Ostatné), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri Poľnohospodárstvo), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor Ostatné – inde neuvedené), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor Stavebníctvo).

2.6.2.4. Potrubná doprava

Množstvo palív použitých ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity. Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia. Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým používateľom (vykáže sa v sektore energetiky), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných používateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a verejných služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými používateľmi (vykážu sa ako distribučné straty).

2.6.2.5. Medzinárodná letecká doprava

Množstvo palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Pri rozlišovaní medzi vnútrozemskou a medzinárodnou leteckou dopravou je rozhodujúce miesto odletu a príletu, a nie štát registrácie leteckého dopravcu. Nezahŕňa palivá použité leteckými dopravcami v ich cestných vozidlách (vykážu sa v časti inde neuvedené – doprava) a vojenské použitie leteckých palív (vykáže sa v časti inde neuvedené – ostatné).

2.6.2.6. Vnútroštátna letecká doprava

Množstvo palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy. Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Pri rozlišovaní medzi vnútrozemskou a medzinárodnou leteckou dopravou je rozhodujúce miesto odletu a príletu, a nie štát registrácie leteckého dopravcu. Zahŕňa cesty s dosť veľkou vzdialenosťou medzi dvoma letiskami v krajine so zámorskými územiami. Nezahŕňa palivá použité leteckými dopravcami v ich cestných vozidlách (vykážu sa v časti Inde neuvedené – doprava) a vojenské použitie leteckých palív (vykáže sa v časti inde neuvedené – ostatné).

2.6.2.7. Inde neuvedené – doprava

Množstvo palív použitých pre dopravné činnosti inde nezahrnuté. Zahŕňa palivá použité leteckými dopravcami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov. V prípade použitia treba v poznámkach správy vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.6.3. OSTATNÉ SEKTORY

Táto kategória zahŕňa množstvo palív použitých v sektoroch, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria do sektora transformácia, energetika, priemysel alebo doprava.

2.6.3.1. Obchod a verejné služby

Množstvo palív spotrebovaných podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore. Divízie 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (okrem triedy 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99 NACE Rev. 2. Palivá použité na vykurovanie a osvetlenie na železničných a autobusových staniciach, prístavných mólach a letiskách sa vykazujú v tejto kategórii; patria sem aj palivá použité pre všetky nedopravné činnosti zaradené do divízií 49, 50 a 51 NACE Rev. 2.

2.6.3.2. Domácnosti

Množstvo palív spotrebovaných všetkými domácnosťami vrátane „domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby“. Divízie 97 a 98 NACE Rev. 2.

Na tento sektor sa uplatňuje toto osobitné vymedzenie:

Sektor domácností:

Domácnosť je osoba žijúca osamelo alebo skupina ľudí, ktorí žijú spoločne v tej istej súkromnej obytnej jednotke a podieľajú sa na výdavkoch vrátane spoločného zabezpečovania životných potrieb. Sektor domácností je preto súhrnom všetkých domácností v krajine.

Kolektívne domácnosti, ktoré môžu byť trvalé (napr. väznice) alebo dočasné (napr. nemocnice), by nemali byť zahrnuté, keďže sú zahrnuté v spotrebe v sektore služieb. Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach sa vykazuje v sektore dopravy, a nie v sektore domácností.

Do celkovej spotreby energie v domácnostiach by nemala byť zahrnutá ani spotreba energie na významné ekonomické činnosti domácností. Tieto činnosti zahŕňajú poľnohospodárske ekonomické činnosti v malých poľnohospodárskych podnikoch a ostatné ekonomické činnosti vykonávané v sídle domácnosti a vykazujú sa v príslušnom sektore.

2.6.3.2.1. Vykurovanie priestoru

Táto energetická služba sa týka použitia energie na poskytovanie tepla vo vnútorných priestoroch obytnej jednotky.

2.6.3.2.2. Ochladzovanie priestoru:

Táto energetická služba sa týka použitia energie na ochladzovanie obytnej jednotky pomocou klimatizačných zariadení a/alebo chladiacich agregátov.

Do tohto oddielu nepatria ventilátory, dúchadlá ani ostatné prístroje nenapojené na chladiaci agregát, ktoré by sa mali uvádzať v oddiele „Osvetlenie a elektrické spotrebiče“.

2.6.3.2.3. Ohrev vody:

Táto energetická služba sa týka použitia energie na ohrev vody pre teplú úžitkovú vodu, kúpanie, čistenie a ostatné použitia iné ako varenie.

Nepatrí sem vykurovanie bazénov, ktoré by sa malo uvádzať v oddiele „Ostatné konečné použitia“.

2.6.3.2.4. Varenie:

Táto energetická služba sa týka použitia energie na prípravu jedál.

Nepatria sem pomocné kuchynské spotrebiče (mikrovlnné rúry, kanvice, kávovary atď.), ktoré by sa mali uvádzať v oddiele „Osvetlenie a elektrické spotrebiče“.

2.6.3.2.5. Osvetlenie a elektrické spotrebiče (len elektrina):

Použitie energie na osvetlenie a pre akékoľvek iné elektrické zariadenia v obytnej jednotke, ktoré nepatria do oddielu „Ostatné konečné použitia“.

2.6.3.2.6. Ostatné konečné použitia:

Ostatná spotreba energie v domácnostiach, ako je použitie energie na exteriérové činnosti a akékoľvek iné činnosti nezahrnuté do piatich vyššie uvedených konečných použití energie (napr. kosačky na trávu, vykurovanie bazénov, vonkajšie ohrievače, vonkajšie grily, sauny atď.).

2.6.3.3. Poľnohospodárstvo/lesníctvo

Množstvo palív spotrebovaných používateľmi zaradenými do poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva; divízie 01 a 02 NACE Rev. 2.

2.6.3.4. Rybolov

Množstvo palív dodaných pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodané lodiam všetkých vlajok, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybolove; divízia 03 NACE Rev. 2.

2.6.3.5. Inde neuvedené – ostatné

Množstvo palív použitých pre inde nezahrnuté činnosti (napríklad trieda 84.22 NACE Rev. 2). Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú mobilnú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodané palivo určené pre armádu danej krajiny, alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia treba v poznámkach správy vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

3. PRODUKTY

3.1. UHLIE (tuhé fosílne palivá a vyrábané plyny)

3.1.1. ČIERNE UHLIE

Čierne uhlie je agregát produktov, ktorý je sumou antracitu, koksovateľného uhlia a ostatného bituminózneho uhlia.

3.1.2. ANTRACIT

Uhlie vysokej kvality určené na použitie v priemysle a v domácnostiach. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (okolo 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.3. KOKSOVATEĽNÉ UHLIE

Bituminózne uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu (koksárenského koksu) vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.4. OSTATNÉ BITUMINÓZNE UHLIE

Uhlie použité na účely vytvárania pary, ktoré zahŕňa všetko bituminózne uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.5. HNEDÉ UHLIE

Hnedé uhlie je agregát produktov, ktorý je sumou subbituminózneho uhlia a lignitu.

3.1.6. SUBBITUMINÓZNE UHLIE

Ide o neaglomerujúce uhlie so spalným teplom od 20 000 kJ/kg do 24 000 kJ/kg obsahujúce viac než 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

3.1.7. LIGNIT

Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 20 000 kJ/kg a obsahujúce viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

3.1.8. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETY

Zložené palivo vyrobené z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených čiernouhoľných brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii.

3.1.9. KOKSÁRENSKÝ KOKS

Tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote, má nízky obsah vlhkosti a prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v hutníctve železa a ocele ako zdroj energie a chemické činidlo.

V tejto kategórii sa vykazuje aj koksárenská škvara a zlievarenský koks.

Do tejto kategórie by mal byť zahrnutý aj polokoks (tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia pri nízkej teplote). Polokoks sa používa ako palivo na vykurovanie alebo v samotnom zariadení na transformáciu.

Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z lignitu.

3.1.10. PLYNÁRENSKÝ KOKS

Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie.

3.1.11. ČIERNOUHOĽNÝ DECHT

Výsledok deštrukčnej destilácie bituminózneho uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia na výrobu koksu v koksárenskej peci alebo sa vyrába z hnedého uhlia („nízkoteplotný decht“).

3.1.12. BKB (BRIKETY Z HNEDÉHO UHLIA)

BKB je zložené palivo vyrobené z lignitu alebo subbituminózneho uhlia briketážou pod vysokým tlakom bez pridania spojiva vrátane suchej lignitovej drviny a prachu.

3.1.13. VYRÁBANÉ PLYNY

Vyrábané plyny sú agregát produktov, ktorý je sumou svietiplynu, koksárenského plynu, vysokopecného plynu a ostatných získaných plynov.

3.1.14. SVIETIPLYN (PLYNÁRNE)

Zahŕňa všetky druhy plynov vyrobených vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárňach a prechádza do svietiplynu), celkovým splynovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej atď.), ako aj premenou a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu vrátane zmiešania so zemným plynom, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu. Množstvo plynu, ktorý pochádza z prechodu ostatných uhoľných plynov do svietiplynu, sa vykazuje ako výroba svietiplynu.

3.1.15. KOKSÁRENSKÝ PLYN

Koksárenský plyn je plyn získaný ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele.

3.1.16. VYSOKOPECNÝ PLYN

Vysokopecný plyn sa vyrába počas spaľovania koksu vo vysokej peci v hutníctve železa a ocele. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v danom podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceliarskeho priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie.

3.1.17. OSTATNÉ ZÍSKANÉ PLYNY

Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn. Množstvo paliva sa vykazuje na základe spalného tepla. Zahŕňa aj vyššie neuvedené nešpecifikované vyrábané plyny, ako napríklad spáliteľné plyny tuhého uhlíkového pôvodu získavané v inde nedefinovaných výrobných a chemických procesoch.

3.1.18. RAŠELINA

Spáliteľný mäkký, pórovitý alebo stlačený sediment rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo- až tmavohnedej farby. Rašelina zahŕňa rašelinovú mačinu a mletú rašelinu. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá.

3.1.19. VÝROBKY Z RAŠELINY

Napríklad rašelinové brikety získané priamo alebo nepriamo z rašelinovej mačiny a mletá rašelina.

3.1.20. ROPONOSNÉ BRIDLICE A DECHTOVÝ PIESOK

Roponosné bridlice a dechtový piesok sú usadené horniny, ktoré obsahujú organickú látku v podobe kerogénu. Kerogén je voskovitý materiál bohatý na uhľovodíky, o ktorom sa predpokladá, že jeho vznik predchádza vzniku ropy. Roponosné bridlice možno spaľovať priamo alebo tepelne spracúvať s cieľom získať bridlicovú ropu. Bridlicová ropa a ostatné výrobky získavané skvapalňovaním sa vykazujú ako ostatné uhľovodíky pri ropných výrobkoch.

3.2. Zemný plyn

3.2.1. ZEMNÝ PLYN

Zemný plyn pozostáva z plynov vyskytujúcich sa v podzemných ložiskách, buď skvapalnených, alebo plynných, pozostávajúcich najmä z metánu, bez ohľadu na metódu ťažby (konvenčná a nekonvenčná). Zahŕňa „nepridružený“ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme, aj „pridružený“ plyn vyťažený so surovou ropou, ako metán získavaný z uhoľných baní (banský plyn) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov). Zemný plyn nezahŕňa bioplyn ani vyrábané plyny. Transfery takýchto produktov do siete zemného plynu sa vykazujú oddelene od zemného plynu. Zemný plyn zahŕňa skvapalnený zemný plyn (LNG) a stlačený zemný plyn (CNG).

3.3. Elektrina a teplo

3.3.1. ELEKTRINA

Elektrina je prenos energie spôsobený fyzikálnym javom, ktorým sú elektrické výboje a ich účinky v kľude a v pohybe. Vykazuje sa všetka použitá, vyrobená a spotrebovaná elektrina vrátane elektriny mimo siete a na vlastnú spotrebu.

3.3.2. TEPLO (ODVODENÉ TEPLO)

Teplo je energia hmoty získaná z translačného, rotačného a vibračného pohybu jej zložiek a zo zmien jej fyzického stavu. Vykazuje sa všetko vyrobené teplo okrem nepredaného tepla vyrobeného závodnými výrobcami na vlastné použitie; všetky ostatné formy tepla sa vykazujú ako použitie produktov, z ktorých sa vyrobilo teplo.

3.4. ROPA (Surová ropa a ropné výrobky)

3.4.1. SUROVÁ ROPA

Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosférickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patria plynové kondenzáty získavané z pridruženého a nepridruženého plynu, ktoré sa zmiešavajú s tokom surovej ropy. Množstvo sa vykazuje bez ohľadu na metódu ťažby (konvenčná a nekonvenčná). Surová ropa nezahŕňa NGL.

3.4.2. GAZOLÍN (NGL)

NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získané zo zemného plynu v separačných zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie zemného plynu. NGL zahŕňa etán, propán, bután (bežný a izolovaný), (izo-)pentán a ďalšie vyššie uhľovodíky (niekedy označované ako prírodný benzín alebo kondenzát).

3.4.3. RAFINÉRSKE MEDZIPRODUKTY

Rafinérske medziprodukty sú východiskové produkty zo spracovanej ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premenia na jednu alebo viac zložiek a/alebo hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja).

3.4.4. ADITÍVA/OXYGENÁTY

Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s ropnými výrobkami na úpravu ich vlastností (oktán, cetán, vlastnosti za studena atď.). Prísady obsahujú oxygenáty [ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery (metyl-terc-butyl-éter (MTBE), etyl-terc-butyl-éter (ETBE), terciárny amylmetyléter (TAME) atď.], estery (ako sú repkový olej alebo dimetylester atď.), chemické zlúčeniny (ako sú tetrametylolovo (TML), tetraetylolovo (TEL) a detergenty). Množstvo aditív/oxygenátov (alkoholy, étery, estery a ostatné chemické zlúčeniny) uvedené v tejto kategórii by sa malo týkať množstva určeného na miešanie s palivami alebo na použitie ako palivo. Táto kategória zahŕňa biopalivá zmiešané s kvapalnými fosílnymi palivami.

3.4.5. BIOPALIVÁ V ADITÍVACH/OXYGENÁTOCH

Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na zmiešané kvapalné biopalivá a len na podiel kvapalných biopalív, nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. Nezahŕňa všetky nezmiešané kvapalné biopalivá.

3.4.6. OSTATNÉ UHĽOVODÍKY

Syntetická ropa z bituminóznych pieskov, roponosných bridlíc atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia, výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín, hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion). Nezahŕňa roponosné bridlice; zahŕňa bridlicovú ropu (druhotný výrobok).

3.4.7. ROPNÉ VÝROBKY

Ropné výrobky sú agregát produktov, ktorý je sumou rafinérskeho plynu, etánu, skvapalneného ropného plynu, ťažkého benzínu, automobilového benzínu, leteckého benzínu, dýzového paliva benzínového typu, leteckého petroleja, ostatného petroleja, plynového oleja/nafty, vykurovacieho oleja, lakového benzínu a SBP, lubrikantov, bitúmenu, parafínových voskov, ropného koksu a ostatných výrobkov.

3.4.8. RAFINÉRSKY PLYN

Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovaných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Zahŕňa aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu.

3.4.9. ETÁN

Prírodný plynný uhľovodík s rovným reťazcom (C2H6) extrahovaný zo zemného plynu a toku rafinérskych plynov.

3.4.10. SKVAPALNENÉ ROPNÉ PLYNY (LPG)

LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4Hl0) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG skvapalnené pod tlakom.

3.4.11. ŤAŽKÝ BENZÍN

Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu úpravou alebo izomeráciou v rafinérii. Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 °C do 210 °C alebo časti tohto rozpätia.

3.4.12. AUTOMOBILOVÝ BENZÍN

Automobilový benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov destilujúcich medzi 35 °C a 215 °C. Používa sa ako palivo pre pozemné palivové motory so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova. Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín. Automobilový benzín je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešaného biobenzínu (biobenzín v automobilovom benzíne) a benzínu bez biozložky.

3.4.12.1. Zmiešaný biobenzín (biobenzín v automobilovom benzíne)

Biobenzín primiešaný do automobilového benzínu.

3.4.12.2. Benzín bez biozložky

Zvyšná časť automobilového benzínu – automobilový benzín s výnimkou zmiešaného biobenzínu (ide najmä o automobilový benzín fosílneho pôvodu).

3.4.13. LETECKÝ BENZÍN

Letecký benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia – 60 °C a destilačným rozpätím zvyčajne od 30 °C do 180 °C.

3.4.14. DÝZOVÉ PALIVO BENZÍNOVÉHO TYPU (NA BÁZE ŤAŽKÉHO BENZÍNU ALEBO JP4)

Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce medzi 100 °C a 250 °C. Získavajú sa miešaním petrolejov a benzínov alebo ťažkých benzínov takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa.

3.4.15. LETECKÝ PETROLEJ

Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 °C do 300 °C (všeobecne nie nad 250 °C) a bod vzplanutia ako letecký petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodná asociácia pre leteckú dopravu. Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja. Letecký petrolej je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešaných biozložiek do leteckého petroleja (biozložky do leteckého petroleja v leteckom petroleji) a leteckého petroleja bez biozložky.

3.4.15.1. Zmiešané biozložky do leteckého petroleja (biozložky do leteckého petroleja v leteckom petroleji)

Biozložka do leteckého petroleja primiešaná do leteckého petroleja.

3.4.15.2. Letecký petrolej bez biozložky

Zvyšná časť leteckého petroleja – letecký petrolej s výnimkou zmiešaných biozložiek do leteckého petroleja (ide najmä o letecký petrolej fosílneho pôvodu).

3.4.16. OSTATNÝ PETROLEJ

Rafinovaný ropný destilát sa používa v sektoroch iných ako letecká doprava. Destiluje medzi 150 °C a 300 °C.

3.4.17. PLYNOVÝ OLEJ/NAFTA (DESTILOVANÝ VYKUROVACÍ OLEJ)

Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci od 180 °C do 380 °C. Zahŕňa zložky na miešanie. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov: Plynový olej/nafta zahŕňa motorovú naftu pre vznetové motory áut a nákladných automobilov. Plynový olej/nafta zahŕňa ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a nafta používaná v železničnej doprave, iné plynové oleje vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú medzi 380 °C a 540 °C a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny. Plynový olej/nafta je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešanej bionafty (bionafta v plynovom oleji/nafte) a nafty bez biozložky.

3.4.17.1. Zmiešaná bionafta (bionafta v plynovom oleji/nafte)

Bionafta primiešaná do plynového oleja/nafty.

3.4.17.2. Nafta bez biozložky

Zvyšná časť plynového oleja/nafty – plynový olej/nafta s výnimkou zmiešanej bionafty (ide najmä o plynový olej/naftu fosílneho pôvodu).

3.4.18. VYKUROVACÍ OLEJ (ŤAŽKÝ VYKUROVACÍ OLEJ)

Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 °C. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 °C a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l. Vykurovací olej je agregát produktov, ktorý je sumou vykurovacieho oleja s nízkym obsahom síry a vykurovacieho oleja s vysokým obsahom síry.

3.4.18.1. Vykurovací olej s nízkym obsahom síry

Vykurovací olej s obsahom síry nižším ako 1 %.

3.4.18.2. Vykurovací olej s vysokým obsahom síry

Ťažký vykurovací olej s obsahom síry 1 % alebo viac.

3.4.19. LAKOVÝ BENZÍN A SBP

Lakový benzín a SBP sú definované ako rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Zahŕňajú technický benzín (nazývaný aj SBP; ľahké oleje destilujúce medzi 30 °C a 200 °C v siedmich alebo ôsmich druhoch technického benzínu podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez – tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % bodov, maximálne 60 °C) a lakový benzín (technický benzín s bodom vzplanutia nad 30 °C a s destilačným rozpätím 135 °C až 200 °C).

3.4.20. LUBRIKANTY (MAZIVÁ)

Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu; používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk. Zahŕňajú všetky hotové druhy mazacích olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mazacích olejov.

3.4.21. BITÚMEN

Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou ropných zvyškov z atmosférickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy. Zahŕňa skvapalnený a riedený bitúmen.

3.4.22. PARAFÍNOVÉ VOSKY

Sú to nasýtené alifatické uhľovodíky. Tieto vosky sú zvyšky extrahované pri odparafínovaní mazacích olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac-menej jemnú v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s teplotou topenia nad 45 °C.

3.4.23. ROPNÝ KOKS

Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním alebo karbonizáciou získaných ropných medziproduktov, zvyškov z vákuovej destilácie a dechtov a smoly v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 % až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárňach, v oceliarskom priemysle na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahŕňa „katalyzátorový koks“, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nie je možné získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo.

3.4.24. OSTATNÉ VÝROBKY

Všetky ostatné výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra. Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii.

3.5. Obnoviteľné zdroje energie a odpad

3.5.1. VODNÁ ENERGIA

Potenciálna a kinetická energia vyrábaná z vody, ktorá sa mení na elektrinu vo vodných elektrárňach. Vodná energia je agregát produktov, ktorý je sumou prietokových vodných elektrární, zmiešaných vodných elektrární a prečerpávacích vodných elektrární.

3.5.1.1. Prietokové vodné elektrárne

Vodné elektrárne, ktoré využívajú iba priamy prirodzený tok vody a nemajú kapacity na prečerpávanie (čerpanie vody do hornej nádrže).

3.5.1.2. Zmiešané vodné elektrárne

Vodné elektrárne s prirodzeným tokom vody do hornej nádrže, kde sa môže časť zariadenia alebo všetky zariadenia použiť na čerpanie vody do hornej nádrže; elektrina vyrobená pomocou prirodzeného toku vody aj vody, ktorá sa predtým čerpala do hornej nádrže.

3.5.1.3. Prečerpávacie vodné elektrárne

Vodné elektrárne bez prirodzeného toku vody do hornej nádrže; prevažná väčšina vody, ktorá vyrába elektrinu, sa predtým čerpala do hornej nádrže; s výnimkou dažďových a snehových zrážok.

3.5.2. GEOTERMÁLNA ENERGIA

Energia dostupná ako teplo vyžarované zo zemskej kôry obyčajne vo forme horúcej vody alebo pary; nezahŕňa sa teplo z prostredia, ktoré zachytili tepelné čerpadlá na získavanie geotermálnej energie. Produkcia geotermálnej energie je rozdiel medzi entalpiou kvapaliny odoberanej z vrtu a kvapaliny, ktorá sa napokon používa.

3.5.3. SLNEČNÁ ENERGIA

Slnečná energia je agregát produktov, ktorý je sumou slnečnej fotovoltickej a slnečnej tepelnej energie.

3.5.3.1. Slnečná fotovoltická

Slnečné svetlo, ktoré sa mení na elektrinu použitím solárnych článkov, ktoré pri vystavení svetlu vyrábajú elektrinu. Vykazuje sa všetka vyrobená elektrina (vrátane malovýroby a zariadení nenapojených na sieť).

3.5.3.2. Slnečná tepelná

Teplo zo slnečného žiarenia (slnečné svetlo) využité na energetické účely. Ide napríklad o slnečné tepelné elektrárne a aktívne systémy na výrobu teplej úžitkovej vody alebo vykurovanie priestoru v budovách. Výrobou tejto energie je teplo dostupné pre prenosové médium tepla, t. j. dopadajúca slnečná energia mínus optické straty a straty v kolektoroch. Nezahŕňa sa slnečná energia zachytená pasívnymi systémami na vykurovanie, ochladzovanie a osvetlenie budov; zahŕňa sa len slnečná energia súvisiaca s aktívnymi systémami.

3.5.4. PRÍLIVOVÁ, VLNOVÁ, OCEÁNSKA

Mechanická energia sa získava z pohybu prílivu, vĺn alebo oceánskeho prúdu a používa sa na výrobu elektriny.

3.5.5. VETERNÁ ENERGIA

Kinetická energia z vetra, ktorá sa využíva na výrobu elektrickej energie vo veterných turbínach. Veterná energia je agregát produktov, ktorý je sumou veternej energie na pevnine a veternej energie na mori.

3.5.5.1. Veterná energia na pevnine

Výroba elektriny z vetra v oblastiach na pevnine (vo vnútrozemí, vrátane jazier a iných vodných útvarov nachádzajúcich sa vo vnútrozemí).

3.5.5.2. Veterná energia na mori

Výroba elektriny v oblastiach na mori (napr. more, oceán a umelé ostrovy). Pokiaľ ide o výrobu elektriny z vetra na mori mimo pobrežných vôd daného územia, zohľadňujú sa všetky zariadenia nachádzajúce sa vo výhradnej hospodárskej zóne krajiny.

3.5.6. PRIEMYSELNÝ ODPAD (NEOBNOVITEĽNÝ PODIEL)

Vykazuje sa podiel neobnoviteľného odpadu z priemyslu, ktorý sa energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Nezahŕňa sa odpad bez energetického zhodnotenia. Obnoviteľný podiel priemyselného odpadu sa vykazuje v kategórii biopalív, ktorá ich najviac vystihuje.

3.5.7. KOMUNÁLNY ODPAD

Odpad vyrábaný v domácnostiach, nemocniciach a terciárnom sektore (vo všeobecnosti všetok odpad podobný odpadu z domácnosti), ktorý sa energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Nezahŕňa sa odpad bez energetického zhodnotenia. Komunálny odpad je agregát produktov, ktorý je sumou obnoviteľného komunálneho odpadu a neobnoviteľného komunálneho odpadu.

3.5.7.1. Obnoviteľný komunálny odpad

Podiel komunálneho odpadu, ktorý je biologického pôvodu.

3.5.7.2. Neobnoviteľný komunálny odpad

Podiel komunálneho odpadu, ktorý nie je biologického pôvodu.

3.5.8. BIOPALIVÁ

Biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou tuhej biomasy, bioplynu a kvapalných biopalív. Biopalivá použité na neenergetické účely nepatria do rozsahu oblasti, ktorú energetická štatistika pokrýva (napríklad drevo používané na stavbu alebo ako nábytok, biolubrikant na mazanie motorov a biobitúmen používaný pre povrch vozoviek).

3.5.8.1. Tuhé biopalivá

Zahŕňa tuhý organický, nefosílny materiál biologického pôvodu (známy aj ako biomasa), ktorý možno použiť ako palivo pri výrobe tepla alebo elektriny. Tuhé biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou dreveného uhlia, palivového dreva, drevného odpadu a vedľajších produktov, čierneho výluhu, bagasy, živočíšneho odpadu, ostatných rastlinných materiálov a zvyškov a obnoviteľného podielu priemyselného odpadu.

3.5.8.1.1. Drevené uhlie

Drevené uhlie je vyrobené palivo z tuhých biopalív – tuhé rezíduá z deštrukčnej destilácie a pyrolýzy drevených a ostatných rastlinných materiálov.

3.5.8.1.2. Palivové drevo, drevný odpad a vedľajšie produkty

Palivové drevo (vo forme polien, prútikov, peliet alebo štiepok) z prirodzených alebo kultúrnych lesov alebo jednotlivých stromov. Zahŕňa sa drevný odpad použitý ako palivo, v ktorom zostal zachovaný pôvodný stav dreva; zahŕňajú sa drevené pelety. Nezahŕňa sa drevené uhlie a čierny výluh. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.2.1. Drevené pelety

Drevené pelety sú produkty valcovitého tvaru aglomerované z drevného odpadu stlačením.

3.5.8.1.3. Čierny výluh

Energia z výluhu so zníženou zásaditosťou získaného z vyhnívacích nádob pri výrobe sulfátovej alebo nátronovej buničiny potrebnej na výrobu papiera. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.4. Bagasa

Palivo získané z vlákien, ktoré zostávajú po extrakcii šťavy pri spracovaní cukrovej trstiny. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.5. Živočíšny odpad

Energia z výkalov zvierat, zvyškov mäsa a rýb, ktoré sa v suchom stave používajú priamo ako palivo. Nezahŕňa sa odpad používaný v zariadeniach na anaeróbnu fermentáciu. Vykurovací plyn z týchto zariadení sa zahŕňa v bioplyne. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.6. Ostatné rastlinné materiály a zvyšky

Inde neuvedené biopalivá vrátane slamy, zeleninových šupiek, škrupín podzemnice olejnej, prerezávajúcich sa prútikov, olivových výliskov a ostatného odpadu zo starostlivosti o rastliny a z pestovania a spracovania rastlín. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.7. Obnoviteľný podiel priemyselného odpadu

Tuhý obnoviteľný podiel odpadu z priemyslu, ktorý sa energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo (okrem iného napríklad podiel prírodného kaučuku v odpadových pneumatikách (kategória odpadu 07.3) alebo podiel prírodných vláken v textilnom odpade (kategória odpadu 07.6) podľa vymedzenia v nariadení (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch). Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.2. Bioplyn

Plyn zložený najmä z metánu a oxidu uhličitého, ktorý vzniká anaeróbnou digesciou biomasy alebo tepelnými procesmi z biomasy vrátane biomasy v odpade. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Bioplyn je agregát produktov, ktorý je sumou skládkového plynu, splaškového plynu, ostatných bioplynov z anaeróbnej digescie a bioplynu z tepelných procesov.

3.5.8.2.1. Skládkový plyn

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou digesciou skládkového odpadu.

3.5.8.2.2. Splaškový plyn

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou splaškových kalov.

3.5.8.2.3. Ostatné bioplyny z anaeróbnej digescie

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou živočíšneho kalu a odpadu z bitúnkov, pivovarov a ostatných poľnohospodársko-potravinových výrobných odvetví.

3.5.8.2.4. Bioplyny z tepelných procesov

Bioplyny vyrobené z tepelných procesov (splynovaním alebo pyrolýzou) biomasy.

3.5.8.3. Kvapalné biopalivá

Táto kategória zahŕňa všetky kvapalné palivá prírodného pôvodu (napr. vyrobené z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), vhodné na miešanie s kvapalnými palivami fosílneho pôvodu alebo na ich nahradenie. Množstvo kvapalných biopalív vykázané v tejto kategórii by sa malo vzťahovať na množstvo čistého biopaliva nezmiešané s fosílnymi palivami. V konkrétnom prípade dovozu a vývozu kvapalných biopalív ide len o obchod s množstvom nezmiešaným s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme); obchod s kvapalnými biopalivami zmiešanými s dopravnými palivami sa vykazuje v kategórii výrobkov „ropa“. Vykazujú sa len kvapalné biopalivá použité na energetické účely – spaľované priamo alebo zmiešané s fosílnymi palivami. Kvapalné biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou biobenzínu, bionafty, biozložky do leteckého petroleja a ostatných kvapalných biopalív.

3.5.8.3.1. Biobenzín

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s automobilovým benzínom fosílneho pôvodu alebo na jeho nahradenie.

3.5.8.3.1.1. Bioetanol

Etanol ako súčasť biobenzínu.

3.5.8.3.2. Bionafta

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s plynovým olejom/naftou fosílneho pôvodu alebo na ich nahradenie.

3.5.8.3.3. Biozložky do leteckého petroleja

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s leteckým petrolejom fosílneho pôvodu alebo na jeho nahradenie.

3.5.8.3.4. Ostatné kvapalné biopalivá

Kvapalné biopalivá nezahrnuté v žiadnej z predchádzajúcich kategórií.

3.5.9. TEPLO Z PROSTREDIA

Tepelná energia na úrovni užitočnej teploty, ktorá sa získava (zachytáva) pomocou tepelných čerpadiel, ktoré potrebujú na svoje fungovanie elektrinu alebo inú pomocnú energiu. Táto tepelná energia môže byť uložená v okolitom ovzduší, pod pevným zemským povrchom alebo v povrchových vodách. Vykázané hodnoty sú založené na rovnakej metodike, aká sa používa na vykazovanie tepelnej energie zachytenej tepelnými čerpadlami podľa smernice 2009/28/ES, zohľadňujú sa však všetky tepelné čerpadlá bez ohľadu na ich výkon.