Úradný vestník L 217 , 17/08/1999 S. 0001 - 0013



Nariadenie Rady (ES) č. 1796/1999 z 12. augusta 1999 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečnom výbere uloženého dočasného cla na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine a o ukončení antidumpingového konania súvisiaceho s dovozmi s pôvodom v Kórejskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovým dovozom z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1] a predovšetkým na jeho články 9 a 10 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom, keďže: A. DOČASNÉ OPATRENIA (1) Nariadením (ES) č. 362/1999 [2] (ďalej len "dočasné nariadenie") Komisia zaviedla dočasné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ČĽR), Indii, Mexiku, Južnej Afrike a Ukrajine, do spoločenstva a prijala záväzky predložené určitými vývozcami v Maďarsku a Poľsku. B. NÁSLEDNÉ KONANIE (2) Po zavedení dočasných antidumpingových ciel zainteresované strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť vypočutia. Strany boli informované o základných skutočnostiach a posúdeniach, z ktorých vyplynul úmysel odporučiť zavedenie konečného antidumpingového cla a konečného výberu súm zabezpečených na základe dočasných ciel, a to na úrovni týchto ciel. Bola im taktiež poskytnutá lehota na prednesenie návrhov po tomto uverejnení. (3) Boli posúdené ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami a tam, kde to bolo považované za primerané, boli v uvedenom zmysle zmenené konečné zistenia. C. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Posudzovaný výrobok (4) Treba pripomenúť, že v úvodnej časti 7 dočasného nariadenia bol príslušný výrobok popísaný ako oceľové laná a káble, vrátane uzavretých splietaných lán, okrem lán a káblov z nezhrdzavejúcej ocele, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm (ďalej len "laná z oceľového drôtu" alebo "SWR"). (5) Bolo uvedené tvrdenie, že SWR sa majú rozdeliť na dva osobitné výrobky podľa popisu dvoch odlišných oblastí uplatnenia alebo použitia, t. j. laná na všeobecné účely určené na všeobecné uplatnenie a laná na osobitné účely určené na použitie v špecifických priemyselných odvetviach. (6) Napriek tvrdeniu o existencii dvoch osobitných výrobkov, t. j. lán na všeobecné účely a lán na osobitné účely, sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia vyrábali SWR v širokom sortimente rôznych druhov a že všetky SWR mali rovnaké základné fyzikálne vlastnosti (t. j. oceľové laná tvoriace pramene, pramene obalené okolo jadra tvoriace lano a jadro samotné). Taktiež sa zistilo, že všetky SWR mali rovnaké základné technické vlastnosti (všetky majú určitý počet drôtov v prameni), určitý počet prameňov v lane, určitý priemer a určitú konštrukciu). (7) Rôzne druhy SWR možno rozdeliť na určitý počet skupín výrobkov, ktoré zohľadňujú ich fyzikálne a technické vlastnosti. Zatiaľ čo SWR v skupinách v hornej a spodnej časti sortimentného pásma sú jasne navzájom nezameniteľné, zistilo sa, že SWR v priľahlých skupinách sa dajú navzájom zamieňať. Bol vyvodený záver, že v rôznych skupinách medzi SWR existuje určitý stupeň prekrývania a súťa že. Vzhľadom na toto prekrývanie medzi skupinami, v žiadnom bode v sortimente SWR nebolo možné určiť jasnú deliacu čiaru. Tento záver je v súlade jurisprudenciou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev [3]. (8) Z toho vyplýva, že vzhľadom na zistenie, že všetky SWR majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, aj keď existovali rozdiely medzi SWR v hornej a spodnej časti sortimentného pásma, a keďže existuje súťaž medzi SWR v priľahlých skupinách, bol vyvodený záver, že všetky výrobky v tomto sortimentnom pásme predstavujú jediný výrobok a preto boli všetky SWR považované za jeden výrobok. 2. Podobný výrobok (9) Treba pripomenúť, že v úvodnej časti 8 dočasného nariadenia Komisia zistila, že SWR dovezené z príslušných krajín a SWR vyrobené a predávané v spoločenstve priemyselným odvetvím spoločenstva majú podobné fyzikálne a technické vlastnosti. Taktiež bolo zistené, že SWR vyrobené v spoločenstve aj dovezené SWR majú v podstate rovnaké použitie a navzájom si konkurujú. (10) Bolo uvedené tvrdenie, že SWR vyrábané a predávané výrobcami spoločenstva sa nepodobajú SWR dovezeným z príslušných krajín. Predovšetkým boli vyslovené argumenty, že výrobok vyrobený vo vyvážajúcich krajinách je predovšetkým komoditným SWR, zatiaľ čo výrobok vyrobený v spoločenstve je špecializovaný SWR. Ďalej bol uvedený argument, že výrobcovia spoločenstva počas obdobia vyšetrovania zaradili do svojho sortimentného pásma SWR viac takzvaných špecializovaných druhov výrobkov ako bolo možné zistiť zo zvýšenia ich jednotkových cien. (11) Boli vyvodené nasledovné závery: - zistilo sa, že výrobcovia spoločenstva sa zaoberajú výrobou celého sortimentu SWR, čo platí aj pre vyvážajúcich výrobcov, t. j. pre výrobu viac špecializovaných SWR aj pre viac komoditný druh SWR, - prekrývanie medzi výrobkami vyrobenými výrobcami spoločenstva a vyvážajúcimi výrobcami dokazuje objem predaja, kde boli zistené zodpovedajúce modely SWR (75 % objemu predaja u vyvážajúcich výrobcov a 51 % objemu predaja v priemyselnom odvetví spoločenstva). Toto prekrývanie taktiež vyplýva zo skutočnosti, že SWR vyrobené v spoločenstve a dovezené SWR pokrývajú všetky príslušné číselné znaky KN. (12) Tým sa potvrdili predbežné zistenia, že SWR vyrobené v spoločenstve a dovezené SWR sú podobné výrobky v zmysle článku 1 (4) nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné nariadenie"). D. DUMPING 1. Bežná hodnota 1.1 Určenie bežnej hodnoty (13) Jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobné náklady za obdobie vyšetrovania (1. január 1997 až 31. marec 1998, ďalej len "IP" [investigation period]) treba určiť na základe údajov týkajúcich sa obdobia predchádzajúceho IP. Podľa článku 6 (1) základného nariadenia však s cieľom reprezentatívneho zisťovania týkajúceho sa dumpingu je však zvolené IP a analyzované informácie sa bežne obmedzujú na toto IP. Neboli predložené žiadne dôvody, podľa ktorých by bolo primeranejšie používať výrobné náklady týkajúce sa obdobia predchádzajúceho IP. Predovšetkým treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca naďalej vyrábal a predával príslušné druhy výrobkov aj počas IP. Z toho vyplýva, že zistenia založené na informáciách týkajúcich sa IP boli považované za reprezentatívne a táto požiadavka preto nebola prijatá. (14) Juhoafrický vyvážajúci výrobca a jeden indický vyvážajúci výrobca namietali voči metóde použitej na určenie prepočítanej bežnej hodnoty príslušného výrobku. (15) Juhoafrický vyvážajúci výrobca tvrdil, že výpočet ziskovej marže z domáceho predaja je neprimeraný, pretože vyplýva zo všetkých domácich transakcií vrátane domáceho predaja banských SWR. Vzhľadom na špecifické vlastnosti banských SWR nevyvážaných do spoločenstva, ktoré predstavujú špecifický výrobok vyžadujúci komplikované zariadenia a predávajú sa so značnou ziskovou maržou, tento výrobca tvrdil, že zisková marža z domáceho predaja banských SWR sa nemá zohľadňovať pri výpočte prepočítanej bežnej hodnoty iných druhov lán. (16) Indický vyvážajúci výrobca požadoval, aby bol domáci predaj určitých druhov výrobkov s vysokou hodnotou vylúčený z výpočtov prepočítanej bežnej hodnoty preto, že tieto výrobky sa počas IP nevyvážali alebo sa vyvážali len zriedka a že z domáceho predaja týchto druhov výrobkov sa dosahuje nadštandardne vysoký zisk pri príslušnom výrobku. (17) Bolo zistené, že juhoafrické banské SWR a indické druhy výrobkov s vysokou hodnotou sú "podobné výrobky" ako posudzovaný výrobok v zmysle článku 1 (4) základného nariadenia. Zisková marža použitá pri prepočte bežnej hodnoty bola teda správne určená v súlade s článkom 2 (3), (4) a (6) základného nariadenia, t. j. na základe celkového predaja podobného výrobku na domácom trhu počas bežného obchodovania. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na určenie ziskovej marže podľa článku 2 (6) základného nariadenia nie je podstatné, či príslušné druhy výrobkov boli aj vyvezené do spoločenstva, pokiaľ predstavujú podobný výrobok v zmysle základného nariadenia. (18) Tieto požiadavky boli preto zamietnuté. (19) Alternatívne k horeuvedenému indická spoločnosť požadovala, aby bol priemerný zisk vypočítaný na základe všetkého domáceho predaja, t. j. predaja ziskových aj neziskových druhov výrobkov, a nielen na základe domáceho predaja ziskových druhov výrobkov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa článku 2 (6) základného nariadenia musí suma ziskov vychádzať z údajov týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní na domácom trhu krajiny vývozu. V tejto súvislosti je možné pri určovaní ziskovej marže brať do úvahy predaj, ktorý je nižší ako náklady na určitý druh výrobku, len vtedy, ak objem neziskového predaja tohto druhu výrobku nie je vyšší ako 20 % celkového predaja príslušného druhu výrobku alebo ak vážená priemerná predajná cena nie je nižšia ako vážené priemerné jednotkové náklady. Toto pravidlo bolo dodržané pri určovaní ziskovej marže a teda ani požadovaná alternatíva teda nemohla byť následne prijatá. (20) Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa bežnej hodnoty, boli potvrdené zistenia uvedené v úvodných častiach 9) až 13) dočasného nariadenia. 1.2 Výber analogickej krajiny pre krajiny s netrhovým hospodárstvom (21) Čínski a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia napadli výber Indie ako analogickej krajiny a požadovali prehodnotenie predbežného výberu analogickej krajiny. Ukrajinský vyvážajúci výrobca navrhol výber Kórejskej republiky (ďalej len "Južná Kórea"), pretože má otvorený trh. (22) Predložené argumenty proti výberu Indie ako analogickej krajiny boli starostlivo analyzované a z dolu uvedených dôvodov bolo rozhodnuté zrušiť Indiu ako analogickú krajinu. Pri absencii spolupracujúcich tretích krajín s trhovým hospodárstvom, ktoré nepodliehajú súčasnému vyšetrovaniu, bolo usúdené, že Poľsko predstavuje najprimeranejší výber analogickej krajiny pre výpočet bežnej hodnoty pre Čínu a Ukrajinu. (23) Na základe predbežného uverejnenia čínski a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia taktiež spochybnili výber Poľska ako analogickej krajiny; boli uvedené tvrdenia, že Južná Kórea by bola vhodnejšia vzhľadom na úroveň dovozného cla, veľkosť domáceho trhu a existenciu súťaže na domácom trhu. Poľsko však bolo považované za primerané na základe jeho nízkej úrovne dovozného cla, otvorenosti a veľkosti jeho domáceho trhu, existencie súťaže medzi domácimi výrobcami a skutočnosti, že poľské SWR všeobecne umožňujú najreprezentatívnejšie porovnanie zodpovedajúcich modelov s čínskymi a ukrajinskými modelmi. (24) Pokiaľ ide o Južnú Kóreu, bola uvedená poznámka, že hoci táto krajina má tiež nízku úroveň dovozného cla, má oveľa nižšie percento domáceho predaja porovnateľného s dovozom z ČĽR do spoločenstva. (25) Preto bolo usúdené, že Poľsko predstavuje najprimeranejší výber analogickej krajiny pre Čínu aj Ukrajinu. 2. Vývozná cena (26) Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, boli potvrdené zistenia uvedené v úvodných častiach 14) až 17) dočasného nariadenia. 3. Porovnávanie (27) Jeden poľský vyvážajúci výrobca zopakoval svoju požiadavku na úpravu bežnej hodnoty vzhľadom na rozdiely vo financovaní zásob a skladovania medzi domácim predajom a predajom na vývoz. Pri absencii akýchkoľvek nových dôkazov o dopade uvedených faktorov na porovnateľnosť cien, ktoré požaduje článok 2 (10) k) základného nariadenia, však táto požiadavka nebola prijatá. (28) Ten istý poľský vyvážajúci výrobca a jeden maďarský vyvážajúci výrobca zopakovali svoju požiadavku na úpravu bežnej hodnoty vzhľadom na rozdiely v úrovni obchodovania. Vzhľadom na predložené nové dôkazy boli tieto požiadavky prehodnotené a prijaté, pretože bolo dokázané, že vývozná cena a bežná hodnota sú na rozličnej úrovni obchodovania a tento rozdiel má dopad na porovnateľnosť cien. (29) Jeden indický vyvážajúci výrobca predložil požiadavku na úpravu vzhľadom na rozdiely v úrovni obchodovania preto, že predaj na vývoz sa dosahuje výlučne na úrovni veľkoobchodu, zatiaľ čo domáci predaj sa dosahuje na úrovni veľkoobchodu aj konečného spotrebiteľa. Úprava bola povolená v takom rozsahu, že požiadavka bola zohľadnená. (30) Jeden poľský vyvážajúci výrobca napadol používanie mesačných priemerných výmenných kurzov pri prepočte vývoznej ceny na domácu menu na určenie predbežných zistení. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že mali byť použité efektívne uplatňované výmenné kurzy. V tejto súvislosti treba poznamenať, že používanie mesačných priemerných výmenných kurzov je bežnou praxou. Okrem toho boli obidva prístupy testované a zistilo sa, že rozdiely sú len okrajové a že akékoľvek kladné rozdiely sú vyvážené negatívnymi rozdielmi, t. j. žiadny z týchto dvoch prístupov nemá za následok podstatne vyššie alebo nižšie výmenné kurzy a dopad tejto otázky na konečnú dumpingovú maržu nie je významný. Následne bolo rozhodnuté o uplatňovaní mesačných priemerných výmenných kurzov, ktoré sú bežnou praxou. (31) Juhoafrický vyvážajúci výrobca požadoval úpravu vzhľadom na menový prepočet dovozných cien, pretože porovnanie medzi najnižším výmenným kurzom meny a eku počas IP a najvyšším výmenným kurzom v roku 1999 poukazovalo na významnú devalváciu eku. (32) V súlade s článkom 2 (10) j) základného nariadenia bola táto požiadavka zamietnutá, pretože výkyvy výmenných kurzov nepoukazovali na trvalý pohyb počas IP, ktorý by bol dôvodom na úpravu. Okrem toho treba poznamenať, že priemerná devalvácia eku voči juhoafrickému randu bola počas IP veľmi nízka. (33) Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa porovnávania, boli potvrdené zistenia uvedené v úvodných častiach 17) až 19) a 21) až 23) dočasného nariadenia. 4. Dumpingové marže 4.1 Metóda (34) V prechodnom štádiu bol predaj SWR na vývoz u indického vyvážajúceho výrobcu, ktorý ich predával svojmu spojenému dovozcovi v spoločenstve a ktoré tento dovozca následne transformoval, vylúčený z určovania dumpingu. (35) Po uverejnení predbežných zistení indický vyvážajúci výrobca napadol tento prístup. Bolo požadované, aby bol dumping, zistený pri skúmaných vývozných transakciách, vyjadrený ako percento celkovej ceny cif, t. j. vrátane vývozných transakcií týkajúcich sa výrobkov, ktoré boli následne transformované horeuvedeným spôsobom. Na podporu tejto požiadavky vyvážajúci výrobca uviedol, že akékoľvek antidumpingové opatrenia sa budú uplatňovať na všetky dovozy príslušného výrobku. (36) Táto požiadavka nemohla byť prijatá. Po prvé, bolo by obtiažne vypočítať spoľahlivú vývoznú cenu pre tie dovezené výrobky, ktoré boli následne predané v transformovanom stave. Po druhé, predaj na vývoz zohľadnený pri určovaní dumpingovej marže predstavoval 80 % celkového ďalšieho predaja spoločenstvu, ktorý vyvážajúci výrobca uskutočnil počas IP. Tento bol považovaný za dostatočný ako základ pre reprezentatívne zistenia. Po tretie, keďže predaj na vývoz, týkajúci sa výrobkov, ktoré boli následne transformované, nemohol byť použitý na výpočet dumpingu, nemohol byť zohľadnený pri výpočte dumpingovej marže, pretože tým by sa skreslili zistenia v dôsledku umelého zníženia dumpingovej marže. (37) Preto bola potvrdená metóda použitá na určenie predbežných zistení, vrátane zostatkovej marže, uvedená v úvodných častiach 24) až 26). 4.2 Úroveň dumpingových marží (38) Vážená priemerná bežná hodnota jedného druhu výrobku bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou na základe ex-works a na rovnakej úrovni obchodovania v súlade s článkom 2 (11) základného nariadenia. (39) Po prehodnotení výpočtov predovšetkým z dôvodu, že bežné hodnoty pre ČĽR a Ukrajinu vychádzali z predaja poľských výrobcov na domácom trhu, konečné dumpingové marže určené ako percento ceny CIF na úrovni hranice spoločenstva, sú nasledovné: —ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA: | 60,4 % | —MAĎARSKO: Drótaru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 28,1 % | —INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % | Mohatta & Heckel | 30,8 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 30,8 % | —KÓREJSKÁ REPUBLIKA: Kiswire Ltd | 1,2 % | Manho Rope & Wire Ltd | 0,1 % | Chung Woo Rope Co. Ltd | 0,2 % | Chung Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd | 0,4 % | —MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV | 95,6 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 95,6 % | —POĽSKO: Drumet SA | 27,9 % | Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 48,3 % | —JUŽNÁ AFRIKA: Haggie Rand Ltd (spoločnosť zmenila názov a teraz sa volá Haggie) | 132 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 132 % | —UKRAJINA: | 51,8 % | E. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA 1. Výroba spoločenstva (40) Pri neexistencii akýchkoľvek nových informácií sa preto potvrdili predbežné zistenia uvedené v úvodných častiach 34 až 36 dočasného nariadenia. 2. Priemyselné odvetvie spoločenstva (41) Na základe pripomienok obdržaných od zainteresovaných strán, priemyselné odvetvie spoločenstva je nasledovné. (42) Nasledujúci 16 sťažujúci sa výrobcovia spoločenstva a štyria výrobcovia spoločenstva podporujúci túto sťažnosť, ktorí spolupracovali pri vyšetrovaní, tvoria "priemyselné odvetvie spoločenstva" v zmysle článku 4 základného nariadenia, t. j.: - Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemecko), - Bridon International Limited (Spojené kráľovstvo), - BTS Drahtseile GmbH (Nemecko), - Cables Y Alambres Especiales SA (Španielsko), - Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemecko), - Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko), - Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemecko), - Holding FICADI (Francúzsko), - Iscar Funi Metalliche (Taliansko), - D. Koronakis SA (Grécko), - Metalcavi Wire Ropes (Taliansko), - Midland Wire Cordage Co. Ltd (Spojené kráľovstvo), - Randers Rebslaareri (Dánsko), - Redaelli Tecnacordati SpA (Taliansko), - Trefileurope (Francúzsko), - Trenzas Y Cables SL (Španielsko), - Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemecko), - Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakúsko), - Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Nemecko), - Wadra GmbH (Nemecko). 3. Dovozy uskutočnené priemyselným odvetvím spoločenstva (43) Určité zainteresované strany spochybnili výpočet úrovne dovozov, ktoré uskutočnilo priemyselné odvetvie spoločenstva. (44) Treba poznamenať, že informácie o dovozoch vychádzajú z údajov poskytnutých vývozcami v ich výpisoch o predaji na vývoz, ktoré boli riadne overené. Týmto spôsobom bolo zistené, že dovozy uskutočnené priemyselným odvetvím spoločenstva predstavovali 4,4 % spotreby v období vyšetrovania. (45) Bola potvrdená analýza v dočasnom nariadení, že výroba SWR zostala hlavnou činnosťou priemyselného odvetvia spoločenstva, a to vzhľadom na nízku úroveň jeho dovozov. Okrem toho táto nízka úroveň nebola taká, aby chránila výrobcov spoločenstva pred rušivými dopadmi dumpingu ani im neumožňovala získať neoprávnený prospech z príslušných dovozov. F. POŠKODENIE 1. Predbežná poznámka – obdobie vyšetrovania (46) Bol vyslovený argument, že zahrnutie roku 1994 skresľuje analýzu poškodení, pretože najväčšia časť dovozov sa uskutočnila v rokoch 1994 a 1995 a potom zostala úroveň dovozov z príslušných krajín stabilná. Taktiež bol uvedený argument, že situácia priemyselného odvetvia spoločenstva zostala stabilná od roku 1995 do IP. V dôsledku toho bolo požadované, aby obdobie vyšetrovania poškodení začínalo v roku 1995. (47) Cieľom vyšetrovania je vyhodnotiť dopad dumpingových dovozov na hospodársku situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva počas IP. S cieľom vykonania takejto analýzy sú určené trendy pre veľký počet ukazovateľov na základe informácií týkajúcich sa počtu rokov predchádzajúcich IP. Preto nie je podstatné, či sa za východisko pre určenie trendov považuje rok 1994 alebo 1995. (48) V každom prípade treba poznamenať, že: - hoci sa najväčšia časť dovozov z príslušných krajín uskutočnila v rokoch 1994 a 1995, a to napriek uvedeným tvrdeniam, po roku 1995 tieto dovozy ďalej rástli (+ 12 % od roku 1995 do IP), - ceny týchto dovozov zostali významne nižšie ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva počas celého obdobia, - dopad týchto dovozov na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva bol dôsledkom významného zníženia rentability v rokoch 1994 a 1995 (z 1,3 % na -0,3 %), spolu so stratou podielu na trhu (-10 percentuálnych bodov). Podľa vysvetlenia v dočasnom nariadení, priemyselné odvetvie spoločenstva sa snažilo získať späť podiel na trhu znížením cien v rokoch 1995 a 1996, pričom však len utrpelo ďalšie straty (-0,3 % až -0,7 %). Na zníženie týchto strát priemyselné odvetvie spoločenstva opäť zvýšilo ceny v rokoch 1996 a 1997. Bolo to však na úkor podielu na trhu, ktorý zaznamenal ďalší pokles, - zhoršenie situácie priemyselného odvetvia spoločenstva bolo preto dôsledkom tlaku objemu dovozov z príslušných krajín a nízkej úrovne cien týchto dovozov. (49) Na základe horeuvedeného bolo preto zamietnuté tvrdenie týkajúce sa východiska analýz trendu. (50) To znamená, že obdobie, počas ktorého bola analyzovaná hospodárska situácia priemyselného odvetvia spoločenstva, umožnilo riadne hodnotenie jeho situácie a presne odráža vývoj na trhu so SWR v spoločenstve. 2. Kumulácia 2.1 Dovozy z Maďarska (51) Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval svoju požiadavku, že dovozy z Maďarska treba dekumulovať od dovozov z ostatných príslušných krajín. Na podporu dekumulácie dovozov z Maďarska však neboli predložené žiadne nové argumenty. Preto boli potvrdené dôvody kumulácie uvedené v úvodnej časti 47 dočasného nariadenia. 2.2 Dovozy z Mexika (52) Jeden vyvážajúci výrobca vyslovil argument, že dovozy z Mexika treba dekumulovať od dovozov z ostatných príslušných krajín, pretože tieto mexické dovozy sa majú považovať za de minimis. V tejto súvislosti bolo uvedené tvrdenie, že väčšinu dovozov z Mexika uskutočnil dovozca spojený s výrobcom spoločenstva a že tieto dovozy sa nemajú zohľadňovať pri určovaní úrovne dovozov z Mexika. Zostávajúce mexické dovozy by následne boli de minimis a preto je potrebné dekumulovať dovozy z Mexika od ostatných príslušných dovozov pre účely analýzy poškodení. (53) Treba poznamenať, že pri hodnotení toho, či dovozy z príslušnej krajiny sa považujú za de minimis v súlade s článkom 9 (3) základného nariadenia, sa vypočíta celkový objem dovozov s pôvodom v príslušnej krajine. (54) Preto bola potvrdená úroveň dovozov popísaných v úvodných častiach 45 a 48 dočasného nariadenia, t. j. 3 % spotreby v IP, pričom bolo zamietnuté tvrdenie, že mexické dovozy sú de minimis. 3. Ceny dumpingových dovozov 3.1 Porovnanie cien spoločenstva s cenami dumpingových dovozov (55) Bolo vyslovené tvrdenie, že prvky použité v kategorizácii SWR na výpočet predaja za znížené ceny neumožňujú zmysluplné a primerané cenové porovnanie. Predovšetkým bol uvedený argument, že prvky nezahrnuté do výpočtov predaja za znížené ceny (t. j. galvanizácia, pevnosť v ťahu, jadro a kryt) a ďalšie prvky nepredpokladané v dotazníku (t. j. tolerovaná odchýlka priemeru, faktor predĺženia a medzné zaťaženie) majú významný dopad na ceny. Taktiež bolo vyslovené tvrdenie, že pre výpočet dumpingu aj poškodenia by sa mala používať rovnaká kategorizácia výrobkov. (56) Boli vyvodené nasledovné závery: - pre výpočet predaja za znížené ceny boli SWR rozdelené do skupín podľa počtu drôtov a počtu prameňov v lane, konštrukčného druhu lana a jeho priemeru. Zistilo sa, že tieto prvky sú hlavnými hnacími prvkami cien SWR. Zistilo sa, že ostatné prvky nezahrnuté v analýze predaja za znížené ceny (t. j. galvanizácia, pevnosť v ťahu, jadro a kryt) mali len druhotný dopad na ceny na trhu spoločenstva. Z rozdelenia SWR do skupín podľa uvedených výpočtov predaja za znížené ceny vyplynulo pokrytie primeraného objemu predaja pre vyvážajúcich výrobcov aj pre priemyselné odvetvie spoločenstva a preto bolo usúdené, že poskytujú zmysluplný a reprezentatívny výsledok, - zahrnutie ďalších prvkov nepredpokladaných v dotazníku (t. j. tolerovaná odchýlka priemeru, faktor predĺženia a medzné zaťaženie) bolo posúdené ako nepotrebné, pretože tieto prvky vo veľkej miere vyplynuli z kombinácie hlavných prvkov SWR, ktoré už boli zahrnuté do kategorizácie výrobkov. Bolo usúdené, že ich zahrnutie neposkytuje presnejšie cenové porovnanie a ich požadovanie by preto predstavovalo neprimerané bremeno pre všetky zúčastnené strany, - bolo usúdené, že kategorizácia výrobkov pre výpočet dumpingovej marže neslúži ako dobrý model pri výpočte predaja za znížené ceny, pretože dumpingová kategorizácia je z veľkej časti porovnaním výrobného sortimentu jednej spoločnosti, t. j. rovnakých alebo podobných výrobkov vyrobených jedným a tým istým výrobcom a predávaných na dvoch rôznych trhoch. Výpočet predaja za znížené ceny však predstavoval porovnanie väčšieho počtu SWR predávaných väčším počtom strán. Preto bolo usúdené, že metóda, ktorá už bola použitá v dočasnom nariadení, poskytuje primeranejšiu základňu pre analýzu predaja za znížené ceny; pri zohľadnení hlavných hnacích prvkov cien tento prístup zahŕňal najväčší objem predaja, - nebola zistená existencia žiadnych významných cenových rozdielov pre rôzne druhy SWR v rámci jednej skupiny. (57) Z toho vyplýva záver, že argumenty týkajúce sa kategorizácie výrobkov pre výpočet predaja za znížené ceny boli zamietnuté. 3.2 Úroveň obchodovania (58) Určité zainteresované strany argumentovali, že treba upraviť predajné ceny tak, aby odrážali údajný rozdiel v úrovniach obchodovania, pretože priemyselné odvetvie spoločenstva uskutočňuje predaj konečným užívateľom, zatiaľ čo dovezené výrobky sa všeobecne predávajú veľkoobchodníkom/distributérom. (59) Zistilo sa, že predaj priemyselného odvetvia spoločenstva sa uskutočňoval cez rôzne predajné kanály vrátane veľkoobchodníkov/distributérov a konečných užívateľov. Okrem toho nebola zistená existencia žiadnych podstatných a/alebo cenových rozdielov podľa rôznych predajných kanálov. (60) Žiadosť o úpravu úrovne obchodovania bola preto zamietnutá. 4. Situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva (61) Určití vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že priemyselné odvetvie spoločenstva neutrpelo významné poškodenie v zmysle článku 3 základného nariadenia, pretože výroba, kapacita, ceny, investície a produktivita priemyselného odvetvia spoločenstva zostali stabilné alebo sa zlepšili od roku 1994 do IP. 4.1 Výroba (62) Zistilo sa, že úrovne výroby zostali stabilné počas obdobia vyšetrovania (+ 1 %), pričom túto skutočnosť treba posudzovať v súvislosti s rastúcimi úrovňami zásob (+ 30 %) a poklesom objemu predaja (-9 %), ako je uvedené v úvodných častiach 58 až 60 dočasného nariadenia. Taktiež treba pripomenúť, že spotreba sa za toto obdobie zvýšila o 5 %. 4.2 Kapacita a investície (63) Bolo potvrdené zistenie, že zvýšenie kapacity uvedené v dočasnom nariadení (+ 11 %) vyplynulo z investícií uskutočnených pri výmene strojov s vyšším výkonom, ako je uvedené v úvodných častiach 58 až 60 dočasného nariadenia. 4.3 Rentabilita (64) Určití vyvážajúci výrobcovia spochybnili použitie účtov overených audítorom na výpočet rentability priemyselného odvetvia spoločenstva, ako je uvedené v úvodnej časti 64 dočasného nariadenia. Bol vyslovený argument, že účty overené audítorom zahŕňajú predaj výrobkov, ktoré nie sú predmetom vyšetrovania a nepokrývajú celé IP. (65) Bolo zistené, že hoci niektoré spoločnosti boli schopné poskytnúť špecifické informácie o príslušnom výrobku, niektoré iné spoločnosti nemali systém nákladového účtovníctva, ktorý by umožnil osobitnú identifikáciu skúmaného výrobku. Pri absencii týchto informácií bolo usúdené, že účty overené audítorom poskytujú spoľahlivé informácie o najužšej skupine výrobkov, vrátane príslušného výrobku, pri ktorých boli k dispozícii potrebné informácie o rentabilite. Pri všetkých šiestich spoločnostiach vo vzorke výroba SWR predstavuje ich hlavnú činnosť. Bolo zistené, že ostatné výrobky vyrábané týmito spoločnosťami (napr. laná z nehrdzavejúcej ocele, SWR menej ako 3 mm, oceľové drôty a predpäté pramene) vo veľkej miere súvisia s touto hlavnou činnosťou, pričom sa všeobecne používali rovnaké suroviny, stroje a personál. (66) Použitie rentability týkajúcej sa roka 1997 namiesto IP bolo posúdené ako primerané, pretože rok 1997 vo veľkej miere zahŕňa IP, ktoré prebieha od januára 1997 do marca 1998. (67) Z toho vyplýva, že z uvedených dôvodov bolo usúdené, že účty overené audítorom poskytujú reprezentatívny a spoľahlivý obraz o rentabilite príslušného výrobku v súlade s článkom 3 (8) základného nariadenia. (68) V čase dočasného nariadenia jeden výrobca spoločenstva, ktorého finančný rok končil v marci, mal k dispozícii len predbežné údaje o rentabilite. Odvtedy boli obdržané konečné informácie a rentabilita za priemyselné odvetvie spoločenstva bola prepočítaná s výsledkom -0,3 % v roku 1997, čo je reprezentatívny údaj za IP. Rentabilita priemyselného odvetvia spoločenstva sa teda pohybovala od + 1,3 % v roku 1994 do -0,3 % v roku 1997. 4.4 Záver o situácii v priemyselnom odvetví spoločenstva (69) Určití vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že priemyselné odvetvie spoločenstva malo dobrú výkonnosť v období nasledujúcom po roku 1995 a že preto bolo neodôvodnené zistenie o významnom poškodení. (70) Treba pripomenúť (pozri Oddiel F.1 "Predbežná poznámka"), že bez ohľadu na to, či sa pre analýzu poškodenia berie ako východisko rok 1994 alebo 1995, situácia priemyselného odvetvia spoločenstva sa zhoršila. Aj keby sa ako východisko bral rok 1995, došlo k poklesu výroby, objemu predaja, zamestnanosti a investícií. Vzrástli zásoby. Podiel na trhu zostal stabilný (od 65,26 % do 65,64 %) a rentabilita zostala záporná (-0,3 %). (71) V každom prípade v súlade s článkom 3 (5) základného nariadenia sa analýza poškodenia, ktoré utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva, týka celkového hodnotenia týchto hospodárskych ukazovateľov a žiadny z týchto ukazovateľov nemôže izolovane poskytnúť rozhodujúci prehľad. (72) Tento argument bol preto zamietnutý. 4.5 Záver o poškodzovaní (73) Bol potvrdený záver, že priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo významné poškodenie, ako je uvedené v úvodnej časti 68 dočasného nariadenia. G. ODÔVODNENIE (74) Pri neexistencii akýchkoľvek nových informácií boli potvrdené predbežné zistenia popísané v úvodných častiach 69 až 85 dočasného nariadenia. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (75) Určité strany položili otázky, týkajúce sa hodnotenia dopadu antidumpingových opatrení na užívateľské odvetvia. (76) Treba pripomenúť, že na základe tohto konania neboli od príslušných užívateľských odvetví obdržané žiadne odpovede na otázky v dotazníku služieb Komisie (úvodná časť 87 dočasného nariadenia). Okrem toho neboli obdržané žiadne informácie po uverejnení dočasného nariadenia. Treba poznamenať, že závery uvedené v dočasnom nariadení naznačili, že zavedenie opatrení by malo významný dopad na užívateľov. Užívatelia nenapadli tento záver, preto sa týmto potvrdzuje. (77) Viaceré zainteresované strany vyslovili argument, že výrobcovia spoločenstva nevyrábajú SWR s malým priemerom a že účinok antidumpingových opatrení by mal za následok nedostatok týchto SWR na trhu spoločenstva. Taktiež bol vyslovený argument, že by to malo negatívny dopad na situáciu v zamestnanosti dovozcov, ktorí v súčasnosti dovážajú SWR s malým priemerom v spoločenstve. (78) Treba pripomenúť, že priemyselné odvetvie spoločenstva vyrába celý sortiment SWR vrátane SWR s malým priemerom. Z toho vyplýva záver, že zavedenie opatrení by neviedlo k zvýšeniu cien a nespôsobilo nedostatok ponuky SWR s malým priemerom na trhu spoločenstva. Taktiež bolo potvrdené, že existujú viaceré alternatívne zdroje ponuky SWR, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opatreniam (úvodná časť 105 dočasného nariadenia). (79) Z horeuvedeného vyplýva záver, že zavedenie konečných opatrení by nemalo významný negatívny dopad na hospodárskych prevádzkovateľov spoločenstve. I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA 1. Ukončenie konania v súvislosti s Južnou Kóreou (80) Vzhľadom na závery uvedené v úvodných častiach 24 a nasl. dočasného nariadenia, že dumpingová marža pre Južnú Kóreu je de minimis a že neboli predložené žiadne nové argumenty proti ukončeniu konania pre Južnú Kóreu, konanie týkajúce sa dovozov s pôvodom v Južnej Kórei sa týmto ukončuje bez zavedenia opatrení. 2. Úroveň vylúčenia poškodenia (81) Pre účely určenia úrovne opatrení, ktoré majú byť zavedené s konečným účinkom, bolo usúdené, že ceny dumpingových dovozov sa majú zvýšiť na úroveň, ktorá nepredstavuje poškodenie. Pre účely výpočtu potrebného cenového zvýšenia, t. j. marže poškodenia, boli ceny dumpingových dovozov porovnané s predajnými cenami priemyselného odvetvia spoločenstva zvýšenými o ušlý zisk a primeranú úroveň zisku. Treba poznamenať, že rentabilita priemyselného odvetvia spoločenstva bola prepočítaná s výsledkom -3 % v roku 1997 (pozri bod 4.3 "Rentabilita" v oddieli F), pričom prvok ušlého zisku pri výpočte predaja za znížené ceny bol upravený v uvedenom zmysle. Inak bola potvrdená metóda použitá na určenie marže poškodenia, popísaná v úvodnej časti 110 dočasného nariadenia. 3. Záväzky (82) V neskoršom štádiu vyšetrovania viacerí vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, Mexiku a Ukrajine ponúkli záväzky. Okrem toho v prípade Indie a Južnej Afriky vyvážajúci výrobcovia predložili prehodnotené ponuky na cenové záväzky, - pokiaľ ide o ČĽR, vzhľadom na to, že žiadnej spoločnosti v týchto krajinách nebolo poskytnuté individuálne zaobchádzanie a že ponuky na strane čínskych orgánov neobsahovali žiadne záruky, ktoré by umožnili primerané monitorovanie, ponuky záväzkov neboli považované za prijateľné, - pokiaľ ide o Indiu (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexiko, Južnú Afriku a Ukrajinu, príslušní vyvážajúci výrobcovia ponúkli cenové záväzky, ktoré boli považované za prijateľné. (83) Z úvodnej časti 112 a nasl. dočasného nariadenia vyplýva, že záväzky ponúkli vyvážajúci výrobcovia v Maďarsku a Poľsku a Komisia ich prijala. Tieto záväzky boli upravené tak, aby odrážali konečné zistenia z vyšetrovania v súvislosti s minimálnymi cenami, ktoré v nich boli poskytnuté. 4. Forma a úroveň konečných opatrení (84) Konečné opatrenia majú mať formu ciel ad valorem, ktorých sadzby boli individuálne stanovené pre spolupracujúce spoločnosti. Pokiaľ ide o ostatných vyvážajúcich výrobcov a zistenú vysokú úroveň spolupráce, treba uplatňovať najvyššie clo špecifické pre spoločnosť, ktoré bolo zistené pre spolupracujúceho vývozcu v príslušnej krajine. Pri spoločnostiach, ktoré ponúkli prijateľné cenové záväzky, konečné opatrenia majú formu záväzkov. (85) Podľa článku 9 (4) základného nariadenia, ak bolo zistené, že dumpingové marže súvisiace s konkrétnym vyvážajúcim výrobcom boli nižšie ako zodpovedajúce zvýšenia dovozných cien potrebné na odstránenie poškodenia podľa horeuvedeného výpočtu, konečné clá boli obmedzené na určenú dumpingovú maržu. (86) Tieto clá, vyjadrené ako percento čistej cif franko ceny na hranici spoločenstva pred preclením, majú nasledovnú výšku: —ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA: Všetci výrobcovia/vývozcovia | 60,4 % | —MAĎARSKO: Drótaru és Drötkötél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 28,1 % | —INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % | Mohatta & Heckel | 30,8 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 30,8 % | —MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV | 56,1 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 56,1 % | —POĽSKO: Drumet SA | 27,9 % | Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 48,3 % | —JUŽNÁ AFRIKA: Haggie | 38,6 % | Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 38,6 % | —UKRAJINA: Všetci výrobcovia/vývozcovia: | 51,8 % | (87) Jednotlivé sadzby ciel uvedené v tomto nariadení boli určené na základe zistení z tohto antidumpingového vyšetrovania. Preto odrážajú situáciu zistenú počas tohto vyšetrovania. Tieto sadzby ciel sa teda uplatňujú výlučne pre dovozy výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách, ktoré vyrobili osobitne uvedené právnické osoby. Výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v operatívnej časti tohto nariadenia, vrátane spojených subjektov, nemôžu získať výhody z týchto sadzieb a podliehajú zostatkovému clu. (88) Akákoľvek požiadavka na uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb ciel (napr. po zmene názvu subjektu) musí byť okamžite adresovaná Komisii spolu so všetkými príslušnými informáciami, predovšetkým o akejkoľvek modifikácii činnosti spoločnosti súvisiacej s výrobou a informácie o domácom predaji a predaji na vývoz súvisiace s touto zmenou názvu. J. VÝBER DOČASNÉHO CLA (89) Vzhľadom na veľký rozsah dumpingových marží zistených u vyvážajúcich výrobcov a vzhľadom na závažnosť poškodenia spôsobeného priemyselnému odvetviu spoločenstva sa považuje za potrebné, aby sumy zabezpečené pomocou dočasného antidumpingového cla podľa dočasného nariadenia boli s konečným účinkom vyberané na základe sadzby s konečným účinkom zavedeného cla, ak sadzby dočasného cla nie sú nižšie, pričom v tomto prípade by tieto mali prednosť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy oceľových lán a káblov, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú v rámci číselných znakov KN ex73121082 (číselný znak TARIC 73121082*10), ex73121084 (číselný znak TARIC 73121084*10), ex73121086 (číselný znak TARIC 73121086*10), ex73121088 (číselný znak TARIC 73121088*10) a ex73121099 (číselný znak TARIC 73121099*10) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine. 2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná pre čistú cif franko cenu na hranici spoločenstva pred preclením na výrobky vyrobené nasledovnými spoločnosťami je nasledovná: Krajina | Spoločnosť | Sadzba cla (%) | Doplnkový číselný znak TARIC | ČĽR | Všetky spoločnosti | 60,4 | – | Maďarsko | Všetky spoločnosti | 28,1 | 8900 | India | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India | 23,8 | 8613 | Všetky ostatné spoločnosti | 30,8 | 8900 | Mexiko | Všetky spoločnosti | 56,1 | 8900 | Poľsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska | 27,9 | 8614 | Všetky ostatné spoločnosti | 48,3 | 8900 | Južná Afrika | Všetky spoločnosti | 38,6 | 8900 | Ukrajina | Všetky spoločnosti | 51,8 | 8900 | 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 1. Bez ohľadu na článok 1, konečné clo sa nevzťahuje na dovozy výrobku podľa článku 1 ods.1, ktorý je vyrobený a priamo vyvezený a faktúrovaný dovážajúcej spoločnosti v spoločenstve spoločnosťami uvedenými v odseku 3, od ktorých Komisia prijala cenové záväzky podľa Rozhodnutia 1999/572/ES z 13. augusta 1999 o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Kórejskej republike, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine [4]. 2. Pri predložení žiadosti o prepustenie do voľného obehu podľa záväzku, oslobodenie od cla je podmienené predložením platnej záväzkovej faktúry colným službám príslušného členského štátu, a to vo forme uvedenej v prílohe dočasného nariadenia, vydanej jednou zo spoločností uvedených v odseku 3. V prípade spoločnosti na Ukrajine musí byť k záväzkovej faktúre priložená platná vývozná licencia doručená ukrajinskými orgánmi, a to vo forme uvedenej v prílohe. 3. Dovozy uskutočnené v rámci ponúknutých a prijatých záväzkov musia byť deklarované pod nasledovnými doplnkovými číselnými znakmi TARIC: Krajina | Spoločnosť | Doplnkový číselný znak TARIC | Maďarsko | Drótaru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc, Hungary | 8616 | Poľsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska | 8617 | Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-800 Zabre, Sobieskogo Street No 1 Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Linmet Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 | 8619 | Mexiko | Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154,Col. Nueva Ind. Vallejo México D.F.C.P. 07700 México | A022 | Južná Afrika | Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa | A023 | India | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India | A024 | Ukrajina | Joint Stock Company Silur, 343700 Khartsyzsk | A025 | Článok 3 Pokiaľ ide o dovozy výrobku podľa článku 1 ods.1 s pôvodom v ČĽR, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine, sumy zabezpečené dočasným antidumpingovým clom uloženým podľa dočasného nariadenia sa vyberajú vo výške sadzby s konečným účinkom uloženého cla. Zabezpečené sumy, ktoré prevyšujú konečnú sadzbu antidumpingového cla, budú uvoľnené. Článok 4 Konanie týkajúce sa dovozu výrobku podľa článku 1 ods.1 s pôvodom v Kórejskej republike, je týmto ukončené. Článok 5 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli, 12. augusta 1999 Za Radu predseda T. Halonen [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, str. 1. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30.4.1998, str. 18). [2] Ú. v. ES L 45, 19.2.1999, str. 1. [3] Prípad C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd proti rade, [1992] ECR I, str. 1409. [4] Pozri stranu 63 tohto Úradného vestníka. -------------------------------------------------- PRÍLOHA NÁLEŽITOSTI, KTORÉ MUSIA BYŤ UVEDENÉ VO VÝVOZNEJ LICENCII UVEDENEJ V ČLÁNKU 2 (2) 1. Číslo kódu výkazu výrobku (ustanovené v záväzku, ktorý prijal príslušný vyrábajúci vývozca), vrátane druhu, počtu prameňov, počtu drôtov na jeden prameň a číselného znaku KN. 2. Presný opis tovaru, vrátane: - kód výrobku spoločnosti [company product code] (CPC), - číselný znak KN, - doplnkový číselný znak TARIC, na základe ktorého môže byť tovar uvedený vo faktúre colne vybavený na hraniciach spoločenstva, - množstvo (uveďte v kilogramoch), - minimálna uplatniteľná cena. 3. Číslo faktúry. 4. Číslo vývoznej licencie a dátum vydania. 5. Názov dovozcu, ktorému spoločnosť priamo vystavila faktúru. --------------------------------------------------