ODPORÚČANIE RADY

z 22. mája 2019

týkajúce sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

(2019/C 189/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

(1) V rámci Európskeho piliera sociálnych práv (1) sa v jeho 11. zásade uvádza, že všetky deti majú právo na cenovo dostupné a kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve. To je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie (2), v ktorej sa vzdelanie uznáva ako právo, ako aj s Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa a s cieľom udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov č. 4.2, v rámci ktorého sa predpokladá, že všetky dievčatá a chlapci by mali mať do roku 2030 prístup ku kvalitnému rozvoju, starostlivosti a predprimárnemu vzdelávaniu v ranom detstve.

(2) Európska komisia vo svojom oznámení s názvom „Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou“ (3) vytyčuje víziu európskeho vzdelávacieho priestoru, pričom uznáva úlohu vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pri budovaní pevných základov pre vzdelávanie v škole a počas celého života. V záveroch Rady o rozvoji škôl a excelentnej výučbe (4) a v odporúčaní Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (5) sa opätovne zdôraznila kľúčová úloha, ktorú môžu vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve zohrávať pri podpore vzdelávania všetkých detí, ich blaha a rozvoja.

(3) Tvorcovia politiky aj výskumní pracovníci uznávajú, že práve v ranom veku (6) si deti vytvárajú základ a schopnosť učiť sa počas celého života. Vzdelávanie je postupný proces; vybudovanie pevného základu v ranom veku je nevyhnutnou podmienkou pre rozvoj kompetencií na vyššej úrovni a pre úspech vo vzdelávaní a rovnako je zásadné i pre zdravie a blahobyt detí. Preto je vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve potrebné považovať za základ systémov vzdelávania a odbornej prípravy a mali by byť neoddeliteľnou súčasťou kontinua vzdelávania.

(4) Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve je prínosom pre všetky deti a najmä pre deti v znevýhodnenej situácii. Pomáha zabrániť vzniku skorých rozdielov v zručnostiach, a preto je zásadným nástrojom v boji proti nerovnostiam a chudobe v dôsledku nízkeho stupňa dosiahnutého vzdelania. Poskytovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musí byť súčasťou integrovaného balíka politických opatrení vychádzajúceho z práv detí, a to s cieľom zlepšiť výsledky v prospech detí a nájsť východisko z medzigeneračného bludného kruhu znevýhodnenia. Zlepšenie poskytovania týchto služieb tak pomáha plniť záväzky prijaté v odporúčaní Komisie s názvom „Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia“ (7) a odporúčanie Rady z roku 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (8).

(5) Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve má mnohoraké prínosy (9) tak pre jednotlivcov, ako aj pre spoločnosť ako celok, a to od lepšej úrovne dosiahnutého vzdelania a výsledkov na trhu práce až po menej sociálnych a vzdelávacích intervencií a súdržnejšie a inkluzívnejšie spoločnosti. Deti, ktoré absolvovali viac ako rok vzdelávania v ranom detstve, dosiahli v rámci štúdií PIRLS (10) a PISA (11) v jazyku a matematike lepšie výsledky. Účasť na kvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve sa takisto ukázala byť dôležitým faktorom pre predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky (12).

(6) Vzdelávanie a starostlivosť od najskorších fáz zohráva kľúčovú úlohu v tom, ako sa naučiť spolunažívať v heterogénnych spoločnostiach. Tieto služby môžu posilniť sociálnu súdržnosť a začlenenie niekoľkými spôsobmi. Môžu slúžiť ako miesta stretávania rodín. Môžu prispieť k rozvoju jazykových kompetencií detí tak v jazyku, v ktorom sa poskytuje služba, ako aj v prvom jazyku (13). Prostredníctvom sociálno-emocionálneho učenia môžu skúsenosti zo vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve umožniť deťom naučiť sa, ako byť empatické, a dozvedieť sa o svojich právach, rovnosti, tolerancii a rozmanitosti.

(7) Návratnosť investícií v raných fázach vzdelávania je najvyššia zo všetkých štádií vzdelávania, a to najmä u detí, ktoré sú v znevýhodnenej situácii (14). Výdavky na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve predstavujú skorú investíciu do ľudského kapitálu s vysokou návratnosťou.

(8) Dostupnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť vysokokvalitných zariadení starostlivosti o deti sú okrem toho kľúčovými faktormi, ktoré ženám, ale aj mužom, ktorí majú opatrovateľské povinnosti, umožňujú zúčastňovať sa na trhu práce, ako sa uznalo na zasadnutí Európskej rady v Barcelone v roku 2002, v Európskom pakte pre rodovú rovnosť (15) a v oznámení Komisie o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom prijatom 26. apríla 2017 (16). Zamestnanosť žien priamo prispieva k zlepšeniu sociálno-ekonomickej situácie domácností a k hospodárskemu rastu.

(9) Investovanie do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve je dobrou investíciou len vtedy, ak majú služby vysokú kvalitu, sú prístupné, cenovo dostupné a inkluzívne. Preukázalo sa, že prínosy majú len vysokokvalitné služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve; služby nízkej kvality majú na deti a na spoločnosť ako celok výrazný negatívny vplyv (17). Je potrebné, aby sa v rámci politických opatrení a reforiem uprednostnili kvalitatívne aspekty.

(10) Celkovo sú výdavky členských štátov na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve výrazne nižšie, ako na primárne vzdelávanie. Ako vyplýva zo správy hodnotiacej pokrok v súvislosti s barcelonskými cieľmi (18), v rámci služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve nie je v súčasnosti k dispozícii dostatok voľných miest a dopyt prevyšuje ponuku takmer vo všetkých krajinách. Nedostatočná dostupnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť sa ukázali byť jednou z hlavných prekážok využívania týchto služieb (19).

(11) Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. septembra 2017 o novom programe v oblasti zručností pre Európu (20) vyzýva členské štáty na zvýšenie kvality a rozšírenie prístupu k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve a na riešenie nedostatočnej infraštruktúry, ktorá by ponúkala kvalitné a dostupné zariadenia starostlivosti o deti pre všetky príjmové kategórie, ako aj zváženie poskytovania voľného prístupu rodinám žijúcim v chudobe a sociálnom vylúčení.

(12) Služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musia byť zamerané na dieťa; deti sa najlepšie učia v podmienkach podporujúcich ich účasť a záujem o vzdelávanie. O organizácii a výbere činností a predmetov na účely vzdelávania sa medzi osobami oprávnenými poskytovať výchovu a vzdelávanie a deťmi často diskutuje. Služby by mali ponúkať bezpečné, podporujúce a starostlivé prostredie a poskytovať sociálny, kultúrny a fyzický priestor s radom možností pre deti na rozvíjanie ich potenciálu. Poskytovanie vzdelávania a starostlivosti je najlepšie navrhnuté vtedy, keď vychádza zo základného predpokladu, podľa ktorého sú tieto dve činnosti neoddeliteľné. Malo by sa pritom vychádzať z toho, že detstvo je hodnotou samo osebe a že deti by mali byť nielen pripravované na školu a dospelosť, ale tiež by sa mali už v ranom veku podporovať a oceňovať.

(13) V kontexte, ktorý je vymedzený celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi predpismi, by rodiny mali byť zapojené do všetkých aspektov vzdelávania a starostlivosti o svoje deti. Rodina je prvým a najdôležitejším miestom pre rast a rozvoj detí, pričom za blaho, zdravie a rozvoj každého dieťaťa sú zodpovední rodičia a opatrovatelia. Služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sú ideálnou príležitosťou na vytvorenie integrovaného prístupu, keďže vedú k prvému osobnému kontaktu s rodičmi. Rodičom, ktorí sa stretávajú s problémami, by sa mohli ponúknuť individuálne poradenské služby počas domácich návštev. Na to, aby boli rodičia skutočne zapojení, by sa služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve mali navrhovať v spolupráci s rodinami a mali by byť založené na dôvere a vzájomnom rešpekte (21).

(14) Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve môže byť účinným nástrojom na dosiahnutie spravodlivosti vo vzdelávaní detí v znevýhodnenej situácii, v akej sú napríklad deti z niektorých skupín migrantov alebo minoritných skupín (napríklad Rómov) a deti utečencov, deti so špeciálnymi potrebami vrátane zdravotného postihnutia, deti v alternatívnej starostlivosti a deti ulice, deti väznených rodičov, ako aj deti z domácností, ktoré sú vystavené vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia, ako napríklad rodiny s osamelým rodičom alebo početné rodiny. Deti utečencov potrebujú vzhľadom na svoju zraniteľnú situáciu zvýšenú podporu. Chudoba, fyzické a emocionálne príčiny stresu, traumy a chýbajúce jazykové zručnosti môžu brániť ich vyhliadkam na vzdelávanie a úspešnej integrácii do novej spoločnosti v budúcnosti. Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve môže pomôcť tieto rizikové faktory zmierniť.

(15) Poskytovanie inkluzívneho vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve môže prispieť k splneniu záväzkov, ktoré členské štáty prijali v Dohovoroch OSN o právach dieťaťa a o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorých signatármi sú všetky členské štáty.

(16) Návrh kľúčových zásad rámca kvality (22) zverejnený v roku 2014 bol prvým vyhlásením európskych odborníkov z 25 krajín o kvalite vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Vyhlásenia vychádzajú z piatich rozmerov: prístup, pracovníci, učebný plán, monitorovanie a hodnotenie a správa a financovanie. Celkovo sa prijalo desať vyhlásení o posilnení kvality poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Tento dokument v mnohých krajinách rozširovali miestne zainteresované strany zapojené do presadzovania politiky, do výskumu a iniciatív odbornej prípravy. V týchto krajinách pôsobil návrh rámca ako silný katalyzátor zmeny, a to tak, že prispel k politickým konzultačným procesom, ktorými sa podporili existujúce reformné cesty.

(17) Na zabezpečenie vysokokvalitných služieb je dôležitých všetkých päť rozmerov rámca kvality. Konkrétne, na životy detí má dlhotrvajúci vplyv práca odborníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. V mnohých krajinách sa však toto povolanie drží skôr v úzadí a má pomerne nízke postavenie (23).

(18) Na to, aby pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve mohli plniť svoju odbornú úlohu pri podpore deti a ich rodín je potrebné, aby títo pracovníci mali komplexné znalosti, zručnosti a kompetencie, úplne rozumeli vývoju dieťaťa a mali znalosti o pedagogike zameranej na rané detstvo. Profesionalizácia pracovníkov je kľúčová, keďže vyššia úroveň prípravy pozitívne koreluje s lepšou kvalitou služby, vyššou kvalitou interakcií medzi pracovníkmi a deťmi, a tým aj s lepšími výsledkami z hľadiska rozvoja detí (24).

(19) Mnohí poskytovatelia služieb spolupracujú s asistentmi, ktorých hlavnou úlohou je podporovať osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie, pracujúcimi priamo s deťmi a rodinami. Zvyčajne majú nižšiu kvalifikáciu než osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie, pričom na to, aby sa niekto stal asistentom, nie je v mnohých krajinách stanovená žiadna kvalifikačná požiadavka. Preto je potrebná profesionalizácia pracovníkov vrátane asistentov (25). Neoddeliteľnou súčasťou zvyšovania kompetencií asistentov je ďalší profesijný rozvoj.

(20) Rámec kvality alebo rovnocenný dokument môže byť účinným prvkom dobrého riadenia v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Podľa názoru odborníkov a nedávneho preskúmania politiky (26) majú krajiny, ktoré vypracúvajú a implementujú rámce kvality, komplexnejšie a konzistentnejšie prístupy k reformám. Je dôležité, aby boli príslušné zainteresované strany a odborní pracovníci zapojení do navrhovania rámca kvality a aby zaň cítili zodpovednosť.

(21) Členské štáty stanovili referenčné hodnoty a ciele súvisiace s účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve. V roku 2002 Európska rada v Barcelone stanovila ciele (27), aby sa do roku 2010 zabezpečilo poskytovanie formálnej starostlivosti najmenej pre 90 % detí v Únii, ktoré sú vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky, a aby k tejto starostlivosti malo prístup najmenej 33 % detí vo veku do troch rokov. Tieto ciele sa opätovne potvrdili v Európskom pakte pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2011 – 2020. Analýza pokroku dosiahnutého pri plnení týchto referenčných hodnôt sa podrobne opisuje v správe Komisie o barcelonských cieľoch (28). V strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (29) sa stanovuje referenčná hodnota na úrovni 95 % pre účasť detí vo veku od štyroch rokov do začiatku primárneho vzdelávania.

(22) Členské štáty dosiahli v zlepšovaní dostupnosti služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v posledných rokoch celkovo dobrý pokrok. Referenčná hodnota programu Vzdelávanie a odborná príprava 2020 a barcelonský cieľ zameraný na deti vo veku do 3 rokov sa dosiahli. Barcelonský cieľ pre deti od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky sa ešte nedosiahol, a to aj napriek pokroku dosiahnutému od roku 2011. V roku 2016 sa na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve zúčastnilo 86,3 % detí v tejto vekovej skupine. Za týmito priemernými hodnotami sa však skrývajú výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, regiónmi a sociálnymi skupinami (30). Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby mali všetky deti prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve tak skoro, ako to rodičia budú požadovať. Potrebné sú najmä konkrétne opatrenia na zabezpečenie lepšieho prístupu detí v znevýhodnenej situácii (31).

(23) Cieľom tohto odporúčania je dospieť k spoločnému chápaniu toho, čo znamená kvalita v systéme vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Stanovujú sa v ňom možné opatrenia, ktoré majú vlády zvážiť s prihliadnutím na ich špecifické okolnosti. Toto odporúčanie sa vzťahuje aj na rodičov, inštitúcie a organizácie vrátane sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, ako aj na výskumných pracovníkov, ktorí sa usilujú o zlepšenie sektora.

(24) Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve v zmysle tohto odporúčania (32) by sa mali chápať tak, že odkazujú na akýkoľvek regulovaný mechanizmus, ktorým sa poskytuje vzdelávanie a starostlivosť pre deti od narodenia až do veku povinnej školskej dochádzky, a to bez ohľadu na prostredie, financovanie, otváracie hodiny alebo obsah programu, a ktorý zahŕňa zariadenia starostlivosti o deti a jasle/škôlky rodinného typu, súkromné a verejne financované poskytovanie služieb, ako aj poskytovanie predškolského a predprimárneho vzdelávania a starostlivosti.

(25) V tomto odporúčaní sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality,

TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

v súlade s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi, dostupnými zdrojmi a vnútroštátnymi okolnosťami, a v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami:

1. zlepšili prístup k vysokokvalitným systémom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v súlade s vyhláseniami uvedenými v „Rámci kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve“ uvedenými v prílohe k tomuto odporúčaniu a v súlade s 11. zásadou Európskeho piliera sociálnych práv;

2. pracovali na tom, aby boli služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prístupné, cenovo dostupné a inkluzívne. Mohlo by sa zvážiť: a) podporovanie rozvoja dieťa konzistentným spôsobom, ktoré by sa začalo čo najskôr prostredníctvom využívania služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve; b) analyzovanie ponuky a dopytu zo strany rodín s cieľom lepšie prispôsobiť ponuku služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve ich potrebám pri súčasnom rešpektovaní rozhodnutia rodičov; c) analyzovanie a odstraňovanie prekážok, s ktorými by sa rodiny mohli stretnúť pri prístupe k službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a ich využívaní, ako napríklad náklady, prekážky súvisiace s chudobou, zemepisná poloha, nepružné otváracie hodiny, prekážky týkajúce sa neprimeraného poskytovania služieb deťom so špeciálnymi potrebami, kultúrne a jazykové prekážky, diskriminácia, ako aj nedostatok informácií; d) nadviazanie kontaktu a spolupráce s rodinami, a najmä s rodinami, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej alebo znevýhodnenej situácii, s cieľom informovať ich o možnostiach a prínosoch účasti na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve a prípadne o dostupnej podpore, vybudovať dôveru v tieto služby a povzbudzovať k účasti od raného veku; e) zabezpečenie toho, aby všetky rodiny, ktoré chcú využívať služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, mali prístup k cenovo dostupnému vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, a to v ideálnom prípade usilovaním sa na vhodnej úrovni verejnej správy dosiahnuť právo na miesto v rámci vysokokvalitného vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve; f) poskytovanie inkluzívnych služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pre všetky deti vrátane detí z rôznych prostredí a detí so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vrátane zdravotného postihnutia, pričom je potrebné predchádzať segregácii a motivovať k ich účasti bez ohľadu na postavenie ich rodičov alebo opatrovateľov na trhu práce; g) podporovanie všetkých detí, aby sa naučili jazyk, v ktorom prebieha vzdelávanie, za súčasného zohľadňovania a rešpektovania ich prvého jazyka; h) posilnenie preventívnych opatrení, včasné identifikovanie ťažkostí a poskytovanie primeraných služieb deťom so špeciálnymi potrebami a ich rodinám, a to so zapojením všetkých relevantných aktérov, napríklad vzdelávacích, sociálnych alebo zdravotníckych služieb, ako aj rodičov;

3. podporovali profesionalizáciu pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve vrátane vedúcich pracovníkov. V závislosti od existujúcej úrovne odbornej kvalifikácie a pracovných podmienok môže úspešné úsilie zahŕňať: a) zvýšenie postavenia povolania v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve vytvorením vysokých profesijných noriem, ponukou atraktívneho profesijného postavenia a kariérnych vyhliadok pre osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, usilovaním sa o dosiahnutie lepšej rodovej vyváženosti a vytvorením možností profesionalizácie pre pracovníkov s nízkou alebo žiadnou kvalifikáciou, ako aj osobitných možností na kvalifikáciu asistentov; b) zlepšenie počiatočného vzdelávania a kontinuálneho profesijného rozvoja s cieľom plne zohľadniť potreby detí z hľadiska blaha, vzdelávania a rozvoja a príslušný spoločenský vývoj, rodovú rovnosť, ako aj úplné chápanie práv dieťaťa; c) poskytnutie času pracovníkom pre odborné činnosti, ako je napríklad reflexia, plánovanie, kontakt s rodičmi a spolupráca s inými odborníkmi a kolegami; d) zameranie sa na to, aby boli pracovníci vybavení takými kompetenciami, ktoré im umožnia reagovať na jednotlivé potreby detí z rôznych prostredí a so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vrátane zdravotného postihnutia, a aby boli pripravení na riadenie rôznych skupín;

4. zlepšili vypracúvanie učebných plánov pre raný vek s cieľom reagovať na záujmy detí, prispievať k ich blahu a napĺňať jedinečné potreby a potenciál každého jednotlivého dieťaťa vrátane detí so špeciálnymi potrebami alebo detí, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej alebo v znevýhodnenej situácii. Prístupy podporujúce holistické vzdelávanie a holistický rozvoj dieťaťa by mohli zahŕňať: a) zabezpečenie rovnováhy pri poskytovaní sociálno-emocionálneho a kognitívneho rozvoja, uznanie významu hry, kontaktu s prírodou, úlohy hudby, umenia a pohybovej aktivity; b) podporovanie účasti, iniciatívnosti, samostatnosti, riešenia problémov a tvorivosti a podporovanie vzdelávacích predpokladov, pokiaľ ide o uvažovanie, skúmanie a spoluprácu; c) podporovanie empatie, súcitu, vzájomného rešpektu a povedomia o rovnosti a rozmanitosti; d) ponúkanie príležitostí na včasné vystavenie sa jazyku a učenie sa prostredníctvom hravých činností a e) ak je to možné, zváženie viacjazyčných programov v ranom detstve prispôsobených na mieru, v ktorých sa zohľadnia osobitné potreby dvojjazyčných alebo viacjazyčných detí; f) poskytovanie usmernení pre poskytovateľov, pokiaľ ide o veku primerané používanie digitálnych nástrojov a vznikajúcich nových technológií; g) presadzovanie ďalšieho začleňovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v rámci kontinua vzdelávania a podporovanie spolupráce medzi oblasťou vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a pracovníkmi základných škôl, rodičmi a poradenskými službami s cieľom hladkého prechodu detí na základnú školu; h) podporovanie vzdelávacieho prostredia, ktoré je inkluzívne, demokratické a participatívne a ktoré načúva všetkým deťom a začleňuje ich;

5. podporovali transparentné a koherentné monitorovanie a hodnotenie služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve na príslušných úrovniach s cieľom tvorby a realizácie politík. Účinné prístupy by mohli zahŕňať: a) používanie nástrojov sebahodnotenia, dotazníkov a usmernení pre pozorovanie v rámci riadenia kvality na úrovni systému a služby; b) používanie vhodných metód primeraných veku, ktoré budú zamerané na podporu účasti detí, ako aj na vypočutie si ich názorov, obáv a nápadov a na zohľadnenie pohľadu detí v procese posudzovania; c) vykonávanie existujúcich nástrojov s cieľom zlepšiť inkluzívnosť poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ako napríklad nástroj sebareflexie zameraný na učebné prostredie v oblasti inkluzívneho vzdelávania v ranom detstve vytvorený Európskou agentúrou pre rozvoj špeciálneho a inkluzívneho vzdelávania;

6. zamerali úsilie na zabezpečenie primeraného financovania a právneho rámca pre poskytovanie služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Mohlo by sa zvážiť: a) zvýšenie investícií do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve so zameraním na dostupnosť, kvalitu a cenovú dostupnosť vrátane prípadného využívania možností financovania, ktoré ponúkajú európske štrukturálne a investičné fondy; b) vytváranie a udržiavanie celoštátnych alebo regionálnych rámcov kvality prispôsobených na mieru; c) podporovanie lepšej spolupráce medzi službami alebo posilnenie integrácie týchto služieb pre rodiny a deti, pričom najdôležitejšia je spolupráca so sociálnymi a zdravotníckymi službami, ako aj školami na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; d) začlenenie spoľahlivých politík v oblasti ochrany/bezpečnosti dieťaťa do systému vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s cieľom pomôcť chrániť deti pred všetkými formami násilia; e) vyvinutie systému, ktorého cieľom je: (1) silná kultúra dialógu a reflexie, podporovanie kontinuálneho procesu rozvoja a učenia sa medzi aktérmi na všetkých úrovniach; (2) vysoká kvalita infraštruktúry v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primerané zemepisné rozmiestnenie vo vzťahu k prostrediu, v ktorom deti žijú;

7. prostredníctvom existujúcich rámcov a nástrojov podávali správy o skúsenostiach a pokroku, pokiaľ ide o prístup k systémom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a ich kvalitu.

TÝMTO VÍTA ZÁMER KOMISIE:

8. uľahčiť výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi v kontexte strategického rámca pre spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a následných schém, ako aj vo Výbore pre sociálnu ochranu;

9. podporovať spoluprácu členských štátov na základe ich dopytu organizovaním partnerského učenia a partnerského poradenstva;

10. podporovať spoluprácu so sieťou OECD pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve s cieľom uľahčovať šírenie výsledkov a zabrániť zdvojeniu úsilia;

11. podporovať rozvoj vysokokvalitných inkluzívnych služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sprístupnením financovania zo strany Únie, najmä v rámci programu Erasmus+ a prípadne európskych štrukturálnych a investičných fondov vrátane iniciatívy Interreg, a to bez toho, aby tým boli dotknuté rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci;

12. navrhnúť aktualizovanú európsku referenčnú hodnotu alebo cieľ v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zameraný na poskytovanie služieb, a to v súlade s revidovanou referenčnou hodnotou v rámci ET 2020 a barcelonskými cieľmi a po konzultácii s členskými štátmi. O tomto návrhu na referenčnú hodnotu spolu s ďalšími navrhovanými európskymi referenčnými hodnotami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy by mala rokovať a rozhodnúť Rada v kontexte vypracúvania nového strategického rámca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na obdobie po roku 2020;

13. podať Rade správu o krokoch nadväzujúcich na toto odporúčanie, a to v súlade s postupmi podávania správ v existujúcich rámcoch a nástrojoch.

V Bruseli 22. mája 2019 Za Radu Predseda C. B. MATEI

(1) 13129/17.

(2) Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

(3) COM(2017) 673 final.

(4) Ú. v. EÚ C 421, 8.12.2017, s. 2.

(5) Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

(6) Raný vek je vymedzený ako vek medzi narodením a zvyčajne vekom šiestich rokov, čo zodpovedá úrovni vzdelania ISCED 0.

(7) Ú. v. EÚ L 59, 2.3.2013, s. 5.

(8) Ú. v. EÚ C 378, 24.12.2013, s. 1.

(9) Prínosy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a podmienky ich získania, Správa Európskej siete expertov na ekonomiku vzdelávania (EENEE).

(10) Pokrok v medzinárodnej úrovni čitateľskej gramotnosti (PIRLS).

(11) Program pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA), OECD (2016), Vzdelávanie v kocke.

(12) Európska komisia (2014), Štúdia o účinnom využívaní vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pri predchádzaní predčasného ukončovania školskej dochádzky.

(13) Prvý jazyk: variant (varianty) jazyka osvojený (osvojené) v ranom detstve (približne pred druhým alebo tretím rokom života), v ktorom (ktorých) človek po prvýkrát nadobudol jazykovú schopnosť. Tento termín sa uprednostňuje pred termínom materinský jazyk, ktorý často nie je presný, pretože prvý jazyk nie je nevyhnutne len jazyk matky.

(14) Economics of Human Development and Social Mobility (Ekonomika ľudského rozvoja a sociálnej mobility). Annual Reviews of Economics, Zväzok 6 (2014), s. 689 – 733.

(15) Ú. v. EÚ C 155, 25.5.2011, s. 10.

(16) COM(2017) 252 final.

(17) Preskúmanie výskumu o účinkoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve na rozvoj dieťaťa. Správa projektu CARE (2015).

(18) COM(2018) 273 final.

(19) OECD (2017), Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care (Silný začiatok 2017: Kľúčové ukazovatele OECD týkajúce sa vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve); Eurofound (2015), Early childhood care: Accessibility and quality of services (Starostlivosť v ranom detstve: Prístupnosť a kvalita služieb).

(20) P8_TA(2017)0360.

(21) Politický dokument siete Children in Europe (Deti v Európe) (2008), Young children and their services: developing a European approach (Malé deti a služby pre ne: vypracovanie európskeho prístupu).

(22) Návrh kľúčových zásad rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve (2014), správa pracovnej skupiny pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve pod záštitou Európskej komisie.

(23) Eurofound (2015), Early childhood care: working conditions, training and quality of services – A systematic review (Starostlivosť v ranom detstve: pracovné podmienky, odborná príprava a kvalita služieb – systémové preskúmanie).

(24) Európska komisia (2011), CoRe: Požiadavky na kompetencie vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve.

(25) Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification, NESET II report (2016) (Profesionalizácia asistentov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (VSRD): cesty ku kvalifikácii, správa NESET II (2016)).

(26) The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States, NESET II Report 4/2017 (Súčasný stav vnútroštátnych rámcov kvality VSRD alebo rovnocenných strategických politických dokumentov, ktorými sa riadi kvalita VSRD v členských štátoch EÚ, správa NESET II 4/2017).

(27) SN 100/1/02 REV 1.

(28) COM(2018) 273 final.

(29) Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

(30) COM(2018) 273 final.

(31) Európska komisia (2017), Monitor vzdelávania a odbornej prípravy.

(32) ISCED 0.1 a ISCED 0.2.