ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

S cieľom obmedziť administratívne zaťaženie colných orgánov by údaje prenášané z vnútroštátnych colných systémov do systému ICSMS mali byť vždy, keď je to možné, ľahko dostupné z daných systémov. Overenie súladu výrobku orgánmi dohľadu nad trhom si však vyžaduje, aby sa do vnútroštátnych colných systémov vkladali dodatočné údajové prvky.
(3)

Komisia by mala podporiť prijímateľov IPA III v ich úsilí o rozvoj kapacít na riadenie finančných prostriedkov Únie podľa zásad a pravidiel stanovených v právnych predpisoch Únie. Komisia by preto mala v prípadoch, kde je to vhodné, prijímateľov IPA III poveriť úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu.
(9)

S cieľom zabezpečiť, aby sa pravidlá týkajúce sa návodov na použitie v elektronickej podobe prispôsobili novým požiadavkám nariadenia (EÚ) 2017/745, nariadenie (EÚ) č. 207/2012 by sa preto malo zrušiť. Naďalej by sa však malo uplatňovať na pomôcky uvedené na trh alebo do používania počas prechodného obdobia stanoveného v článku 120 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2017/745.
(6)

Kontrolovaný a zabezpečený prístup by sa mal udeliť len oprávneným zamestnancom príslušných orgánov, inštitúcií a agentúr Únie, aby mohli nahliadať do údajov a štatistík v centrálnom úložisku. Na tento účel by agentúra eu-LISA mala vyvinúť nástroj na podávanie správ ako súčasť svojej architektúry. Zamestnanci agentúry eu-LISA by nemali mať priamy prístup k žiadnym osobným údajom uchovávaným v informačných systémoch EÚ alebo komponentoch interoperability.
e)

„mäkké pravidlá“ sú pravidlá alebo súbor pravidiel, ktorými sa stanovuje miera súladu vstupných údajov s vymedzenými požiadavkami na údaje, ktoré podmieňujú ich relevantnosť alebo optimálne použitie, alebo oboje. Mäkké pravidlá nebránia vkladaniu a uchovávaniu vstupných údajov, ktoré nie sú v súlade s uvedenými požiadavkami. Zahŕňajú aj pravidlá kvality údajov, ktorými sa riadi každý informačný systém EÚ a ktoré by sa mali dodržať pred vložením údajov do systému. Vstupné údaje, ktoré nie sú v súlade s niektorým mäkkým pravidlom, sa vkladajú do informačného systému EÚ alebo komponentu interoperability s označením problému kvality údajov, oznámením alebo upozornením.
(17)

Ústrednú úlohu pri vykonávaní tohto programu by mali dostať európske centrá digitálnych inovácií, ktoré by mali stimulovať všeobecné zavedenie vyspelých digitálnych technológií v priemysle, najmä v MSP a v ostatných subjektoch, ktoré zamestnávajú až do 3 000 ľudí (ďalej len „spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou“), vo verejných organizáciách a v akademickej spoločnosti. S cieľom objasniť rozdiel medzi centrami digitálnych inovácií, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti v rámci programu, a centrami digitálnych inovácií zriadenými v nadväznosti na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom „Digitalizácia európskeho priemyslu – využiť výhody Jednotného digitálneho trhu v plnej miere“ a financovanými z iných zdrojov, by sa centrá financované v rámci programu mali nazývať európske centrá digitálnych inovácií. Európske centrá digitálnych inovácií by mali slúžiť ako body prístupu k najmodernejším digitálnym kapacitám vrátane vysokovýkonnej výpočtovej techniky, umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, ako aj ďalších existujúcich inovačných technológií, ako sú kľúčové podporné technológie, ktoré sú k dispozícii aj v tzv. FabLaboch či CityLaboch. Európske centrá digitálnych inovácií by mali pôsobiť ako jednotné body prístupu k odskúšaným a validovaným technológiám a mali by propagovať otvorenú inováciu. Mali by tiež poskytovať podporu v oblasti pokročilých digitálnych zručností, napríklad koordináciou s poskytovateľmi vzdelávania na zabezpečovanie krátkodobej odbornej prípravy pracovníkov a stáží pre študentov. Prostredníctvom siete európskych centier digitálnych inovácií by sa malo zabezpečiť široké geografické pokrytie v celej Európe a malo by sa prispieť k účasti najvzdialenejších regiónov na Jednotnom digitálnom trhu.
(10)

Podľa článku 81 ods. 2 písm. h) a článku 82 ods. 1 písm. c) ZFEÚ má Únia podporovať odbornú prípravu sudcov a justičných pracovníkov ako prostriedok na prehlbovanie justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach na základe zásady vzájomného uznávania rozsudkov a súdnych rozhodnutí. Poskytovanie odbornej prípravy odborníkom z oblasti justície je dôležitým nástrojom prehlbovania spoločného chápania toho, ako najlepšie vykonávať a dodržiavať zásady právneho štátu a základné práva. Prispieva k budovaniu európskeho priestoru spravodlivosti vytvorením spoločnej justičnej kultúry medzi odborníkmi z oblasti justície členských štátov. Je nevyhnutné zabezpečiť nediskriminačné, správne, súdržné a jednotné uplatňovanie práva v Únii a vzájomnú dôveru a pochopenie medzi odborníkmi z oblasti justície v cezhraničných konaniach. Činnosti odbornej prípravy podporované programom by mali byť založené na spoľahlivom posúdení potrieb odbornej prípravy, mali by využívať najmodernejšiu metodiku odbornej prípravy, zahŕňať cezhraničné podujatia za účasti odborníkov z oblasti justície z rôznych členských štátov, pozostávať z aktívneho učenia sa, zahŕňať prvky nadväzovania profesionálnych kontaktov a byť udržateľné. Takéto činnosti by mali zahŕňať odbornú prípravu v oblasti právnej terminológie, občianskeho a trestného práva a základných práv a vzájomného uznávania, ako aj procesných záruk. Takéto činnosti by mali zahŕňať aj kurzy odbornej prípravy pre sudcov, právnikov a prokurátorov týkajúce sa problémov a prekážok, s ktorými sa stretávajú ľudia, ktorí často čelia diskriminácii alebo sú v zraniteľnej situácii, ako sú ženy, deti, menšiny, LGBTIQ osoby, osoby so zdravotným postihnutím a obete rodovo motivovaného násilia, domáceho násilia alebo násilia v intímnych vzťahoch a iných foriem medziľudského násilia. Takéto kurzy odbornej prípravy by sa mali organizovať s priamym zapojením organizácií zastupujúcich alebo podporujúcich takéto osoby a podľa možnosti so zapojením takýchto osôb. Vzhľadom na skutočnosť, že ženy sú nedostatočne zastúpené na najvyšších pozíciách v rámci súdnictva, by sa mali sudkyne, prokurátorky a ženy pôsobiace v ostatných právnických povolaniach nabádať, aby sa zúčastňovali na činnostiach odbornej prípravy.
(14)

Nediskriminácia je základným princípom Únie. V článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovujú opatrenia na boj proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Nediskriminácia je zakotvená aj v článku 21 charty. Mali by sa zohľadniť osobitné črty rôznych podôb diskriminácie vrátane priamej, nepriamej a štrukturálnej diskriminácie a súčasne by sa mala vypracovať primeraná akcia na predchádzanie diskriminácii z jedného alebo viacerých dôvodov a boj proti nej. Program by mal podporovať akcie na predchádzanie všetkých foriem diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, afrofóbie, antisemitizmu, protirómskych nálad, islamofóbie a všetkých foriem neznášanlivosti vrátane homofóbie, bifóbie, transfóbie, interfóbie a neznášanlivosti na základe rodovej identity, či už online alebo offline, ako aj neznášanlivosti voči osobám patriacim k menšinám, a boj proti nim, berúc do úvahy viacnásobnú diskrimináciu. V uvedenom kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať aj predchádzaniu všetkým formám násilia a nenávisti, segregácie a stigmatizácie a boju proti nim, ako aj boju proti šikanovaniu, obťažovaniu a netolerantnému zaobchádzaniu. Program by sa mal vykonávať vzájomne podporujúcim spôsobom s ostatnými činnosťami Únie, ktoré majú rovnaké ciele, najmä s činnosťami uvedenými v oznámení Komisie z 5. apríla 2011 s názvom „Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020“ a v odporúčaní Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (9).
Program by mal podporovať navrhovanie, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov Únie, ktoré sú oporou riadneho fungovania vnútorného trhu. Program by mal podporovať vytváranie správnych podmienok na posilnenie postavenia všetkých aktérov vnútorného trhu, a to aj podnikov, občanov, vrátane spotrebiteľov, a zamestnancov, zástupcov občianskej spoločnosti a orgánov verejnej správy. Na tento účel by sa program mal zamerať na posilnenie konkurencieschopnosti, budovania kapacít a udržateľnosti podnikov, najmä MSP, a to aj tých, ktoré sú prevádzkované v odvetví cestovného ruchu. Udržateľnosť podnikov je dôležitá na zachovanie ich dlhodobej konkurencieschopnosti a prispieva k prechodu na hospodársky, environmentálne a sociálne udržateľnejšiu Úniu, ktorý by mal ísť ruka v ruke s digitalizáciou a zapojením sa do udržateľných podnikateľských praktík. Program by mal podporovať aj presadzovanie ochrany spotrebiteľa a pravidiel bezpečnosti. Mal by tiež zvýšiť informovanosť podnikov a jednotlivcov o ich právach tým, že sa im poskytnú správne nástroje, vhodné informácie a pomoc, aby mohli prijímať informované rozhodnutia a posilniť svoju účasť na tvorbe politík Únie. Okrem toho by cieľom programu malo byť zlepšenie regulačnej a administratívnej spolupráce, najmä prostredníctvom programov odbornej prípravy, výmeny najlepších postupov a budovania základne znalostí a schopností vrátane využívania strategického verejného obstarávania. Program by sa mal aj prostredníctvom širokého zapojenia zainteresovaných strán zameriavať tiež na podporu tvorby vysokokvalitných unijných a medzinárodných noriem a pravidiel, ktoré sú základom vykonávania právnych predpisov Únie.

To by malo zahŕňať oblasť finančného výkazníctva a auditu, čím sa prispeje k transparentnosti a dobrému fungovaniu kapitálových trhov Únie a k zvýšeniu ochrany investorov. Cieľom programu by takisto mala byť podpora vykonávania a presadzovania právnych predpisov Únie, ktorými sa zabezpečuje vysoká úroveň zdravia ľudí, zvierat a rastlín, ochrana blahobytu ľudí, ochrana dobrých životných podmienok zvierat a bezpečnosť potravín a krmív, pričom by sa mali dodržiavať zásady udržateľného rozvoja a mala by sa zabezpečovať vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov. Program by mal zároveň podporovať tvorbu vysokokvalitnej európskej štatistiky v súlade so štatistickými zásadami stanovenými v nariadení (ES) č. 223/2009 a podrobne rozpracovanými v Kódexe postupov pre európsku štatistiku.
(21)

Finančné príspevky z EGF by mali byť zamerané najmä na opatrenia aktívnej politiky trhu práce a personalizované služby zamerané na rýchle opätovné začlenenie prijímateľov do dôstojného a udržateľného zamestnania v rámci alebo mimo ich pôvodného odvetvia činnosti a zároveň na ich prípravu na ekologickejšie a digitálnejšie európske hospodárstvo. Cieľom tejto podpory by mala byť aj podpora samostatnej zárobkovej činnosti a zakladania podnikov, a to aj prostredníctvom zakladania družstiev. Opatrenia by mali zohľadňovať očakávané potreby na miestnom alebo regionálnom trhu práce. Vždy, keď je to relevantné, by sa však mala podporovať aj mobilita pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie, s cieľom pomôcť im pri hľadaní nového zamestnania na inom mieste. Osobitný dôraz by sa mal klásť na šírenie zručností potrebných v digitálnom veku a v príslušnom prípade na prekonávanie rodových stereotypov v zamestnaní. Zahrnutie peňažných dávok do koordinovaných balíkov personalizovaných služieb by sa malo obmedziť. Opatrenia podporované z EGF by nemali nahrádzať pasívne opatrenia sociálnej ochrany. Zamestnávatelia by sa mohli podnecovať k tomu, aby sa zúčastňovali na vnútroštátnom spolufinancovaní opatrení podporovaných z EGF, a to popri opatreniach, ktoré sú povinní poskytovať na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv.
(30)

Vzhľadom na rastúci dopyt po zdravotnej starostlivosti by mal program okrem iného podporovať vytvorenie systému Únie na monitorovanie, hlásenie a oznamovanie nedostatku liekov a zdravotníckych pomôcok s cieľom zabrániť rozdrobeniu vnútorného trhu a zabezpečiť, aby boli tieto lieky a zdravotnícke pomôcky cenovo a inak dostupnejšie, a zároveň obmedziť rozsah, v akom ich dodávateľské reťazce závisia od tretích krajín. Program by preto mal podporovať výrobu liekov a zdravotníckych pomôcok v rámci Únie. S cieľom reagovať na neuspokojené potreby v rámci lekárskej starostlivosti by mal program konkrétne podporovať klinické a realistické dôkazy s cieľom umožniť vývoj, povoľovanie a hodnotenie účinných liekov vrátane generických a biologicky podobných liekov, zdravotníckych pomôcok a liečby a prístup k nim, mal by podporovať výskum a vývoj nových liekov s osobitným dôrazom na antimikrobiálne látky a vakcíny v záujme boja proti antimikrobiálnej rezistencii a ochoreniam, ktorým možno predchádzať vakcínou, mal by podporovať stimuly na rozšírenie výrobnej kapacity pre antimikrobiálne látky, personalizovanej liečby a očkovania, a mal by podporovať digitálnu transformáciu zdravotníckych výrobkov a platforiem na monitorovanie a získavanie informácií o liekoch. Program by mal posilniť aj rozhodovanie týkajúce sa liekov prostredníctvom umožnenia prístupu k údajom zo skutočnej zdravotnej starostlivosti a ich analýzy. Program by mal takisto pomôcť zabezpečiť najlepšie využitie výsledkov výskumu a uľahčiť prijímanie, rozširovanie a zavádzanie inovácií týkajúcich sa zdravia do systémov zdravotnej starostlivosti a klinickej praxe.
Nízke miery investícií do infraštruktúry v Únii počas finančnej krízy a znova počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 oslabili schopnosť Únie posilniť udržateľný rast, jej úsilie o klimatickú neutralitu, jej konkurencieschopnosť, konvergenciu a tvorbu pracovných príležitostí. Vytvára sa tým aj riziko konsolidácie nerovnováh a rozdielov a nerovností v rámci členských štátov a medzi nimi, čo má vplyv na dlhodobý rozvoj na úrovni Únie, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Rozsiahle investície do infraštruktúry Únie, najmä pokiaľ ide o prepojenosť a energetickú efektívnosť a vytvorenie jednotného európskeho dopravného priestoru, majú zásadný význam pre dosiahnutie cieľov Únie v oblasti udržateľnosti vrátane záväzkov Únie v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. Podpora z Fondu InvestEU by sa preto mala zameriavať na investície do dopravy, energetiky vrátane energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie a iných bezpečných a udržateľných nízkoemisných zdrojov energie, environmentálnej infraštruktúry, infraštruktúry súvisiacej s opatreniami v oblasti klímy, námornej infraštruktúry a digitálnej infraštruktúry vrátane rýchleho a ultrarýchleho širokopásmového pripojenia v celej Únii s cieľom urýchliť digitálnu transformáciu hospodárstva Únie. V rámci Programu InvestEU by sa mali uprednostňovať oblasti s nedostatočnou úrovňou investícií, ktoré potrebujú dodatočné investície. S cieľom dosiahnuť maximálny vplyv a pridanú hodnotu financovania z prostriedkov Únie je vhodné podporovať efektívny investičný proces, ktorý umožní zviditeľnenie databázy projektov a maximálne zvýšenie synergie v rámci relevantných programov Únie napríklad v oblasti dopravy, energetiky a digitalizácie.

So zreteľom na hrozby pre bezpečnosť a ochranu by investičné projekty s podporou Únie mali obsahovať opatrenia na posilnenie odolnosti infraštruktúry vrátane jej údržby a bezpečnosti a mali by zohľadňovať zásady ochrany občanov na verejných priestranstvách. To by malo dopĺňať úsilie ďalších fondov Únie, ako napríklad Európskeho fondu regionálneho rozvoja, z ktorého sa poskytuje podpora bezpečnostným zložkám investícií do infraštruktúry na verejných priestranstvách, v doprave, energetike a inej kritickej infraštruktúre.
(18)

Železničné podniky, ktoré boli finančne stabilné pred výskytom ochorenia COVID-19, čelia problémom s likviditou, ktoré by mohli viesť k pozastaveniu platnosti ich licencie, zrušeniu licencie alebo k jej nahradeniu dočasnou licenciou bez toho, aby pre to existovala štrukturálna ekonomická potreba. Udelenie dočasnej licencie podľa článku 24 ods. 3 smernice 2012/34/EÚ by mohlo vyslať na trh negatívny signál o schopnosti železničných podnikov prežiť, čo by zas prehĺbilo ich, za iných okolností dočasné, finančné problémy. V nadväznosti na nariadenie (EÚ) 2020/698 a vzhľadom na pretrvávanie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 aj po 31. augusta 2020 by sa preto malo stanoviť, že ak licenčný orgán na základe posúdenia vykonaného v období od 1. septembra 2020 do 30. júna 2021 zistí, že železničný podnik už nie je schopný spĺňať požiadavky týkajúce sa finančnej spôsobilosti, mal by mať možnosť sa do 30. júna 2021 rozhodnúť, že nepozastaví platnosť licencie dotknutého železničného podniku alebo ju nezruší za predpokladu, že nie je ohrozená bezpečnosť a že existuje reálna perspektíva uspokojivej finančnej obnovy železničného podniku v nasledujúcich siedmich mesiacoch. Po 30. júna 2021 by mal železničný podnik podliehať všeobecným pravidlám stanoveným v článku 24 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ.
c)

podnikateľské prostredie, a to aj pre malé a stredné podniky, samostatne zárobkovo činné osoby, podnikateľov a podniky sociálneho hospodárstva, reindustrializácia a premiestnenie výroby do Únie, rozvoj súkromného sektora, trhy s tovarom a službami, verejné a súkromné investície, a to aj do fyzickej a virtuálnej infraštruktúry, predkladatelia projektov a projektové škôlky, verejná účasť v podnikoch, privatizačné procesy, obchod a priame zahraničné investície, hospodárska súťaž, efektívne a transparentné verejné obstarávanie, udržateľný rozvoj odvetví a podpora výskumu, inovácie a digitalizácie;
S cieľom zabezpečiť zodpovednosť členských štátov a ich zameranie sa na relevantné reformy a investície by členské štáty, ktoré chcú získať podporu, mali Komisii predkladať riadne odôvodnený a podložený plán obnovy a odolnosti. V uvedenom pláne by sa malo podrobne uviesť, ako plán so zreteľom na opatrenia, ktoré sú v ňom zahrnuté, poskytuje komplexné a primerane vyvážené riešenie hospodárskej a sociálnej situácie dotknutého členského štátu, a tým primerane prispieva k šiestim pilierom, a to s prihliadnutím na osobitné výzvy dotknutého členského štátu. V pláne obnovy a odolnosti by sa mal stanoviť podrobný súbor opatrení na jeho monitorovanie a realizáciu vrátane cieľov a míľnikov a odhadovaných nákladov, ako aj očakávaný vplyv plánu obnovy a odolnosti na rastový potenciál, tvorbu pracovných miest a ekonomickú, sociálnu a inštitucionálnu odolnosť, a to aj prostredníctvom podpory politík pre deti a mládež, a jeho vplyv na zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov krízy spôsobenej ochorením COVID-19, čím sa prispeje k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv a posilní sa hospodárska, sociálna a územná súdržnosť a konvergencia v rámci Únie. Mal by obsahovať aj opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú transformáciu vrátane biodiverzity a digitálnu transformáciu. Mal by takisto objasniť, akým spôsobom prispieva k účinnému riešeniu príslušných výziev a priorít špecifických pre danú krajinu identifikovaných v kontexte európskeho semestra vrátane fiškálnych aspektov a odporúčaní vydaných podľa článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (12). Plán obnovy a odolnosti by mal tiež obsahovať vysvetlenie toho, ako zabezpečuje, aby žiadne opatrenie na vykonávanie reforiem a implementáciu investícií, ktoré uvedený plán obsahuje, výrazne nenarúšalo environmentálne ciele v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852 (zásada „výrazne nenarušiť“). V pláne obnovy a odolnosti by sa mal stanoviť očakávaný prínos k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých, ako aj zhrnutie procesu konzultácií vykonaných s príslušnými vnútroštátnymi zainteresovanými stranami.

Plán obnovy a odolnosti by mal obsahovať objasnenie plánov, systémov a konkrétnych opatrení členských štátov na predchádzanie konfliktom záujmov, korupcii a podvodom, ich odhaľovanie a nápravu a na zamedzenie dvojitému financovaniu z mechanizmu a iných programov Únie. Plán obnovy a odolnosti by mohol zahŕňať aj cezhraničné alebo viacnárodné projekty. Komisia a členské štáty by sa mali snažiť v priebehu celého tohto procesu úzko spolupracovať.
(9)

Vzhľadom na to, že uznesenia sa pravdepodobne budú meniť na výročných zasadnutiach IATTC a v záujme ich rýchleho začlenenia do práva Únie, zabezpečenia rovnakých podmienok a pokračujúcej podpory dlhodobo udržateľného hospodárenia s populáciami by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o tieto aspekty: technické špecifikácie šnúr na lov žralokov, obdobia zákazu rybolovu, harmonogram hlásení o zariadeniach na zhlukovanie rýb (FAD), ustanovenia týkajúce sa konštrukcie a umiestňovania zariadení FAD, lehoty na zber údajov, oblasti a zmierňujúce opatrenia na ochranu morských vtákov, prítomnosť vedeckých pozorovateľov, informácie týkajúce sa regionálneho registra plavidiel, odkazy na tabuľku s údajmi z lodných denníkov a záznamov o vykládke, štatistické doklady o pôvode úlovkov tuniaka okatého, niekoľko nahlasovacích lehôt, usmernenia k úmrtnosti korytnačiek. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (9). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.