Úradný vestník L 033 , 05/02/2004 S. 0001 - 0087



Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 z 5. decembra 2003 o úhrnných účtoch pre poľnohospodárstvo v spoločenstve (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 285 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy [1], keďže: (1) Monitorovanie a hodnotenie spoločnej poľnohospodárskej politiky si vyžaduje porovnateľné, aktuálne a spoľahlivé informácie o hospodárskej situácii poľnohospodárstva a konkrétnejšie o zmenách v príjmoch z poľnohospodárstva. (2) Poľnohospodárske účty sú základným nástrojom na analyzovanie hospodárskej situácie poľnohospodárstva krajiny za predpokladu, že sú vypracované na základe jednoznačného súboru zásad. Poľnohospodárske účty tiež znamenajú cenný príspevok ku kalkulácii národných účtov. (3) Úhrnné účty pre poľnohospodárstvo sú zostavené v súlade so základnými pojmami a pravidlami nariadenia Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v spoločenstve [2]. (4) Nariadenie Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike spoločenstva [3] stanovuje referenčný rámec pre toto nariadenie. (5) Pretože cieľ navrhovanej akcie, predovšetkým vytvorenie spoločných štatistických noriem, ktoré umožnia predkladanie zosúladených údajov, nemôžu členské štáty dosiahnuť v dostatočnej miere, preto je ho možné z dôvodu rozsahu akcie lepšie dosiahnuť na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity tak, ako je ustanovená v článku 5 Zmluvy. Toto nariadenie, v súlade so zásadou proporcionality, ako je ustanovená v tomto článku, nezachádza ďalej, ako je potrebné na dosiahnutie tohto cieľa. (6) Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy uplatňovania vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [4]. (7) Stály výbor pre poľnohospodársku štatistiku a Výbor pre štatistický program boli informované, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet 1. Toto nariadenie ustanovuje úhrnné účty pre poľnohospodárstvo v spoločenstve (ďalej len "EÚP") stanovením: a) metodiky EÚP (spoločné normy, definície, klasifikácie a účtovné pravidlá) určenej na používanie pre zostavovanie účtov na porovnateľných základoch na účely spoločenstva a pre prenos údajov v súlade s článkom 3; b) lehoty pre prenos poľnohospodárskych účtov zostavených v súlade s metodikou EÚP. 2. Toto nariadenie nezaväzuje žiaden členský štát používať metodiku EÚP pri zostavovaní poľnohospodárskych účtov na svoje vlastné účely. Článok 2 Metodika 1. Metodika EÚP uvedená v článku 1 ods. 1 písm. a) je ustanovená v prílohe I. 2. Metodika EÚP sa aktualizuje v súlade s postupom uvedeným v článku 4 ods. 2 Článok 3 Zasielanie údajov Komisii 1. Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostat) údaje ustanovené v prílohe II v lehotách stanovených pre každú tabuľku. 2. Prvý prenos údajov sa uskutoční v novembri 2003. 3. Zoznam premenných a lehoty pre prenos údajov ustanovené v prílohe II sa aktualizujú v súlade s postupom uvedeným v článku 4 ods. 2. Článok 4 Postup výboru 1. Komisii pomáha Stály výbor pre poľnohospodársku štatistiku. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňujú články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Obdobie ustanovené v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na tri mesiace. 3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok. Článok 5 Záverečné ustanovenie Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 5. decembra 2003 Za Európsky parlament predseda P. Cox Za Radu predseda P. Lunardi [1] Stanovisko Európskeho parlamentu z 3. septembra 2003 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 17. novembra 2003. [2] Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1267/2003 (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 1). [3] Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. [4] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ÚHRNNÉ ÚČTY PRE POĽNOHOSPODÁRSTVO (EÚP) OBSAH Strana Predslov I Všeobecné znaky účtov A Úvod B Základná jednotka a odvetvie poľnohospodárstva 1 Základná jednotka 2 Odvetvie poľnohospodárstva 3 Neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti C Zisťovanie produkcie D Postupnosť účtov 1 Postupnosť účtov stanovená v ESA 95 2 Postupnosť účtov EÚP E Zdroje údajov a metódy kalkulácie pre zostavovanie EÚP F Klasifikácia 1 Všeobecne 2 Definícia charakteristických činností poľnohospodárstva 3 Definícia charakteristických jednotiek poľnohospodárstva 4 Poznámky týkajúce sa rôznych položiek 5 Rozpor medzi odvetvím poľnohospodárstva EÚP a odborom poľnohospodárstva ústredného rámca národných účtov II Transakcie s výrobkami A Všeobecné pravidlá 1 Referenčné obdobie 2 Jednotky 3 Čas zaznamenávania B Produkcia 1 Všeobecné poznámky o pojme produkcia v ESA 95 a EÚP 2 Produkcia poľnohospodárskej činnosti: množstvá 3 Produkcia neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností 4 Produkcia odvetvia poľnohospodárstva 5 Oceňovanie produkcie C Medzispotreba 1 Definícia 2 Prvky medzispotreby 3 Oceňovanie medzispotreby D Tvorba hrubého kapitálu 1 Tvorba hrubého fixného kapitálu (THFK) 2 Zmena zásob 3 Zaznamenávanie hospodárskych zvierat ako "THFK" alebo "zmeny zásob" III Distribučné transakcie a iné toky A Definícia B Všeobecné pravidlá 1 Referenčné obdobie< 2 Jednotky 3 Čas zaznamenávania distribučných transakcií 4 Všeobecné poznámky týkajúce sa pridanej hodnoty C Mzda zamestnancov D Dane z výroby a dovozov 1 Dane z výrobkov 2 Spracovanie dane z pridanej hodnoty (DPH) 3 Iné dane z výroby E Dotácie 1 Dotácie na výrobky 2 Iné dotácie na výrobu F. Príjem z majetku 1 Definícia 2 Úrok 3 Nájomné (z pôdy a podzemných ložísk) 4. Príjem z majetku pripisovaný majiteľom poistiek (nezahrnutý do EÚP) G Prevody kapitálu 1 Investičné dotácie 2 Iné prevody kapitálu H Spotreba fixného kapitálu IV Spotreba práce v poľnohospodárstve V Ukazovatele príjmu v poľnohospodárstve A Definícia príjmu a vyrovnávacích položiek B Spracovanie príjmu z jednotiek organizovaných ako spoločnosti C Definícia ukazovateľov príjmu v poľnohospodárstve D Agregácia ukazovateľov príjmu pre Európsku úniu E Deflácia ukazovateľov príjmu VI Oceňovanie EÚP pri stálych cenách A Cenové a objemové miery B Zásady a metóda pre zostavovanie EÚP pri stálych cenách 1 Výber vzorca indexu 2 Základný rok 3 Prezentácia sérií vo vzťahu k referenčnému roku 4 Kalkulácia pridanej hodnoty pri stálych cenách 5 Špecifikácia daní a dotácií produktov na objemové a cenové zložky PREDSLOV Prepracovanie Európskeho systému účtov (ESA 1995) v roku 1995 [1] a potreba prispôsobiť ho hospodárskemu a štrukturálnemu vývoju v poľnohospodárstve viedla k novej základnej metodike pre EÚP. Zmeny a doplnky základnej metodiky EÚP museli vyhovieť dvom často rozporným požiadavkám: na jednej strane bola potrebná metodická zhoda s ESA s cieľom umožniť zosúladenie EÚP medzi členskými štátmi a s ústredným rámcom národných účtov; na druhej strane zákonodarca musel zabezpečiť, aby boli zmeny, ktoré sa majú urobiť, uskutočniteľné. Táto príručka bola vypracovaná s prihliadnutím na tieto okolnosti, nakoľko okrem pojmov, zásad a základných pravidiel zostavovania EÚP sa tiež vzťahuje na akékoľvek úpravy špecifických znakov v oblasti poľnohospodárstva. I. VŠEOBECNÉ ZNAKY ÚČTOV A. ÚVOD 1.01. Systém integrovaných úhrnných účtov by mal poskytovať prehľad hospodárskych činností, ktorý je systematický, porovnateľný a čo najkompletnejší, aby slúžil ako základ pre analýzy, prognózy a politické opatrenia. Obrovské množstvo a rozmanitosť hospodárskych transakcií a jednotiek zahrnutých do systému je preto potrebné klasifikovať podľa všeobecných kritérií a usporiadať zrozumiteľne a jednoducho do konzistentného systému účtov a tabuliek. 1.02. Európsky systém integrovaných úhrnných účtov, ktorý je odvodený z prepracovaného systému národných účtov (SNA 93) [2], bol vytvorený ako reakcia na konkrétne potreby Európskej únie. Ustanovuje pojmy, definície, účtovné pravidlá a jednotné klasifikácie, ktoré majú používať členské štáty EÚ. 1.03. Hospodárstvo krajiny je súhrnom činností veľmi veľkého počtu jednotiek zapojených do mnohých odlišných typov transakcií s cieľom vyrábať, financovať, poisťovať, distribuovať a spotrebovávať. Jednotky a skupiny jednotiek posudzované v kontexte systému národných účtov musia byť definované, pokiaľ ide o skúmané hospodárske modely. Pre ESA 95 je charakteristické použitie troch typov jednotiek a dvoch odlišných spôsobov rozčlenenia národného hospodárstva. 1.04. S cieľom analyzovať toky zahŕňajúce príjem, kapitál, finančné transakcie a aktíva je nevyhnutné vybrať jednotky, ktoré zobrazujú interakciu medzi hospodárskymi subjektami (inštitucionálnymi jednotkami). S cieľom analyzovať výrobný proces je rozhodujúce vybrať jednotky, ktoré znázorňujú technicko-hospodárske vzťahy (t. j. jednotky podľa druhu činnosti na miestnej úrovni a jednotky s homogénnou produkciou). 1.05. Preto je hospodárstvo možné rozčleniť dvomi spôsobmi: i) na inštitucionálne sektory alebo podsektory, ktoré zastupujú skupiny inštitucionálnych jednotiek; ii) na odvetvia, ktoré zahŕňajú skupiny jednotiek podľa druhu činnosti na miestnej úrovni (odvetvie), alebo jednotky s homogénnou produkciou (homogénny odbor). 1.06. Hlavným účelom EÚP je analyzovať výrobný proces a prvotný príjem, ktorý vytvára. Účty sú preto založené na koncepcii odvetvia. 1.07. EÚP sú satelitnými účtami poskytujúcimi doplnkové informácie a pojmy prispôsobené osobitnému charakteru odvetvia poľnohospodárstva. I keď sa ich štruktúra veľmi tesne zhoduje so štruktúrou národných účtov, ich zostavovanie vyžaduje formuláciu vhodných pravidiel a metód. 1.08. Je potrebné rozlišovať medzi príjmom, ktorý vytvára poľnohospodárska výroba, a príjmom poľnohospodárskych domácností, pričom neskôr spomínaný zahŕňa okrem príjmu z poľnohospodárskej činnosti aj príjem z iných zdrojov (z majetku, sociálnych prevodov atď.), ktoré poľnohospodárske domácnosti môžu mať. Tieto dva typy príjmu (príjem vytváraný poľnohospodárskou výrobou a príjem poľnohospodárskych domácností) sa hodnotia na dva odlišné účely, ktoré si vyžadujú dve odlišné metódy rozčleňovania hospodárstva: prvá, pre EÚP, vychádza z výrobných jednotiek, ktoré sú definované odvolaním sa na odbor činnosti, druhá vychádza z domácností (t. j. inštitucionálnych jednotiek), ktorých hlavným zdrojom príjmu je nezávislá poľnohospodárska činnosť [3]. B. ZÁKLADNÁ JEDNOTKA A ODVETVIE POĽNOHOSPODÁRSTVA 1. Základná jednotka 1.09. Aby bolo možné analyzovať toky vytvárané výrobným procesom a využívaním tovarov a služieb, je nevyhnutné vybrať jednotky, ktoré zdôrazňujú vzťahy technicko-hospodárskeho typu. Táto požiadavka znamená, že inštitucionálne jednotky musia byť spravidla rozčlenené na menšie a homogénnejšie jednotky so zreteľom na druh výroby. Miestne jednotky hospodárskej činnosti (miestne JHČ) sú určené na to, aby spĺňali túto požiadavku ako prvý, ale prakticky orientovaný funkčný prístup (ESA 95, 2105) [4]. 1.10. Miestna JHČ je definovaná ako súčasť JHČ, ktorá zodpovedá miestnej jednotke. JHČ zoskupuje všetky súčasti inštitucionálnej jednotky ako výrobca prispievajúci k výkonu činnosti na úrovni triedy (úroveň štyroch číselných znakov) v NACE Rev. 1 (referenčná klasifikácia pre hospodárske činnosti, porovnaj 1.55.) a zodpovedá jednej alebo viacerým prevádzkovým zložkám inštitucionálnej jednotky. Informačný systém inštitucionálnej jednotky musí byť schopný uvádzať alebo vypočítavať pre každú miestnu JHČ prinajmenšom hodnotu produkcie, medzispotreby, miezd, prevádzkového zisku, zamestnanosti a THFK (ESA 95, 2106). 1.11. I keď miestna JHČ môže zodpovedať inštitucionálnej jednotke alebo časti inštitucionálnej jednotky ako výrobca, nikdy nemôže patriť k dvom odlišným inštitucionálnym jednotkám. Nakoľko v praxi je väčšina inštitucionálnych jednotiek vyrábajúcich tovary a služby zapojená do množstva rozličných činností naraz (hlavná činnosť a jedna alebo viac druhotných činností), dajú sa rozčleniť na rovnaký počet miestnych JHČ. Vedľajšie činnosti (nákupy, predaj, odbyt, účtovníctvo, doprava, skladovanie, údržba atď.; porovnaj 1.27) však nemôžu viesť k vytvoreniu miestnej JHČ. 1.12. V podstate by sa mohlo zaznamenávať toľko miestnych JHČ, koľko je druhotných činností, avšak môže sa stať, že štatistické (účtovné) informácie neumožňujú oddeliť druhotné činnosti miestnych JHČ alebo súčasti týchto činností od jej hlavných činností. A tak môže miestna JHČ vykonávať jednu alebo viacero druhotných činností popri svojej základnej činnosti (ESA 95, 2107). 1.13. O činnosti je možné povedať, že sa uskutočňuje, ak sa spoja zdroje ako zariadenie, práca, výrobné postupy, informačné siete alebo výrobky a vedú k vytvoreniu konkrétnych tovarov alebo služieb. Činnosť je charakterizovaná vstupom výrobkov (tovarov a služieb), výrobným procesom a výstupom výrobkov (ESA 95, 2103). Základná činnosť miestnej JHČ je činnosť, ktorej pridaná hodnota je väčšia ako hodnota ktorejkoľvek inej činnosti vykonávanej v jednotke. Klasifikácia základnej činnosti je stanovená, pokiaľ ide o NACE Rev. 1, najprv na najvyššej úrovni klasifikácie a potom na podrobnejších úrovniach (ESA 95, 3.10). 2. Odvetvie poľnohospodárstva 1.14. Zoskupením všetkých miestnych JHČ, ktoré sa zaoberajú rovnakým druhom činnosti, je možné ustanoviť odvetvie. To umožňuje rozčleniť hospodárstvo podľa odvetví. Klasifikácia týchto odvetví závisí od základnej činnosti takto zoskupených jednotiek. Na najpodrobnejšej úrovni klasifikácie odvetvie zahŕňa všetky miestne JHČ v tej istej triede (úroveň štyroch číselných znakov) NACE Rev. 1, a preto zapojených do rovnakej činnosti ako je činnosť definovaná v NACE Rev. 1. 1.15. I keď bolo odvetvie poľnohospodárstva predtým definované ako zoskupenie jednotiek s homogénnou poľnohospodárskou výrobou, miestna JHČ bola vybraná ako základná opisná jednotka pre EÚP, aby i) bolo možné pristúpiť k EÚP z hospodárskej situácie poľnohospodárstva, t. j. plne zohľadniť existenciu určitých neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností pri hodnotení celkovej výrobnej činnosti poľnohospodárskych jednotiek a ii) zachovať zhodu so zvyškom národných účtov. Predstavuje to posun od analytického prístupu založeného na pojme jednotky homogénnej výroby a homogénneho odboru k štatistickému prístupu založenému na pojme JHČ na miestnej úrovni a odvetví. 1.16. Neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti sú činnosti, ktorých náklady nie je možné sledovať oddelene od nákladov poľnohospodárskej činnosti. Príkladmi sú spracovanie poľnohospodárskych výrobkov na farme, lesníctvo, ťažba dreva, turistika. Výkon odvetvia poľnohospodárstva tak vyplýva z dvoch druhov činnosti: i) poľnohospodárskych činností (hlavných alebo druhotných) vykonávaných poľnohospodárskymi jednotkami; ii) nepoľnohospodárskych druhotných činností poľnohospodárskych jednotiek. 1.17. Poľnohospodársky podnik, čo je jednotka obvykle používaná pre štatistické štúdie poľnohospodárstva (sčítania, prehľady štruktúry poľnohospodárskych podnikov), je miestna JHČ najvhodnejšia pre odvetvie poľnohospodárstva (dokonca aj keď do nej môžu byť zaradené určité iné jednotky, ako napríklad vinárske družstvá alebo družstvá na výrobu olivového oleja). Predsa však by bolo potrebné zdôrazniť, že rozmanitosť poľnohospodárskych činností, ktoré môžu byť vykonávané v poľnohospodárskych podnikoch, ich zaraďuje k osobitnému typu miestnych JHČ. Prísne uplatňovanie pravidla ESA na jednotky a ich zoskupenie by v skutočnosti malo mať za následok rozdelenie poľnohospodárskeho podniku na niekoľko samostatných miestnych JHČ v prípadoch, ak sa v tom istom podniku vykonáva niekoľko činností štvorcifernej triedy NACE Rev. 1. Schválenie poľnohospodárskeho podniku ako miestnej JHČ odvetvia poľnohospodárstva v národných účtoch a EÚP je založené na štatistickom prístupe. 1.18. A tak sú účty pre odvetvie poľnohospodárstva v podstate podobné účtom poľnohospodárskych podnikov (výroba a vytváranie príjmových účtov). Aby sa však predišlo akejkoľvek dvojznačnosti, je potrebné zdôrazniť, že poľnohospodárske účty nie sú účty podnikov, ktorých základná činnosť je poľnohospodárska: predovšetkým nezahŕňajú všetky nepoľnohospodárske činnosti týchto podnikov (tie, ktoré je možné oddeliť od poľnohospodárskych činností, sú vylúčené). Okrem toho, zahŕňajú poľnohospodárske činnosti podnikov, ktorých základná činnosť nie je poľnohospodárska. V dôsledku toho schválenie poľnohospodárskeho podniku ako základnej jednotky pre EÚP nemení skutočnosť, že poľnohospodárske účty sú účtami odvetvia poľnohospodárstva. 1.19. Nakoľko odvetvie zahŕňa skupinu jednotiek, ktoré vykonávajú rovnaké alebo podobné typy činnosti, definícia odvetvia poľnohospodárstva v EÚP závisí od identifikácie charakteristických činností a jednotiek v tomto odvetví. Výsledný výber charakteristických poľnohospodárskych činností a jednotiek môže viesť k niektorým rozdielom medzi účtami odvetvia poľnohospodárstva EÚP a národnými účtami (porovnaj 1.93). 1.20. Odvetvie poľnohospodárstva sa spracováva ako zoskupenie všetkých JHČ na miestnej úrovni, ktoré vykonáva tieto hospodárske činnosti (porovnaj 1.60. až 1.66. kvôli presnej definícii odvetvia poľnohospodárstva): - pestovanie plodín; pestovanie zeleniny vo veľkom; záhradníctvo (vrátane výroby vína a olivového oleja z hrozna a olív vypestovaných tou istou jednotkou), - chov hospodárskych zvierat, - pestovanie plodín spojené s chovom hospodárskych zvierat, - zmluvná práca v poľnohospodárstve, - poľovníctvo, odchyt zveri a rozmnožovanie poľovnej zveri vrátane súvisiacich obslužných činností. 1.21. Okrem poľnohospodárskych podnikov zahŕňa odvetvie poľnohospodárstva jednotky zložené zo skupín výrobcov (napríklad družstvá), ktoré vyrábajú víno a olivový olej, a špecializované jednotky, ktoré poskytujú stroje, materiál a pracovnú silu na výkon zmluvnej práce. 1.22. Špecializované jednotky, ktoré poskytujú stroje, zariadenie a pracovníkov pre výkon zmluvnej práce v etape poľnohospodárskej výroby (komerčné podniky, ktoré sa zaoberajú zmluvnou prácou alebo vlastníci poľnohospodárskych podnikov poskytujúci služby ako zmluvní dodávatelia) sa považujú za súčasť odvetvia poľnohospodárstva. Podľa užšieho výkladu musia tieto jednotky, ktoré musia byť zahrnuté do odvetvia poľnohospodárstva, vykonávať prácu, a) ktorá je súčasťou procesu poľnohospodárskej výroby, b) je spojená s výrobou poľnohospodárskych produktov, c) obvykle ju vykonávajú poľnohospodárske podniky a d) v skutočnosti ju v plnom rozsahu vykonávajú špecializované jednotky poskytujúce stroje, materiál a pracovnú silu. 1.23. Ak však zmluvnú prácu nevykonávajú v plnom rozsahu špecializované jednotky (napríklad vlastník si prenajme stroje ale zamestná svojich vlastných pracovníkov), táto činnosť sa musí zaznamenávať v oddiele 71 NACE Rev. 1 (prenájom strojov a zariadenia bez prevádzkovateľa); v tomto prípade sa čiastky, ktoré vlastníci vyplácajú podnikom pracujúcim na základe zmluvy, musia zaznamenávať ako "iné tovary a služby" pod "medzispotrebou" (porovnaj 2108). 1.24. Nakoľko účelom EÚP je hodnotiť, opisovať a analyzovať vytváranie príjmu z poľnohospodárskej hospodárskej činnosti (ktorá je v členských štátoch EÚ takmer výlučne komerčnou činnosťou), bolo rozhodnuté o vylúčení jednotiek, pre ktoré poľnohospodárska činnosť predstavuje výlučne činnosť vo voľnom čase. Naproti tomu jednotky, ktoré sa zaoberajú samozásobiteľským hospodárením, sú zahrnuté do EÚP. Treba zdôrazniť, že poľnohospodársky výkon pre vlastnú finálnu spotrebu poľnohospodárskych podnikov sa musí zaznamenávať v EÚP. 3. Neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti 1.25. Používanie miestnej JHČ ako základnej jednotky pre odvetvie poľnohospodárstva znamená zaznamenávanie nepoľnohospodárskych druhotných činností, ak sa nedajú rozlíšiť od hlavnej poľnohospodárskej činnosti. 1.26. Neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti miestnych poľnohospodárskych JHČ sú definované ako činnosti tesne spojené s poľnohospodárskou výrobou, u ktorej informácie o akomkoľvek výkone, medzispotrebe, mzde zamestnancov, spotrebe práce alebo THFK nie je možné oddeliť od informácií o hlavnej poľnohospodárskej činnosti počas obdobia štatistického sledovania. 1.27. Hlavné znaky týchto neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností sú tieto: - musia byť určené na predaj alebo výmenný obchod (počas účtovného obdobia alebo neskôr, po uskladnení), vlastné konečné využitie výrobcu alebo ako platba v naturáliách (vrátane mzdy v naturáliách vyplácanej zamestnancom), - nesmú to byť pomocné činnosti. Pomocné činnosti sú doplnkovými činnosťami (napríklad predaj, odbyt, skladovanie, doprava na vlastný účet; pozri ESA 95, 3.12 a 3.13 a SNA 93, 5.9 až 5.16), ktoré vykonáva podnik, aby vytvoril podmienky na uskutočňovanie hlavných alebo druhotných činností. Zvyčajne sa výstup pomocných činností objavuje ako vstup do rôznych typov výrobnej činnosti, - podľa dohody nesmú zahŕňať činnosti zahŕňajúce THFK nepoľnohospodárskych produktov (ako napríklad budovy alebo stroje) na vlastný účet. Táto výroba pre vlastnú konečnú spotrebu sa pokladá za oddeliteľnú činnosť a zaznamenáva sa ako výroba identifikovateľnej miestnej JHČ. Ubytovacie služby, ktoré sú k dispozícii zamestnancom ako odmena v naturáliách musia byť spracovávané odlišným spôsobom (zaznamenávajú sa ako odmena v naturáliách pri vytváraní príjmového účtu), - musia byť charakteristické pre poľnohospodárske podniky, to znamená, že musia byť hospodársky dôležité pre významný počet podnikov, - "zmluvná práca" v poľnohospodárstve nie je nepoľnohospodárskou činnosťou, pretože je to charakteristická činnosť (poľnohospodárske služby) odvetvia poľnohospodárstva. 1.28. Musí byť zahrnutá iba tá časť konkrétnej nepoľnohospodárskej druhotnej činnosti, ktorá je neoddeliteľná. V dôsledku toho daná nepoľnohospodárska činnosť bude zaradená do odvetvia poľnohospodárstva, ak ju nie je možné oddeliť od hlavnej poľnohospodárskej činnosti miestnej JHČ. Bude však vylúčená, ak ju je možné oddeliť od hlavnej poľnohospodárskej činnosti, v takom prípade je druhotná činnosť dôvodom k vzniku nepoľnohospodárskej miestnej JHČ. Kritériom výberu pre neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti ani nie je charakter výrobku, ale skôr druh činnosti [5]. Napríklad agroturistické služby, ktoré farma poskytuje, musia byť zaradené iba vtedy, ak ich nie je možné oddeliť od poľnohospodárskych činností. Pravdepodobne by to nebol prípad, keď sa tieto činnosti stanú dôležitými. Preto nepoľnohospodárske výrobky, ktoré sa berú do úvahy v produkcii odvetvia poľnohospodárstva, sa môžu líšiť geograficky aj v čase. 1.29. Možno rozlíšiť dva hlavné typy neoddeliteľnej poľnohospodárskej druhotnej činnosti: - Činnosti, ktoré predstavujú pokračovanie poľnohospodárskej činnosti a ktoré využívajú poľnohospodárske výrobky. Tento typ činnosti možno nájsť vo väčšine členských štátov EÚ. Spracovanie poľnohospodárskych výrobkov je typickou činnosťou tejto skupiny: Spracovanie poľnohospodárskych výrobkov: - mlieka na maslo, smotanu, syry, jogurty a iné mliečne výrobky, - ovocia a zeleniny na ovocné šťavy, konzervované potraviny, alkoholické nápoje a iné výrobky, - hrozno, mušt a víno na alkoholické výrobky (napríklad šumivé víno ako je šampanské a liehoviny ako napríklad koňak), - pletenie rastlinných materiálov/textílií/vlny, - výroba paštét, paštéty z husacej pečene a iných spracovaných mäsových výrobkov, - spracovanie iných poľnohospodárskych výrobkov. Triedenie a balenie poľnohospodárskych výrobkov, napríklad vajec a zemiakov. - Činnosti zahŕňajúce poľnohospodársky podnik a jeho prostriedky poľnohospodárskej výroby (zariadenie, pracovné prostriedky, budovy, pracovná sila). Sú to v podstate tieto činnosti: - agroturistika — táborenie, stravovanie, hotely, rôzne druhy ubytovania atď., - farmárske predajne — maloobchodné činnosti týkajúce sa iných výrobkov ako výrobkov z poľnohospodárskeho podniku. Priamy predaj poľnohospodárskych výrobkov, polotovarov alebo spracovaných výrobkov sa zaznamenáva do produkcie príslušných výrobkov, - športy a rekreácia na vidieku — využívanie pôdy pre také činnosti ako napríklad golf, jazdenie na koni, poľovačka, rybolov atď., - služby pre tretie strany — napr. prenájom a oprava poľnohospodárskych strojov, zavlažovacie projekty, poľnohospodárske poradenské služby, skladovanie plodín, údržba hospodárskych budov, komerčné služby týkajúce sa poľnohospodárskych výrobkov, doprava poľnohospodárskych výrobkov atď. Tieto služby sa zaznamenávajú ako druhotné činnosti, iba ak sú vykonávané pre tretiu stranu. Ak sú vykonávané pre vlastnú potrebu, sú to pomocné činnosti, ktoré sa v účtoch nezaznamenávajú (porovnaj 1.27.), - služby spojené s ochranou a tvorbou krajiny — kosenie trávy, strihanie živých plotov, odstraňovanie snehu, zakladanie sadov, vysádzanie a údržba zelených plôch a podobne, - chov rýb, - iné činnosti zahŕňajúce využívanie pôdy a prostriedkov poľnohospodárskej výroby. 1.30. Zoznam nepoľnohospodárskych druhotných činností (porovnaj 1.29.) je však uvedený pre ilustráciu a neuplatňuje sa v každej krajine. Naopak, každá krajina musí zostaviť svoj vlastný zoznam neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností v závislosti od charakteristiky jej poľnohospodárstva. Zoznam musí byť vypracovaný v spolupráci s rezortmi národných účtov s cieľom zabezpečiť, aby bol EÚP zlučiteľný s účtami odboru poľnohospodárstva a účtami pre tieto nepoľnohospodárske činnosti zostavenými na účely národných účtov (t. j. zabezpečiť, aby žiadna činnosť nebola vynechaná alebo účtovaná dvakrát). 1.31. Poľnohospodárske druhotné činnosti nepoľnohospodárskych jednotiek sú zanedbateľné a obvykle sa zaznamenávajú ako nulové. Poľnohospodárska výroba vykonávaná nepoľnohospodárskou jednotkou sa v skutočnosti vždy považuje za oddeliteľnú, pokiaľ ide o účtovné údaje, vzhľadom na špecifické znaky výrobkov a prostriedkov poľnohospodárskej výroby, ako aj zdrojov údajov a metód použitých pre zostavenie výsledného EÚP (porovnaj oddiel E kapitoly I a oddiely B a C kapitoly II). Aby mohol byť EÚP založený na koncepcii odvetvia, musí sa zistiť celková produkcia všetkých poľnohospodárskych výrobkov, okrem tých produktov, ktoré pochádzajú z druhotných činností nepoľnohospodárskych miestnych JHČ. Nakoľko sa tieto obvykle považujú za nulové, zaznamenáva sa celá poľnohospodárska produkcia (s výnimkou produkcie jednotiek, pre ktoré poľnohospodárska činnosť predstavuje výlučne činnosť vo voľnom čase; porovnaj 1.24.). 1.32. Nepoľnohospodárske tovary a služby vyrábané poľnohospodárskymi podnikmi nie sú zahrnuté do EÚP, pokiaľ nie sú výsledkom neoddeliteľných druhotných činností. Napríklad ak jednotky začleňujú niekoľko vertikálne integrovaných výrobných procesov (napr. podniky, ktoré sa zaoberajú zabíjaním hydiny, jej balením a balením do vákuových obalov, triedením, umývaním zemiakov alebo zeleniny a balením do prípravných obalov, triedením, úpravou a predajom osív; družstvá, ktoré poskytujú skladovací priestor a predávajú výrobky, atď.), odvetvie poľnohospodárstva zahŕňa iba časť ich činnosti, ktorá súvisí s poľnohospodárskou výrobou tak, ako je definovaná v 1.62. a 1.63. a s neoddeliteľnými nepoľnohospodárskymi druhotnými činnosťami. C. ZISŤOVANIE PRODUKCIE 1.33. Podľa ESA 95 predstavuje produkcia odvetvia všetky výrobky vyrobené za príslušné účtovné obdobie všetkými jednotkami odvetvia s výnimkou tovarov a služieb vyrobených a spotrebovaných za to isté účtovné obdobie tou istou jednotkou. Zisťovanie poľnohospodárskej produkcie je založené [6] na úprave tohto pravidla ESA, pričom do poľnohospodárskej produkcie je zahrnutá časť produkcie, ktorú spotrebujú poľnohospodárske jednotky samotné (porovnaj 2032 až 2036). Preto v EÚP poľnohospodárska produkcia predstavuje súhrn produkcie všetkých jednotiek v odvetví (okrem produkcie na medzispotrebu tej istej jednotky) plus produkcia využívaná ako medzispotreba tej istej jednotky za predpokladu, že táto produkcia sa týka dvoch základných činností (ako napríklad plodiny určené na použitie ako krmivo pre zvieratá) a spĺňa určité kritériá (stanovené v 2055). 1.34. Pravidlo ESA bolo upravené kvôli osobitnému charakteru odvetvia poľnohospodárstva: - množstvo poľnohospodárskej produkcie použité v tej istej jednotke ako medzispotreba je väčšie v poľnohospodárstve ako v iných sektoroch hospodárstva, - poľnohospodársky podnik zahŕňa množstvo rôznych poľnohospodárskych činností, ktoré sú navzájom tesne prepojené (jedna činnosť je základom pre pokračovanie inej činnosti, ako napríklad výroba obilnín a krmovín na krmivá pre zvieratá; tesné väzby vo využívaní výrobných faktorov, ako je napríklad zariadenie a stroje). Rozmanitý obsah poľnohospodárskeho podniku, bez toho, že by bola spochybnená jeho charakteristika miestnej JHČ, z neho robí zvláštny prípad v porovnaní s miestnymi JHČ v iných častiach hospodárstva (porovnaj 1.17.). Cieľom účtov pri ďalšom delení hospodárstva na odvetvia je, aby čiastočne odrážali toky vo výrobnom procese: tvorbu, transformáciu, obchod a prevod hospodárskej hodnoty. Rozličné činnosti vykonávané v poľnohospodárskom podniku by sa nemali brať v plnom rozsahu do úvahy výlučne zisťovaním celkovej produkcie, ktorá vychádza z podniku. 1.35. Táto úprava pravidla ESA vyžaduje osobitné spracovanie pre určité výrobky, ako sú napríklad poľnohospodárske výrobky určené na použitie ako krmivá v podniku, hrozno určené na výrobu vína a olivy používané na výrobu olivového oleja a poľnohospodárske výrobky určené na použitie ako medzispotreba pre neoddeliteľné nepoľnohospodárske druhotné činnosti. 1.36. Obchod so živými zvieratami medzi poľnohospodárskymi podnikmi a dovozy živých zvierat podliehajú osobitnému spracovaniu, nakoľko sa považujú za rozpracované (porovnaj kapitolu III). D. POSTUPNOSŤ ÚČTOV 1. Postupnosť účtov stanovená v ESA 95 1.37. EÚP sú založené na postupnosti vzájomne súvisiacich účtov. V ESA 95 úplná postupnosť účtov zahŕňa bežné účty, kumulatívne účty a súvahové účty. Tieto rôzne účty umožňujú zaznamenávať transakcie a iné toky spojené s konkrétnymi aspektmi hospodárskeho cyklu (napríklad výroby) v usporiadanom rámci. Tieto transakcie siahajú od vytvárania príjmu cez kumulovanie príjmu vo forme aktív až k jeho rozdeľovaniu a prerozdeľovaniu. Položky súvahy, ktoré sú z nich odvodené, sa potom používajú ako agregát pre zisťovanie hospodárskej výkonnosti. 1.38. Bežné účty sa zaoberajú výrobou, rozdeľovaním a prerozdeľovaním príjmu a jeho využitím vo forme konečnej spotreby; umožňujú vypočítať "úspory", ktoré sú základnou zložkou akumulácie. Kumulatívne účty analyzujú rôzne zložky zmien v aktívach a pasívach jednotiek a umožňujú zaznamenávať zmeny v čistej hodnote (rozdiel medzi aktívami a pasívami). Súvahy vykazujú celkové aktíva a pasíva rôznych jednotiek na začiatku a konci účtovného obdobia spolu s ich čistou hodnotou. Toky pre každú položku aktív a pasív zaznamenanú v kumulatívnych účtoch sa opäť ukážu v účte "zmien v súvahe" (ESA 95, 8.04.). 1.39. Úplná postupnosť účtov uvedených vyššie sa uplatňuje iba na inštitucionálne jednotky, sektory a podsektory. ESA 95 predpokladá, že nemá zmysel zostavovať úplnú postupnosť účtov pre miestne JHČ a odvetvie, pretože také jednotky sú zriedkakedy schopné zadržiavať tovary alebo aktíva vo vlastnom mene alebo získavať a rozdeľovať príjem. 2. Postupnosť účtov EÚP 1.40. Nakoľko EÚP sú založené na koncepcii odvetvia, postupnosť účtov v súlade s ESA 95 bola obmedzená na prvé účty bežných účtov: - výrobný účet a - účet vytvárania príjmu, ktorých súvahovými položkami sú pridaná hodnota pre výrobný účet a prevádzkový zisk pre účet vytvárania príjmu (porovnaj tabuľky 1 a 2 dolu). 1.41. Napriek tomu sa predpokladá, že vzhľadom na špecifické znaky poľnohospodárstva by bolo možné zostaviť ďalšie účty, prinajmenšom sčasti, pokiaľ sa na ne dajú jednoznačne pripísať príslušné toky. Príslušné účty (porovnaj tabuľky 3 a 4) sú tieto: - podnikateľský príjmový účet (jeden z bežných účtov) a - kapitálový účet (jeden z akumulačných účtov). 1.42. Uvažuje sa o rozšírení tejto postupnosti účtov tak, aby zahŕňali určité položky (toky) v účte "iné zmeny v aktívach" v kumulatívnych účtoch (napr. určité položky pod "inými zmenami v objeme aktív" a účtom preceňovania) a v súvahe. 1.43. Na základe tabuliek a účtovnej štruktúry v ESA 95 môže byť postupnosť účtov EÚP zobrazená tak, ako je uvedené v tabuľkách 1 až 4. A. Bežné účty Tabuľka 1: Výrobný účet Spôsoby použitia | Zdroje | P.2 | Medzispotreba | 50 | P.1 | Celková produkcia | 100 | B.1.b | Hrubá pridaná hodnota | 50 | | | | K.1 | Spotreba fixného kapitálu | 10 | | | | B.1n | Čistá pridaná hodnota | 40 | | | | Tabuľka 2: Účet vytvárania príjmu Spôsoby použitia | Zdroje | D.1 | Mzdy zamestnancov | 10 | B.1n | Čistá pridaná hodnota | 40 | D.29 | Iné dane z výroby | 5 | | | | D.39 | Iné dotácie na výrobu | – 10 | | | | B.2n/B.3n | Čistý prevádzkový zisk/čistý zmiešaný príjem | 35 | | | | Tabuľka 3: Účet podnikateľského príjmu Spôsoby použitia | Zdroje | D.4 | Príjem z majetku | 10 | B.2n/B.3n | Čistý prevádzkový zisk/čistý zmiešaný príjem | 35 | D.41 | Úrok | 5 | | | | D.45 | Prenájom | 5 | D.4 | Príjem z majetku | 1 | | | | D.41 | Úrok | 1 | | | | D.42 | Rozdelený príjem spoločností | | | | | D.43 | Reinvestované zisky z priamych zahraničných investícií | | | | | D.44 | Príjem z majetku pripísaný vlastníkom poistných zmlúv | | | | | D.45 | Výnos z prenájmu pôdy a aktív v podloží | | B.4n | Čistý podnikateľský príjem | 26 | | | | B. Kumulatívne účty Tabuľka 4: Kapitálový účet Zmeny v aktívach | Zmeny v pasívach a čistej hodnote | B.10.1 | Zmeny v čistej hodnote v dôsledku úspor a prevodov kapitálu | | B.8n | Úspory, čisté | | | | | D.9 | Prevody kapitálu, nevyrovnané | 10 | | | | D.92 | Investičné dotácie | 5 | | | | D.99 | Iné prevody kapitálu | 5 | | | | D.9 | Prevody kapitálu, splatné | | | | | D.91 | Kapitálové dane | | | | | D.99 | Iné prevody kapitálu | | P.51 | Tvorba hrubého fixného kapitálu (THFK) | 100 | B.10.1 | Zmeny v čistej hodnote v dôsledku úspor a prevodov kapitálu | | P.511 | Akvizície mínus predaje hmotného základného majetku | 85 | | | | P.511a | THFK v porastoch | 10 | | | | P.511b | THFK v hospodárskych zvieratách | 15 | | | | P.511c | THFK v strojoch a zariadení | 20 | | | | P.511d | THFK v zariadeniach na dopravu | 20 | | | | P.511e | THFK v hospodárskych budovách | 20 | | | | P.511f | THFK v inej práci okrem meliorácií (iné budovy, stavby atď.) | | | | | P.512 | Akvizície mínus predaje nehmotného základného majetku (software atď.) | 10 | | | | P.513 | Prírastky hodnoty nevyrobených nefinančných aktív | 5 | | | | P.513a | Rozsiahlejšie meliorácie | 4 | | | | P.513b | Náklady na prevod vlastníctva pôdy a výrobných práv | 1 | | | | K.1 | Spotreba fixného kapitálu | 10 | | | | P.52 | Zmeny zásob | 5 | | | | P.53 | Akvizície mínus predaje cenných papierov | | | | | K.2 | Akvizície mínus predaje nevyrobených nefinančných aktív | | | | | K.21 | Akvizície mínus predaje pôdy a iných hmotných nevyrobených aktív | | | | | K.22 | Akvizície mínus predaje nehmotných nevyrobených aktív (výrobné práva atď.) | | | | | B.9 | Čistá pôžička (+)/Čistá výpožička (–) | | | | | 1.44. Je potrebné pamätať na to, že transakcie a kapitál uvedené kurzívou v tabuľkách 3 a 4 sú položky, ktoré: - nie sú závažné pre EÚP, pretože sa používa pojem odvetvia a postupnosť účtov nie je úplná. Položky, ktorých sa to týka, sú položky D.42 Rozdelený príjem spoločností, D.43 Reinvestované zisky z priamych zahraničných investícií, D.44 Príjem z majetku pripísaný vlastníkom poistných zmlúv a D.45 Výnos z prenájmu pod hlavičkou Zdroje v tabuľke 3 a položky B.8n Úspory, čisté, B.10.1 Zmeny v čistej hodnote v dôsledku úspor a prevodov kapitálu a B.9 Čistá pôžička (+)/Čistá výpožička (–) v tabuľke 4 alebo - sa nezaznamenávajú buď pre nedostatok spoľahlivých informácií, alebo preto, že v súčasnosti sú predmetom obmedzeného záujmu na účely EÚP. Príslušné položky sú D.9 Prevody kapitálu, splatné, D.91 Kapitálové dane a D.99 Iné prevody kapitálu, P.53 Akvizície mínus likvidácia cenných papierov, K.2 Akvizície mínus likvidácia nevyrobených nefinančných aktív, K.21 Akvizície mínus likvidácia pôdy a iných hmotných nevyrobených aktív a K 22 Akvizície mínus likvidácia nehmotných nevyrobených aktív (výrobné práva atď.) v tabuľke 4. Niektoré z nich (napr. D.21, K.2, K.21 a K.22) sa môžu zaznamenávať do EÚP v nejakom neskoršom termíne. 1.45. Výrobný účet zaznamenáva transakcie týkajúce sa výrobného procesu. Zahŕňa celkovú produkciu pod "Zdrojmi" a medzispotrebu pod "Spôsobmi použitia". Pridaná hodnota, t. j. položka súvahy, sa môže vypočítavať buď pred, alebo po spotrebe fixného kapitálu (hrubá alebo čistá pridaná hodnota). Nakoľko produkcia sa oceňuje základnou cenou a medzispotreba nákupnou cenou, pridaná hodnota zahŕňa dotácie mínus dane z výrobkov. 1.46. Vznik príjmového účtu sa zaoberá tvorbou príjmu vyplývajúceho z výrobného procesu a jeho príspevkom k výrobnému faktoru "pracovnej sily" a všeobecnej vláde (vo forme daní a dotácií). Prevádzkový zisk, t. j. položka súvahy, zodpovedá príjmu, ktorý jednotka vytvorí pomocou svojich výrobných aktív. V prípade podnikov nezapísaných do podnikového registra v sektore domácností súvahová položka tohto účtu implicitne obsahuje prvok zodpovedajúci odmene za prácu vykonávanú vlastníkom alebo rodinnými príslušníkmi, ktorý nie je možné odlíšiť od jeho ziskov ako podnikateľa. Uvádza sa to ako "zmiešaný príjem" (ESA 95, 8.19.). 1.47. Účet podnikateľského príjmu umožňuje zisťovať príjem, ktorý sa podobá pojmu bežného zisku pred rozdelením a daňami z príjmu, ako sa obvykle používa v podnikovom účtovníctve. 1.48. Kapitálový účet umožňuje stanoviť rozsah, do akého boli akvizície mínus likvidácia nefinančných aktív financované z úspor a prevodov kapitálu. Vykazuje pôžičky alebo výpožičky. Nie je možné zostaviť úplný kapitálový účet pre poľnohospodárstvo, pretože, aj keď sa tomuto odvetviu dajú jednoznačne pripísať určité toky, iné položky (napr. čisté úspory, bilancia postupnosti bežných účtov) sa nedajú vypočítať na základe odvetvia. Napriek tomu sa zaznamenávaním čo najväčšieho množstva zmien v hodnote nefinančných aktív v odvetví (v dôsledku akvizícií, likvidácie a spotreby fixného kapitálu) a prevodov kapitálu, ktoré odvetvie obdržalo, získavajú cenné informácie o jeho hospodárskej a bilančnej situácii (plus informácie o príjme vytváranom výrobným procesom). E. ZDROJE ÚDAJOV A METÓDY KALKULÁCIE PRE ZOSTAVOVANIE EÚP 1.49. Jednou z hlavných charakteristík EÚP je prijatie vzorca "množstvo x cena" pri zisťovaní produkcie veľkého množstva výrobkov. Tento prístup bol podnietený hlavne ťažkosťami so zostavovaním poľnohospodárskych účtov založených na reprezentatívnych vzorkách podnikových účtov. 1.50. Oceňovanie produkcie plodín môže bežne vychádzať zo zdrojov, t. j. odhadu vyrobených (zozbieraných) množstiev založených na odhadoch osevných plôch a výnosov alebo zo spôsobov použitia, t. j. odhadov nákupov poľnohospodárskych výrobkov užívateľskými odvetviami, vývozov po odpočítaní dovozov, ku ktorým by bolo možné pripočítať určité množstvá použité na medzispotrebu odvetvia poľnohospodárstva, zmeny v skladoch dodávateľov a použitie pre seba (z čoho väčšina je vlastná konečná spotreba). Neskôr spomínaný prístup sa môže ukázať ako veľmi vhodný v prípadoch, v ktorých sa kupujúci týchto poľnohospodárskych výrobkov dajú ľahko identifikovať, a štyri ďalšie zložky spôsobov použitia sú obmedzené (napríklad výrobky, ktoré pred použitím vyžadujú predbežné spracovanie, ako napríklad cukrová repa, tabak atď.) Napriek tomu, aby bolo možné overiť zhodu a spoľahlivosť údajov, potrebná je fyzická súvaha. 1.51. Štatistiky o porážkach, vývozoch/dovozoch živých zvierat a početnosti stád sú hlavnými zdrojmi údajov pre zisťovanie produkcie zvierat. Produkcia výrobkov živočíšneho pôvodu (hlavne mlieka) sa vo všeobecnosti odhaduje pomocou predajov užívateľským odvetviam (mliekárňam, baliarňam), vzhľadom na ich špecifické spôsoby použitia. 1.52. Podrobnejší opis metód kalkulácie je uvedený v kapitole II. 1.53. Väčšina medziproduktov sa môže v zásade použiť iba v poľnohospodárstve (osivá a sadivá, hnojivá, pesticídy atď.). V tomto prípade nákupy zo strany poľnohospodárstva vychádzajú z údajov týkajúcich sa predajov uskutočňovaných odvetviami, ktoré dodávajú tieto medziprodukty (po začlenení zahraničného obchodu). 1.54. Uplatňovanie tohto pravidla však nie je bez určitých rizík. V skutočnosti predaj tovarov medzispotreby, ktoré sa používajú hlavne v poľnohospodárstve, výrobcami nevyhnutne nekorešponduje s nákupmi týchto tovarov sektorom poľnohospodárstva, pretože hnojivá, pesticídy atď. sa tiež môžu nakupovať na iné účely (zásoby obchodných jednotiek, spotreba iných jednotiek, ako sú napríklad verejné parky a domácnosti atď.). F. KLASIFIKÁCIA 1. Všeobecne 1.55. EÚP sú neoddeliteľnou súčasťou Európskeho systému účtov, a preto sa pre ich zostavovanie využíva všeobecná klasifikácia hospodárskych činností Eurostatu, NACE Rev. 1. NACE Rev. 1 je štvorúrovňová nomenklatúra činností, ktorá bola vypracovaná v roku 1990. Je to v skutočnosti prepracovanie všeobecnej priemyselnej klasifikácie hospodárskych činností v Európskom spoločenstve alebo NACE, ktorú prvý raz uverejnil Eurostat v roku 1970. 1.56. NACE Rev. 1 je podrobnejšia verzia ISIC Rev. 3 [7] prispôsobená špecificky európskym okolnostiam. NACE Rev. 1 je tiež priamo spojená so štatistickou klasifikáciou výrobkov podľa činnosti (CPA) v Európskom hospodárskom spoločenstve, ktorá je zase založená na ústrednej klasifikácii výrobkov OSN (CPC). 1.57. NACE Rev. 1 je klasifikácia činností, ktorá sa používa na definovanie odvetví v národných účtoch. Je založená na štvorúrovňovom systéme znakov opísanom nižšie: - predbežná úroveň obsahujúca položky identifikované abecedným kódom označujúcim "sekcie", - medziúroveň, obsahujúca položky identifikované abecedným kódom pozostávajúcim z dvoch písmen, ktorý označuje "podsekcie", - druhá úroveň obsahujúca položky identifikované číselným kódom pozostávajúcim z dvoch číselných znakov, ktorý označuje "oddiely", - tretia úroveň obsahujúca položky identifikované číselným kódom pozostávajúcim z troch číselných znakov, ktorý označuje "skupiny", - štvrtá úroveň obsahujúca položky identifikované číselným kódom pozostávajúcim zo štyroch číselných znakov, ktorý označuje "triedy". 1.58. Každá úroveň v klasifikácii hospodárskych činností sa obvykle dá definovať podľa jej charakteristických tovarov alebo služieb. Preto sa CPA používa na podrobný opis rôznych hospodárskych činností v odvetví poľnohospodárstva s dodatočným dvojčíselným rozlíšením umožňujúcim podrobnejšiu definíciu položiek. 1.59. Odvetvie zodpovedá skupine miestnych JHČ, ktoré sa zaoberajú rovnakou alebo podobnou hospodárskou činnosťou. Na podrobnejšej úrovni klasifikácie odvetvie zahŕňa všetky miestne JHČ v tej istej triede (štyri číselné znaky) NACE Rev. 1, ktoré sa preto zaoberajú rovnakou činnosťou tak, ako je definované v tejto nomenklatúre (ESA 95, 2108). Definícia oblasti odvetvia poľnohospodárstva preto vyžaduje presnú formuláciu: - jeho charakteristických činností, - charakteristických jednotiek EÚP. 2. Definícia charakteristických činností poľnohospodárstva 1.60. Odvetvie poľnohospodárstva, ako ho opisuje EÚP, zodpovedá oddielu 01 v NACE Rev. 1. 1.61. EÚP sú satelitnými účtami v rámci národných účtov, ktorých základné pojmy, zásady a pravidlá vychádzajú z ESA 95. ESA 95 však poskytuje iba všeobecný rámec pre hospodárstvo ako celok a musí sa prispôsobiť konkrétnym požiadavkám poľnohospodárstva. Tieto osobitné požiadavky sa odvodzujú hlavne od špecifických účelov EÚP, dostupnosti zdrojov údajov a osobitného charakteru poľnohospodárskych jednotiek a ich hospodárskych činností. Špecifický charakter satelitných účtov vyžaduje zostavenie zoznamu charakteristických poľnohospodárskych činností EÚP, ktorý musí zjavne vychádzať z NACE Rev. 1. 1.62. Na účely národných účtov je odvetvie poľnohospodárstva definované ako všetky jednotky vykonávajúce buď výlučne, alebo spolu s inými druhotnými hospodárskymi činnosťami činnosti, ktoré spadajú pod oddiel 01 NACE Rev. 1 "Poľnohospodárstvo, poľovníctvo a súvisiace obslužné činnosti". Oddiel 01 obsahuje [8]: - Skupina 01.1: Pestovanie plodín; pestovanie zeleniny vo veľkom; záhradníctvo; - Skupina 01.2: Chov hospodárskych zvierat; - Skupina 01.3: Pestovanie plodín spojené s chovom hospodárskych zvierat (nešpecializované hospodárenie); - Skupina 01.4: Obslužné činnosti pre poľnohospodárstvo a chov hospodárskych zvierat, okrem veterinárnych činností; - Skupina 01.5: Poľovníctvo, odchyt zveri, rozmnožovanie poľovnej zveri, vrátane s tým súvisiacich obslužných činností. 1.63. Zoznam charakteristických poľnohospodárskych činností EÚP zodpovedá týmto piatim skupinám činností (01.1 až 01.5), ale s týmito rozdielmi: - zaradenie výroby vína a olivového oleja (výlučne využívajúcej hrozno a olivy vypestované tým istým podnikom), pestovanie rastlinných materiálov používaných na pletenie, vianočných stromčekov, ovocných stromov, viniča a okrasných drevín v škôlkach (ktoré patria pod oddiel 02, Lesníctvo), - vylúčenie činností týkajúcich sa produkcie osív na rozmnožovanie a určitých činností, ktoré sú v NACE Rev. 1 považované za poľnohospodárske služby (napr. prevádzka zavlažovacích systémov, navrhovanie, vysádzanie a údržba záhrad, parkov a zelených plôch pre športové zariadenia a podobne, presvetľovanie stromov a strihanie živých plotov; berie sa tu do úvahy iba zmluvná práca v poľnohospodárstve). 3. Definícia charakteristických jednotiek poľnohospodárstva 1.64. Musia byť zaradené všetky jednotky, ktoré vykonávajú charakteristické činnosti odvetvia poľnohospodárstva EÚP. Jednotky, o ktoré ide, vykonávajú činnosti zaradené do týchto skupín v NACE Rev. 1: - skupina 01.1: Pestovanie plodín; pestovanie zeleniny vo veľkom; záhradníctvo - pestovanie osív: iba jednotky, ktoré sa zaoberajú rozmnožovaním osív, - výroba vína (olivového oleja): iba tie jednotky, ktoré sa zaoberajú týmto typom výroby z hrozna (olív) vypestovaného tými istými jednotkami a skupinami výrobcov (napr. družstvami) [9], - skupina 01.2: Chov hospodárskych zvierat, - skupina 01.3: Pestovanie plodín spojené s chovom hospodárskych zvierat (nešpecializované hospodárenie), - skupina 01.4: Obslužné činnosti pre poľnohospodárstvo a chov hospodárskych zvierat, okrem veterinárnych činností - okrem jednotiek, ktoré vykonávajú iné obslužné činnosti pre poľnohospodárstvo ako je zmluvná práca (napr. jednotky, ktoré prevádzkujú zavlažovacie systémy alebo vykonávajú služby týkajúce sa navrhovania, vysádzanie a údržby záhrad, parkov a zelených plôch pre športové zariadenia a podobne, presvetľovania stromov a strihania živých plotov), - skupina 01.5: Poľovníctvo, odchyt zveri, rozmnožovanie poľovnej zveri, vrátane s tým súvisiacich obslužných činností. 1.65. Zoznam pod bodom 1.64. by sa mal rozšíriť s cieľom zahrnúť jednotky produkujúce vianočné stromčeky, ovocné stromy, vinič a okrasné dreviny v škôlkach a výrobné jednotky na pestovanie rastlinných materiálov používaných na pletenie. 1.66. Zo zoznamu je možné vidieť, že okrem poľnohospodárskych podnikov sú charakteristickými poľnohospodárskymi jednotkami: zoskupenia výrobcov vína a olivového oleja a špecializované jednotky vykonávajúce zmluvnú prácu v poľnohospodárstve (porovnaj 1.20. a 1.21.). Malo by sa pamätať na to, že jednotky, pre ktoré poľnohospodárska činnosť predstavuje výlučne činnosť vo voľnom čase, nie sú zahrnuté medzi charakteristické poľnohospodárske jednotky (porovnaj 1.24.). 4. Poznámky týkajúce sa rôznych položiek a) Skupina 01.1: Pestovanie plodín; pestovanie zeleniny vo veľkom; záhradníctvo 1.67. Skupina 01.1 "Plodiny" je systematická špecifikácia, ktorá umožňuje klasifikovať všetky činnosti spojené s pestovaním plodín v členských štátoch EÚ plus činnosti spojené so zberom (rastlín alebo lesných plodín). 1.68. Aby sa mohla zaznamenávať výroba krmovín, musí byť súčasťou hospodárskej činnosti. 1.69. Na rozdiel od NACE Rev. 1, kde sa pestovanie stromov v škôlkach zaraďuje k lesníctvu, sa táto činnosť priraďuje k poľnohospodárskej činnosti, pokiaľ sa týka pestovania mladých stromčekov a ovocných kríkov, viniča a okrasných krov, zatiaľ čo pestovanie lesných kultúr sa priraďuje k lesníckej činnosti, ak sú kultúry určené na použitie v produkcii lesných stromov [10]. Pestovanie vianočných stromčekov sa tiež priraďuje k poľnohospodárskej činnosti, ak sa stromčeky pestujú v škôlkach so špecifickým zameraním na okrasné účely, ale ak sú napríklad vianočné stromčeky výsledkom prekliesňovania alebo presvetľovania lesných stromov, potom sa to považuje za lesnícku výrobu. 1.70. V nomenklatúre EÚP sú poľnohospodárske osivá zoskupené pod položkou "Osivá", výnimku predstavujú osivá pre obilniny (vrátane ryže), olejniny, bielkovinové plodiny a zemiaky, ktoré sa zaznamenávajú pod jednotlivými odrodami obilnín a olejnín, bielkovinovými plodinami a zemiakmi [11]. Výroba osív sa v skutočnosti vzťahuje na niekoľko typov výrobnej činnosti: výskum (t. j. produkcia prototypov osív prvej generácie), rozmnožovanie (uskutočňované poľnohospodárskymi podnikmi na základe zmluvy) a certifikácia (t. j. triedenie a balenie špecializovanými výrobnými jednotkami). Iba rozmnožovanie osív je charakteristickou poľnohospodárskou činnosťou, pretože výskumné a certifikačné činnosti vykonávajú výskumné a pestovateľské inštitúty a nie sú súčasťou tradičnej poľnohospodárskej činnosti (t. j. využívania prírodných zdrojov s cieľom produkovať rastliny a zvieratá). V dôsledku toho sa produkcia osív v EÚP týka iba produkcie rozmnožovaných osív. Medzispotreba osív zodpovedá i) osivám prvej generácie nakupovaným s cieľom rozmnožovania a (II) certifikovaným osivám nakupovaným poľnohospodárskymi výrobcami na účely výroby plodín. 1.71. Výroba hroznového muštu, vína a olivového oleja: CPA spracováva víno a olivový olej ako potravinárske výrobky. NACE Rev. 1 zaraďuje výrobu vína a olivového oleja do podsekcie DA "Poľnohospodársko-potravinárske odvetvia" (triedy 15.93 "Výroba vín" a 15.41 "Výroba surových olejov a tukov"). Iba výroba hrozna a olív spadá pod poľnohospodárstvo (Trieda 01.13 "Pestovanie ovocia, orechov, plodín na výrobu nápojov a korenín"). Podľa dohovoru prijatého NACE Rev. 1, ak sa víno (olivový olej) vyrába z hrozna (olív) vypestovaných tou istou výrobnou jednotkou, sa však zaraďuje k poľnohospodárstvu (trieda 01.13). Tento dohovor umožňuje, že nie je nutné rozlišovať medzi jednotkou, ktorá pestuje hrozno, a jednotkou, ktorá vyrába víno. V dôsledku toho tvorí všetka výroba vína (olivového oleja) z hrozna (olív) tým istým poľnohospodárskym podnikom súčasť charakteristických poľnohospodárskych činností. 1.72. Výroba vína jednotkami tesne spojenými s poľnohospodárskymi podnikmi sa tiež priraďuje v EÚP k charakteristickej poľnohospodárskej činnosti. Jednotky so silnými väzbami na poľnohospodárske podniky zahŕňajú skupiny výrobcov (napríklad vinohradnícke družstvá). Ich zaradenie do odvetvia poľnohospodárstva je diktované charakterom týchto organizácií, ktoré historicky predstavovali "predĺženie" poľnohospodárskych podnikov (na základe vzájomnosti týkajúcej sa výroby a odbytu) a ktoré ich obvykle vlastnia. Na rozdiel od toho je výroba vína (olivového oleja) poľnohospodárskymi podnikmi vylúčená z EÚP (nakoľko je svojím charakterom evidentne priemyselná). 1.73. Výroba hroznového muštu sa podobá výrobe vína v zozname charakteristických činností, pretože hrozno sa musí predávať alebo vyvážať v surovom stave alebo pripočítavať k zásobám skôr, než sa má predať alebo vyviezť buď na spotrebu, alebo na spracovanie na víno v následnom referenčnom období. 1.74. Keďže víno, olivový olej a hroznový mušt (neskôr spomínaný, iba pokiaľ počas referenčného obdobia neprešiel vínnym kvasením) sú výsledkom poľnohospodárskej výroby vo forme spracovania hrozna a olív vypestovaných tou istou jednotkou, ani hrozno určené na výrobu hroznového muštu a vína a olivy určené na výrobu olivového oleja (t. j. základné produkty) by nemali byť zaradené pod produkciu. Spracovávajú sa ako spotreba vnútri jednotky, ktorá sa nezisťuje ako produkcia odvetvia (porovnaj 2052). Hroznový mušt, ktorý neprejde vínnym kvasením počas referenčného obdobia, by mal byť zaradený do produkcie obdobia. Počas obdobia vínneho kvasenia by sa mal zaznamenávať ako medzispotreba (vnútroodvetvová spotreba) vyrovnávajúca zodpovedajúci pokles zásob. Víno, ktoré je výsledkom spracovania muštu, by malo byť zaznamenávané ako zložka produkcie. 1.75. Vysadené plochy (napr. vinice a sady) sú investičným majetkom a ich založenie sa musí zaznamenávať pod produkciou. Založenie vysadených plôch pre vlastnú potrebu predstavuje "Vlastný vytvorený investičný majetok". Keď zakladanie vysadených plôch vykonávajú špecializované jednotky na základe zmluvy, zodpovedajúca hodnota sa považuje za "Predaj". b) Skupina 01.2: Chov hospodárskych zvierat 1.76. Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s pestovaním poľnohospodárskych plodín (porovnaj 1.67.), táto skupina zahŕňa systematickú špecifikáciu všetkých produktov pochádzajúcich z hospodárskych zvierat a produktov živočíšneho pôvodu vyrábaných v členských štátoch EÚ. 1.77. V CPA sa násadové vajcia zaraďujú spoločne s vajciami do jednej podkategórie. Podľa dohovoru sa však v EÚP priraďujú k produkcii chovu hydiny [12]. 1.78. Chov koní je charakteristickou činnosťou EÚP bez ohľadu na to, aké môže byť konečné určenie zvieraťa (chov, výroba mäsa alebo služby). Je však potrebné poznamenať, že vedenie dostihových stajní a jazdeckých škôl nie je charakteristickou poľnohospodárskou činnosťou (je to oddychová, kultúrna a športová činnosť: Oddiel 92) (porovnaj 2210). Preto musí byť príjem, ktorý plynie farmárom z takých činností, vylúčený z EÚP. Okrem toho chov dostihových alebo jazdeckých koní, ktoré nie sú súčasťou procesu poľnohospodárskej výroby, je vylúčený z EÚP. Podobné spracovanie sa uplatňuje na býky chované na býčie zápasy. 1.79. V úhrnných účtoch sa vedľajšie produkty [13], ktoré sú automaticky výsledkom výroby určitého poľnohospodárskeho výrobku, nezaznamenávajú pod tú istú položku ako samotný výrobok. Objavujú sa samostatne na konci každej skupiny výrobných činností špecifikované podľa druhov. V rastlinnej výrobe patrí napríklad medzi príklady slama, listy repy a kapusty, hrachové a fazuľové struky atď., v procese vínneho kvasenia usadeniny a vínny kameň, vo výrobe olivového oleja odpad ako napríklad výlisky a v prípade živočíšnej výroby kože, srsť a kožušiny uhynutej lovnej zveri a vosk, hnoj a kaly. Všeobecne povedané, žiaden z týchto produktov nie je prvotným cieľom výroby, čo vysvetľuje, prečo sú štatistické údaje o nich zriedkakedy spoľahlivé. V samotnom poľnohospodárstve sa tieto produkty používajú hlavne ako krmivo pre zvieratá alebo prostriedky na zlepšenie pôdy. Príležitostne sa však tieto produkty predávajú iným hospodárskym sektorom ako je poľnohospodárstvo. V tomto prípade by sa hodnota celkovej produkcie mala vykazovať v EÚP. c) Skupina 01.4: Obslužné činnosti pre poľnohospodárstvo a chov hospodárskych zvierat, okrem veterinárnych činností 1.80. Činnosti v skupine 01.4 je možné rozdeliť do dvoch kategórií: - služby pre poľnohospodárstvo vo forme zmluvnej práce v etape výroby (t. j. zmluvná práca v poľnohospodárstve), - "iné" služby pre poľnohospodárstvo (prevádzka zavlažovacích systémov; navrhovanie, vysádzanie a údržba záhrad, parkov a zelených plôch pre športové zariadenia a podobne; prekliesňovanie stromov a strihanie živých plotov atď.). 1.81. Obslužné činnosti pre poľnohospodárstvo v druhej kategórii sa nepriraďujú k charakteristickým činnostiam EÚP (dokonca aj vtedy, ak sú zaznamenávané v poľnohospodárskych účtoch národných účtov), pretože nie sú tradičnými alebo typickými poľnohospodárskymi činnosťami. Môžu sa však zaznamenávať ako neoddeliteľné, nepoľnohospodárske druhotné činnosti (v zmysle EÚP). Tradičný prístup, v ktorom sa poľnohospodárstvo opisuje ako obrábanie pôdy, zahŕňa v širšom zmysle všetku prácu určenú na používanie a využívanie prírodných zdrojov pre rastlinnú a živočíšnu výrobu pre prospech ľudstva. Napriek ich narastajúcemu hospodárskemu významu sa uvažovalo o tom, že zohľadňovanie služieb týkajúcich sa životného prostredia by mohlo znamenať neprijateľné rozšírenie tradičného prístupu opísaného vyššie. Zmluvná práca v poľnohospodárstve 1.82. Ako súčasť procesu hospodárskej špecializácie prestali poľnohospodárske podniky a domácnosti už dávno vykonávať určité funkcie, ktoré prevzal narastajúci počet odborných profesií s ich vlastnými výrobnými jednotkami. Toto rozdelenie funkcií sa týka hlavne spracovávania poľnohospodárskych výrobkov (porážka a spracovávanie mäsa, mletie obilnín, výroba chleba, mlieka a syra a úprava osív novými sektormi) a v neskoršej etape určitých odbytových transakcií. Týka sa to najmä kontextu dôležitých štrukturálnych zmien, ktoré ovplyvnili poľnohospodárstvo, narastajúceho využívania veľkých strojov a poľnohospodárskych činností, ktoré priamo prispeli k výrobe rastlinných produktov a chovu hospodárskych zvierat a čoraz viac sa presúvajú na špecializované jednotky. 1.83. Významné z týchto činností sú hnojenie, vápnenie, orba, sejba, pletie, ničenie škodcov, ochrana rastlín, kosenie sena, mlátenie a strihanie oviec. 1.84. Charakteristickým znakom týchto činností je to, že sú všeobecne potrebné ako súčasť výrobného procesu pre poľnohospodárske výrobky a sú spojené s výrobou týchto výrobkov. 1.85. Činnosti, ktoré sa priamo netýkajú výroby poľnohospodárskych produktov, t. j. ktoré sa neuskutočňujú v etape poľnohospodárskej výroby (doprava pre tretie strany a dodávky mlieka do mliekární sú príkladmi nepoľnohospodárskej činnosti predstavujúcej súčasť iného odvetvia), by sa nemali zobrazovať v EÚP (pokiaľ to nie sú činnosti, ktoré sú neoddeliteľné od základnej poľnohospodárskej činnosti; porovnaj 1.12.). 1.86. Je potrebné mať na pamäti, že táto klasifikácia sa uplatňuje iba vtedy, ak príslušné činnosti úplne prevezmú špecializované jednotky. Ak si na druhej strane farmár prenajíma stroje bez obsluhy alebo iba s niektorými pracovníkmi obsluhy, ktorú stroje vyžadujú, s tým výsledkom, že naďalej vykonáva činnosť ako takú s pomocou strojov, táto činnosť spadá pod oddiel 71 NACE Rev. 1. Táto situácia sa vyskytuje hlavne pri jednoduchých strojoch vyžadujúcich relatívne málo opráv a hlavne počas hlavných sezón, keď je po strojoch najväčší dopyt (porovnaj 1.23.). 1.87. Zmluvná práca vykonávaná počas etapy poľnohospodárskej výroby zahŕňa hlavne využívanie drahých strojov a zariadení. Takú prácu môžu vykonávať: a) špecializovaní zmluvní dodávatelia, pre ktorých sú hlavnými činnosťami (zmluvní dodávatelia v pravom slova zmysle); b) poľnohospodárske podniky. Zmluvná práca vykonávaná vlastníkmi má obvykle tieto formy: - čo sa týka doplnkového príjmu farmára, najpružnejšou formou je príležitostná pomoc poskytovaná susedom. Táto kategória tiež zahŕňa poskytovanie ustajnenia pre hospodárske zvieratá a hlavne pre ošípané a hydinu, chov hospodárskych zvierat na základe poplatkov (obzvlášť výkrm). Ustajnenie môže byť poskytované pre hospodárske zvieratá, ktoré vlastní iný farmár, alebo hospodárske zvieratá môžu byť vlastníctvom priemyselného podniku, obvykle dodávateľa (napr. výrobca krmovín alebo obchodník s krmovinami) alebo nákupcu (napr. bitúnok), - vo forme viac alebo menej autonómneho spoločného strojového parku, ktorý predstavuje systematickú formu vzájomnej pomoci medzi susedmi. Vysoké náklady na stroje a ich nízka miera využitia vedie podniky, ktoré vlastnia také stroje, k tomu, aby vytvárali strojové parky, ktoré sú dané k dispozícii iným podnikom, doplnené potrebnými pracovníkmi. Farmári čoraz viac získavajú svoj hlavný poľnohospodársky príjem zo zmluvnej práce na účet osôb, pre ktoré poľnohospodárstvo nie je viac ako druhotnou činnosťou a ktorí sú v niektorých prípadoch iba vlastníkmi pôdy, - poľnohospodárske strojové družstvá [14]. Sú to veľké družstvá s platenými zamestnancami; pripomínajú špecializovaných zmluvných dodávateľov; c) podniky zapojené do nasledujúcej etapy výroby, ktoré zberajú ovocie alebo zeleninu a potom ich spracovávajú samy (napríklad konzervárne, ktoré konzervujú hrášok na základe zmlúv); d) podniky zapojené do predošlej etapy výroby. Zahŕňajú podniky obchodujúce s poľnohospodárskymi strojmi, ktoré vykonávajú zmluvnú prácu. I keď sa iné prípady z hľadiska EÚP môžu javiť ako vysoko nepravdepodobné, teoreticky je možné, že výrobca pesticídov aplikuje výrobok sám. Ak sa to však robí pomocou najmodernejších postupov, nie je nutné vykonávať zmluvnú prácu v etape poľnohospodárskej výroby a určite nie vtedy, ak prácu pravidelne nevykonáva farmár (napr. letecký postrek parazitov). 1.88. V prípadoch, v ktorých sa musí rozhodovať, či by sa činnosť mala spracovávať ako zmluvná práca (t. j. práca, ktorú by v kontexte procesu poľnohospodárskej výroby obvykle vykonávali poľnohospodárske podniky samotné), by bolo treba pamätať na to, že nielen charakter činnosti, ale aj špecifický kontext, v ktorom sa vykonáva, t. j. "proces poľnohospodárskej výroby", je dôležitý. 1.89. Chov hospodárskych zvierat na farmách za odmenu (poskytnutie pôdy za hospodárske zvieratá) je zmluvnou prácou v poľnohospodárstve, pretože je súčasťou procesu poľnohospodárskej výroby. Táto položka však nezahŕňa súkromný odchov jazdeckých koní a starostlivosť o ne, pretože tieto činnosti nepredstavujú výrobu tovarov, ale skutočnú službu v zmysle ESA 95 (oddiel 0 NACE Rev. 1). Analogicky, práca spojená s tvorbou a údržbou parkov, záhrad, golfových ihrísk a porastov pri cestách sa nesmie považovať za proces poľnohospodárskej výroby. 1.90. Typ odmeny za prácu vyplácanej osobám, ktoré vykonávajú zmluvnú prácu, nie je dôležitý. Nemusí to byť pevná odmena (t. j. mzda v presnom zmysle slova); odmena môže mať formu podielu na zisku alebo kombinovanú podobu (napr. farmár, ktorý vykrmuje teľatá za odmenu celkove dostane pevnú čiastku za každé zviera plus podiel na čistom zisku). Odmena tiež môže nadobudnúť podobu presne stanoveného podielu na produkcii. 1.91. Napriek tomu musia prácu vždy vykonávať nezávislé podniky: práca vykonávaná platenými zamestnancami podniku nespadá do tejto kategórie. Z hľadiska podniku predstavuje odmena za takú prácu (napríklad prácu, ktorú vykonáva platený pastier) mzdové náklady a objavuje sa pod položkou "mzda". Naopak, práca, ktorú vykonáva podnik, ktorý sa zaoberá dojením na základe zmluvy pre iné poľnohospodárske podniky, sa zaznamenáva v EÚP jednak ako produkcia (predaj služieb) z hľadiska zmluvného dodávateľa a ako medzispotreba (nákup služieb) z hľadiska poľnohospodárskeho podniku. d) Skupina 01.5: Poľovníctvo, odchyt zveri, rozmnožovanie poľovnej zveri, vrátane s tým súvisiacich obslužných činností 1.92. Táto skupina činností zahŕňa tieto činnosti: i) lov a odchyt zvierat pre potravu, pre ich kožušinu alebo kožu, na výskumné účely, pre zoologické záhrady alebo na využitie ako domáce zvieratá pre potešenie; ii) spracovávanie kožušín, koží plazov alebo vtákov pochádzajúcich z lovu alebo odchytu; iii) obnovovanie stavov zveri; iv) služby na podporu lovu a odchytu na komerčné účely. Je potrebné poznamenať, že produkcia koží a peria z bitúnkov a poľovníctvo vykonávané ako športová alebo oddychová činnosť nie sú zaradené ako charakteristické činnosti odvetvia poľnohospodárstva. Okrem toho skupina "poľovníctvo" nezahŕňa chov lovnej zveri na farmách, čo by sa mohlo zaznamenávať ako súčasť triedy "Chov iných živých zvierat". 5. Rozpor medzi odvetvím poľnohospodárstva EÚP a odborom poľnohospodárstva ústredného rámca národných účtov 1.93. Odvetvie poľnohospodárstva EÚP definované v oddieloch 1.62. až 1.66. sa líši v niektorých aspektoch od odboru tak, ako je definovaný na účely národných účtov. Rozdiely sa týkajú charakteristických činností aj jednotiek. Dajú sa zhrnúť takto: Odvetvie poľnohospodárstva EÚP | = odbor poľnohospodárstva NA (národných účtov) | | +jednotky na výrobu vína a olivového oleja (zoskupenia výrobcov, družstvá atď.) | | +výrobné jednotky produkujúce materiál na pletenie | | +výrobné jednotky produkujúce vianočné stromčeky, ovocné stromčeky, vinič a okrasné dreviny v škôlkach | | –jednotky, ktoré sa zaoberajú výrobou osív (na výskum alebo certifikáciu) | | –výrobné jednotky poskytujúce združené poľnohospodárske služby iné ako zmluvnú prácu v poľnohospodárstve (t. j. prevádzku zavlažovacích systémov, navrhovanie, vysádzanie a údržbu záhrad, parkov a zelených plôch pre športové zariadenia a podobne, prekliesňovanie stromov a strihanie živých plotov) | | –jednotky, pre ktoré poľnohospodárska činnosť predstavuje výlučne činnosť vo voľnom čase | II. TRANSAKCIE S VÝROBKAMI 2.001. Transakcie s výrobkami poskytujú evidenciu o pôvode a použití výrobkov. Výrobky sú tovary a služby vytvorené v medziach výroby. Hlavnými kategóriami transakcií s výrobkami, ktoré definuje ESA 95, sú: produkcia, medzispotreba, výdaje na finálnu spotrebu, skutočná finálna spotreba, tvorba hrubého kapitálu, vývozy tovarov a služieb a dovozy tovarov a služieb. 2.002. Ako už bolo uvedené v 1.40. a 1.41., v EÚP sa berie do úvahy iba celková produkcia, medzispotreba a tvorba hrubého kapitálu. Vo výrobnom účte sa celková produkcia zaznamenáva ako zdroj a medzispotreba ako použitie. Tvorba hrubého kapitálu sa zaznamenáva ako použitie (zmena v aktívach) v kapitálovom účte. A. VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ 1. Referenčné obdobie 2.003. Referenčné obdobie pre EÚP je kalendárny rok. 2. Jednotky a) Množstvá 2.004. Množstvá by sa všeobecne mali vykazovať v 1000 t (pre hroznový mušt a víno v 10000 hl) na jedno desatinné miesto. Pre zvieratá sa používa živá hmotnosť. b) Ceny 2.005. V EÚP by sa ceny mali uvádzať za 1 tonu (za 10 hl pre víno a hroznový mušt). 2.006. V EÚP by sa ceny mali zaznamenávať buď zaokrúhlené na najbližšie celé číslo, alebo upravené na jedno alebo dve desatinné miesta, v závislosti od štatistickej spoľahlivosti dostupných údajov o cenách. c) Hodnoty 2.007. Hodnoty by sa mali vykazovať v miliónoch jednotiek národnej meny. 3. Čas zaznamenávania 2.008. ESA 95 (1.57.) zaznamenáva toky (obzvlášť transakcie s výrobkami a distribučné transakcie) podľa časového rozlíšenia, inými slovami v čase, keď hospodárska hodnota, splatná čiastka alebo pohľadávka vznikne je prenesená, zrušená alebo zanikne, a nie v čase, keď sa v skutočnosti vykoná platba. a) Produkcia 2.009. Produkcia by sa mala oceňovať a zaznamenávať v čase, keď je vytváraná. Preto sa zaznamenáva, keď je vyrobená, a nie keď za ňu zaplatí kupujúci. 2.010. V ESA 95 sa výroba spracováva ako nepretržitý proces, v ktorom sú tovary a služby premieňané na iné tovary a služby. Tento proces sa môže uskutočňovať v priebehu rôzne dlhých období v závislosti od výrobkov a tieto obdobia môžu presiahnuť účtovné obdobie. Táto charakteristika výroby spojená so zásadou časového rozlíšenia má preto za následok zaznamenávanie produkcie vo forme rozpracovanosti. Preto by sa podľa ESA 95 (3.58.) mala produkcia poľnohospodárskych výrobkov zaznamenávať, ako keby bola vyrábaná nepretržite na celé obdobie výroby (a nie jednoducho vtedy, keď sa pozberá úroda alebo zabijú zvieratá). Pestovanie plodín a zásoby rýb alebo zvierat odchovávaných na účely ľudskej spotreby by sa počas procesu výroby mali spracovávať ako rozpracované zásoby a, keď je proces ukončený, transformovať na zásoby hotových výrobkov. 2.011. Zaznamenávanie produkcie ako rozpracovanosti je jednak žiaduce a jednak nevyhnutné pre hospodársku analýzu, ak k výrobnému procesu dochádza počas obdobia, ktoré presahuje účtovné obdobie. To umožňuje, aby sa zachovávala zhoda medzi zaznamenávaním nákladov a zaznamenávaním produkcie s cieľom získať významné údaje o pridanej hodnote. Pretože EÚP sú založené na kalendárnom roku, zaznamenávanie rozpracovanosti sa môže uplatňovať iba na výrobky, ktorých výrobný proces nebol ukončený na konci kalendárneho roka (ale tiež v prípadoch, kde všeobecná cenová úroveň prekonáva počas účtovného obdobia veľmi rýchle zmeny) [15]. 2.012. Pre poľnohospodársku výrobu, ktorej výrobný cyklus je kratší ako účtovné obdobie, by však bolo zbytočné zaznamenávať produkciu ako rozpracovanosť. Zaznamenávanie produkcie v etape hotového výrobku, t. j. pri úrode (pre rastlinnú výrobu), v skutočnosti umožňuje, aby sa zachovával primeraný stupeň zhody medzi ňou a výrobnými nákladmi. To platí pre väčšinu celkovej poľnohospodárskej produkcie, ktorej výrobný cyklus trvá menej ako rok. Nie je ani potrebné zaznamenávať rastlinnú výrobu s krátkym cyklom, ktorej výrobný proces presiahne do druhého kalendárneho roka, ako rozpracovanosť (porovnaj 2.172). V týchto prípadoch sa rastúce plodiny nepovažujú za rozpracované zásoby. 2.013. V praxi sa metóda zaznamenávania vo forme rozpracovanosti týka iba produktov s dlhým výrobným cyklom. K takým produktom patria najmä hospodárske zvieratá, výrobky rastlinného pôvodu, ako je napríklad víno (ktorého dozrievanie je neoddeliteľnou súčasťou výrobného procesu) a porasty. Obvyklý cenový trend v Európskej únii v skutočnosti nie je veľmi zreteľný a nemal by byť dôvodom pre zaznamenávanie určitých výrobkov ako rozpracovaných (i keď vo výnimočných prípadoch by k tomu mohlo dôjsť, porovnaj 2.172). 2.014. Ak sa výrobky s dlhým výrobným cyklom, ktoré boli zaznamenané ako rozpracované, pozberajú (rastlinná výroba) alebo zabijú (zvieratá), výrobný proces je ukončený a rozpracovanosť je transformovaná do zásob hotových výrobkov pripravených na predaj alebo na použitie na iné účely. Počas výrobného procesu je možné hodnotu, ktorá má byť zaznamenaná ako rozpracovaná produkcia, získať rozdelením hodnoty hotového výrobku v pomere k realizovaným nákladom v každom období (SNA 93, 6.96.). 2.015. Zvieratá: živočíšna výroba obvykle vyžaduje určitý časový úsek, ktorý môže trvať niekoľko účtovných období, predtým, ako bude proces ukončený. Od času narodenia je možné a tiež vhodné zaznamenávať účtovný zápis pre každú výrobnú etapu, t. j. pre každú vekovú skupinu jednotlivých zvierat (časť výrobného procesu pred narodením však nie je možné zaznamenávať, pretože sa nedá oddeliť od služieb spotrebovaných pri odchove rodičovského zvieraťa). 2.016. Výrobný proces pre ťažné zvieratá je formálne ukončený pri ich narodení; od toho času sú zaznamenávané ako základné prostriedky. Zvieratá, samozrejme, nie sú pripravené na ich zamýšľané použitie, ale individuálne odchýlky sú také, že akýkoľvek výber pevne stanoveného veku pre všetky prípady by bol veľmi subjektívny. Moment narodenia bol zvolený z praktických dôvodov hlavne preto, že následné použitie je stanovené už v tejto etape. 2.017. Toto vždy neplatí pre hovädzí dobytok, ošípané, ovce a iné hospodárske zvieratá, ktoré môžu byť odchovávané na chovné účely alebo na zabitie. Ak je možné rozlišovať medzi mladými zvieratami podľa ich budúceho použitia, zvieratá určené na použitie ako výrobné faktory by mali byť zaznamenávané ako THFK hneď od ich narodenia (vlastná THFK, t. j. že sa považujú za rozpracované a ich rast je registrovaný ako produkcia, porovnaj ESA 95, 3.112). Inak, zvieratá sú zaradené do zásob ako rozpracované, až kým nedospejú, a samotné sa používajú ako výrobné faktory (napr. ako dojnice, na chov alebo na iné úžitkové účely, ako je napr. produkcia vlny). Potom sú zaznamenávané ako fixný kapitál. Zvieratá, ktoré boli odstránené z plemenných stád pred zabitím, by sa tiež mali zaznamenávať ako zásoby a nie ako základné prostriedky. 2.018. Výroba kurčiat sa spracováva osobitne, ak trvá dve referenčné obdobia. Vajcia, ktoré sa liahnu v inkubátoroch na konci obdobia, sa považujú za celkovú produkciu kurčiat a zaznamenávajú sa v EÚP pod celkovou produkciou hydiny (vo forme rozpracovanosti) (porovnaj 2.048). 2.019. Víno: celková produkcia by sa mala zaznamenávať ako rozpracované, pretože jeho dozrievanie tvorí súčasť výrobného procesu a môže trvať niekoľko účtovných období. Podobne kvasenie hroznového muštu, ktorý, i keď už nie je surovým muštom, zatiaľ nie je ani vínom, sa spracováva na konci účtovného obdobia rovnakým spôsobom ako násadové vajcia v inkubátoroch a vykazuje sa v EÚP ako víno vo forme rozpracovanosti. 2.020. Aktíva pestované na vysadených plochách: tovary určené pre THFK (iné ako hospodárske zvieratá) ako napríklad vysadené plochy, ktoré opakovane poskytujú produkty, by mali byť zaznamenávané ako THFK v čase výroby príslušných aktív. b) Medzispotreba 2.021. Tovary a služby by sa mali zaznamenávať v čase, keď vstupujú do výrobného procesu, t. j. keď sú skutočne spotrebovávané, a nie vtedy, keď sa kupujú alebo sú prijaté na sklad. 2.022. Spotreba tovarov za dané referenčné obdobie v praxi zodpovedá nákupu alebo nadobudnutiu tovarov plus počiatočné zásoby a mínus konečné zásoby na konci obdobia [16]. 2.023. Služby sa zaznamenávajú v čase nákupu. Keďže služby nie je možné uskladniť, čas nákupu je tiež časom spotreby. 2.024. Výnimkou z tohto pravidla sú tieto služby: - služby spojené s nákupom tovaru ako napríklad obchodné a dopravné služby sa zaznamenávajú ako medzispotreba v čase spotreby príslušných tovarov (porovnaj 2.111), - služby, ktoré sa považujú za trvalé, ako sú napríklad poisťovacie služby. Zaznamenávajú sa pomerným dielom na konci referenčného obdobia podľa podielu platby splatnej za príslušný rok alebo časť roka. Preto zaznamenané čiastky nemusia nutne zodpovedať poistnému zaplatenému v príslušnom období. c) Tvorba hrubého fixného kapitálu 2.025. THFK sa zaznamenáva v čase prevodu vlastníctva príslušného základného majetku na jednotku, ktorá ich zamýšľa používať na výrobné účely. Napriek tomu sú dve výnimky z tejto zásady: po prvé, základné prostriedky nadobudnuté prostredníctvom finančného leasingu sú zaznamenávané ako keby sa používateľ stal vlastníkom, keď dostal tovary k dispozícii do užívania (porovnaj 2.122). Po druhé, vlastný THFK sa zaznamenáva v čase výroby príslušných základných prostriedkov (okrem hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec a iných hospodárskych zvierat, ktorých budúce použitie nie je možné jasne definovať, pretože tieto zvieratá sú zaradené do zásob ako rozpracované, porovnaj 2.017). 2.026. Podobne v prípade zakladania sadov a viníc (investičný majetok vyrábaný na vlastný účet), ak všetka potrebná práca nebola ukončená do konca účtovného obdobia, hodnota spotrebovaných materiálov a poskytnutých služieb za referenčný rok sa zaznamenáva ako THFK na konci obdobia. 2.027. Nákupy a predaje pôdy, ako aj pridružené náklady sa zaznamenávajú v čase prevodu vlastníctva. Čisté nadobudnutie pôdy však nie je zahrnuté do THFK, pretože pôda je nevýrobné aktívum. Čisté nadobudnutie pôdy (a iných nevýrobných hmotných aktív) sa zaznamenáva na kapitálovom účte (akvizície účtu nefinančných aktív). d) Zmeny zásob 2.028. Zmeny zásob zodpovedajú rozdielu medzi tovarmi zapísanými do zásob a tovarmi odpísanými zo zásob za referenčné obdobie. 2.029. Tovary zapísané do zásob sú buď tovary určené na spotrebu vo výrobnom procese neskôr (vstupné zásoby), v takom prípade sú zaznamenávané v čase prevodu vlastníctva, alebo inak sú to tovary z odvetvia samotného na budúce použitie, napríklad prostredníctvom predaja alebo prevodom do fixného kapitálu jednotky (výstupné zásoby). V takom prípade sa zaznamenávajú ako zásoby, keď je ich výroba ukončená. 2.030. V prípade polotovarov z odvetvia (zaznamenaných ako rozpracované) sa hodnota spotrebovaných materiálov a poskytnutých služieb za referenčné obdobie tiež zaznamenáva ako zásoby na konci tohto obdobia (okrem plodín na koreni s krátkym cyklom, porovnaj 2.012); v dôsledku toho časť materiálov spotrebovaných a služieb poskytnutých počas referenčného obdobia má byť spotrebovaná bez vyrovnávacieho zvýšenia hodnoty zásob). 2.031. Tovary odpísané zo zásob sú, v prípade vstupných zásob, tovary vstupujúce do výrobného procesu alebo, v prípade výstupných zásob, tovary odchádzajúce z odvetvia, aby boli predané alebo slúžili na nejaký iný účel. V prvom prípade sú tovary odpočítané zo zásob odvetvia v čase ich skutočnej medzispotreby vo výrobnom procese; v druhom prípade sa odpočítavajú zo zásob v čase ich predaja alebo iného použitia. B. PRODUKCIA (Porovnaj ESA 95, 3.07. až 3.58.) 1. Všeobecné poznámky o pojme produkcia v ESA 95 a EÚP 2.032. V ESA 95 pojem "výroba" označuje proces a pojem "produkcia" označuje výsledné tovary a služby; dôležité je mať tento rozdiel určite na pamäti. Podľa ESA 95 (3.14.) produkcia zahŕňa všetky produkty vyrobené počas účtovného obdobia. 2.033. Podľa ESA 95 produkcia tiež zahŕňa i) tovary a služby, ktoré dodáva jedna miestna JHČ druhej patriacej k tej istej inštitucionálnej jednotke, ii) tovary, ktoré vyrobila jedna miestna JHČ a na konci účtovného obdobia, v ktorom boli vyrobené, sú ešte vždy v zásobách, bez ohľadu na to, na aký účel sú následne určené. Tovary a služby, ktoré vyrobila a spotrebovala počas toho istého účtovného obdobia tá istá miestna JHČ, sa však nezaznamenávajú oddelene. Preto sa nezaznamenávajú ako produkcia ani ako medzispotreba jednotky. 2.034. Pojem produkcie používaný v EÚP, ktorý sa vzťahuje k pojmu "celková produkcia", je založený na úprave ESA 95, nakoľko určité poľnohospodárske tovary a služby vyrobené a spotrebované počas toho istého účtovného obdobia v tej istej poľnohospodárskej jednotke sú zaznamenávané v produkcii celkovej poľnohospodárskej činnosti. Kritériá na určenie týchto tovarov a služieb pre zaradenie od produkcie odvetvia poľnohospodárstva sú ustanovené v 2.055. Rozdiel medzi ESA 95 a metódou prijatou v EÚP je reprezentovaný týmito prvkami vnútrojednotkovej spotreby, ktorej hodnota je zahrnutá do produkcie aj do výrobnej medzispotreby. Pridaná hodnota tak zostáva rovnaká bez ohľadu na to, ktorá metóda sa použije. 2.035. Ako sa uvádza v 1.34., táto úprava pravidla ESA vychádza z osobitného charakteru poľnohospodárskej činnosti a poľnohospodárskeho podniku (ako miestnej JHČ). Okrem toho umožňuje: - zdokonaliť hospodársku analýzu poľnohospodárskych účtov, obzvlášť definíciu technických koeficientov a sadzieb pridanej hodnoty (pomer medzi produkciou a medzispotrebou), - zdokonaliť porovnanie technických koeficientov a sadzieb pridanej hodnoty medzi pododbormi hospodárskej činnosti a krajinami. V skutočnosti produkcia spotrebovaná v jednotke je obmedzená hlavne na niekoľko konkrétnych produktov (ako sú napríklad obilniny, bielkovinové a olejnaté plodiny, krmoviny a mlieko na kŕmenie hospodárskych zvierat) a miery vnútrojednotkovej spotreby sa značne líšia v závislosti od hospodárskeho odboru a krajiny, - posilniť zhodu medzi výrobou, tvorbou príjmu a podnikateľskými príjmovými účtami: potrebná zhoda medzi transakciami s výrobkami (produkcia, medzispotreba atď.) a distribučnými transakciami (mzdy zamestnancov, dotácie, dane, prenájmy, úrok atď.) bola posilnená od reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 1992, v ktorej dotácie (niektoré z nich sa týkajú produktov vnútrojednotkovej spotreby) v súčasnosti hrajú dôležitú úlohu v tvorbe a vývoji poľnohospodárskeho príjmu. 2.036. Pravidlo prijaté v EÚP, i keď nebolo navrhnuté ESA 95, stanovuje SNA (porovnaj SNA 93, príloha I, 15), vzhľadom na osobitný charakter poľnohospodárstva, a metodická príručka FAO [17]. Napokon umožňuje podstatne znížiť rozdiel medzi zisťovaniami produkcie prameniacimi z výberu základnej jednotky (miestna JHČ alebo jednotka homogénnej produkcie). 2. Produkcia poľnohospodárskej činnosti: množstvá 2.037. V spracovaní EÚP je produkcia postupne špecifikovaná na množstvá. Schematické zastúpenie zdrojov a použití poľnohospodárskych výrobkov +++++ TIFF +++++ 2.038. Východiskom pre túto postupnú kalkuláciu je buď: - hrubá produkcia (1 q) alebo - použiteľná produkcia (3 q), v závislosti od toho, či porovnávacie údaje o úrode zahŕňajú zberové straty, straty pri žatve a straty na farme, alebo nie. a) Hrubá výroba Hrubá výroba: (1 q) 2.039. To je východisko pre krajiny, ktorých úradná štatistika o úrode zahŕňa straty. V súlade s pojmom odvetvia je potrebné zisťovať všetky výrobky poľnohospodárskych činností poľnohospodárskych jednotiek v odvetví (tak ako je uvedené v 1.62. a 1.63.). V súlade so zvyklosťou prijatou v 1.31. (že produkcia druhotných poľnohospodárskych činností nepoľnohospodárskych jednotiek neexistuje, pretože sa všetky poľnohospodárske činnosti považujú za oddeliteľné, a preto tvoria hlavnú činnosť ich vlastnej miestnej poľnohospodárskej JHČ) sa musí zaznamenávať celková poľnohospodárska produkcia, okrem tej, ktorú vyprodukujú jednotky, pre ktoré poľnohospodárska činnosť predstavuje výlučne záujmovú činnosť (porovnaj 1.24.). b) Straty Straty (2 q) 2.040. Tento pojem sa vzťahuje k opakujúcim sa stratám tovarov v zásobách (porovnaj 2.041.). Zahŕňajú zberové straty, straty pri žatve a iné straty na farmách (v dôsledku charakteru produktov, ktoré podliehajú skaze, vplyvov počasia, ako napríklad mrazu, sucha atď.). Nemali by tu byť zahrnuté straty, ku ktorým dochádza počas rôznych etáp odbytu, t. j. počas dopravy z farmy, počas skladovania u obchodníkov a počas spracovania alebo úpravy v spracovateľskom priemysle. Naopak, mali by tu tiež byť zaradené výrobky, ktoré výrobcovia ponúknu na predaj, ale nepredajú sa, a preto sa pokazia (najmä ovocie a zelenina). Druhy strát 2.041. Podľa ESA 95 sú tri typy strát, ktoré môžu utrpieť výrobcovia: opakované straty zásob (ESA 95, 3.117. a 3.118.), výnimočné straty v zásobách (ESA 95, 6,25.e) a katastrofické straty (ESA 95, 6.22. a 6.23.b). Zaznamenávanie troch druhov strát 2.042. Pre zaznamenávanie strát tovarov v zásobách treba rozlišovať medzi opakovanými stratami na jednej strane a výnimočnými a katastrofickými stratami na strane druhej. Zaznamenávanie strát však tiež závisí od metódy kalkulácie produkcie a typu základného štatistického materiálu každej krajiny. 2.043. Ak sa produkcia vypočítava z údajov o počiatočných a konečných zásobách, predaji a možných iných použití (ako sú napríklad vlastný vytvorený investičný majetok), opakované straty sú už odpočítané od zmien zásob a ich zaznamenanie po ďalší raz pod položkou "straty" by viedlo k dvojnásobnému započítavaniu. Naopak, ak kalkulácia produkcie nevychádza zo zásob, ale namiesto toho z podloženej kalkulácie, ako sú napríklad údaje o skutočnej pôrodnosti, mali by sa zaznamenávať opakujúce sa straty počas výroby v príslušnom referenčnom období, ako aj straty zvierat dovezených na odchov alebo výkrm alebo narodených počas predošlých období. 2.044. Výnimočné a katastrofické straty tovarov v zásobách sa musia zaznamenávať na kumulatívnych účtoch, obzvlášť na účte "iné zmeny v objeme aktív". Produkcia preto zahŕňa plnú hodnotu týchto strát. 2.045. Straty (či opakované, výnimočné alebo katastrofické) základného majetku (ako sú dojnice, plemenné zvieratá atď.) by mali byť zaznamenávané na účte "iné zmeny v objeme aktív". Nemajú žiaden dopad na hodnotu produkcie. Je potrebné poznamenať, že straty postihujúce porasty, ktoré už rodia, musia byť zaznamenávané buď ako "spotreba fixného kapitálu", alebo ako "iné zmeny v objeme aktív", v závislosti od druhu straty. c) Použiteľná produkcia Použiteľná produkcia: (3 q) = (1 q) mínus (2 q) = hrubá produkcia mínus straty (na úrovni výrobcu) 2.046. Toto je prvá položka, ktorú majú zaznamenávať krajiny, ktorých referenčná štatistika o úrode nezahŕňa straty. Predstavuje použiteľnú produkciu referenčného obdobia, ktorá sa môže buď predať, použiť ako investičný majetok, môže ju spracovať výrobca samotný, môže sa spotrebovať v jeho domácnosti, uskladniť, prípadne použiť ako vlastný vytvorený investičný majetok. d) Počiatočné zásoby Počiatočné zásoby (4 q) 2.047. Predstavujú hotové alebo rozpracované zásoby vlastných výrobkov nachádzajúcich sa v poľnohospodárskych podnikoch (t. j. vo vlastníctve výrobcov) na začiatku referenčného obdobia. Preto by sa tu nemali zaznamenávať zásoby v rôznych etapách odbytu a intervenčné zásoby (porovnaj 2.201. a ďalšie týkajúce sa zaobchádzania s hospodárskymi zvieratami). 2.048. Počiatočné zásoby "hydiny" by mali tiež zahŕňať násadové vajcia v inkubátoroch na začiatku referenčného obdobia, pretože sa považujú za rozpracované hydinové výrobky (porovnaj 2.018.). e) Celkové disponibilné zdroje Celkové disponibilné zdroje: (5 q) = použiteľná produkcia plus počiatočné zásoby (3 q plus 4 q) f) Vnútrojednotková spotreba Vnútrojednotková spotreba: (6 q) 2.049. Pod položkou zaznamenanej vnútropodnikovej spotreby sú výrobky, ktoré vyrobila poľnohospodárska jednotka (miestna JHČ) a použila ako vstupy do výrobného procesu v tom istom účtovnom období. 2.050. Všetky poľnohospodárske výrobky (okrem hospodárskych zvierat; porovnaj 2.067. a 2.208.), ktoré predá poľnohospodárska jednotka iným výrobným jednotkám, sa musia zaznamenávať ako predaj a potom ako medzispotreba. Patria sem tovary podliehajúce úprave a spracovaniu a ich vedľajšie produkty (napr. spätná dodávka odstredeného mlieka, otruby, výlisky, rezky a skrojky cukrovej repy, ako aj spätná dodávka semien po spracovaní). Klasifikácia vnútrojednotkovej spotreby 2.051. Vnútropodniková spotreba môže byť špecifikovaná podľa použitia príslušných produktov: 2.052. Produkty spotrebované v odvetví tou istou poľnohospodárskou činnosťou (t. j. rovnaká trieda činnosti, na štvorcifernej úrovni NACE Rev. 1): - osivo (pre obilniny, zeleninu, kvety atď.): opätovne použité pre rovnakú plodinu; - hrozno a hroznový mušt: použité vo výrobe vína; - olivy: použité vo výrobe oleja; - mlieko: použité v krmive pre hospodárske zvieratá. 2.053. Produkty spotrebované v odvetví odlišnou poľnohospodárskou činnosťou (t. j. inou triedou činnosti, na štvorcifernej úrovni NACE Rev. 1). Sú to hlavne plodiny použité v krmive pre zvieratá, ale tiež vedľajšie produkty živočíšneho pôvodu použité vo výrobnom procese inej činnosti (kal a hnoj použité ako melioračné prvky pre rastlinnú výrobu). Plodiny použité v krmive pre zvieratá môžu byť zaradené podľa stupňa, do akého sa bežne predávajú (ktorý sa odhaduje všeobecne): - bežne predajné produkty na krmivo pre zvieratá: obilniny (pšenica, raž, jačmeň, ovos, kukurica, cirok, ryža a iné obilniny); bielkovinové plodiny; zemiaky; olejniny (semeno repky olejnej, semeno slnečnice, sójové bôby a iné olejniny), - bežne nepredajné produkty na krmivo pre zvieratá: - jednoročné krmoviny: koreňové plodiny (cukrová repa, kŕmna repa, kvaka, kŕmna okrúhlica, kŕmna mrkva, kŕmny kel/kučeravý kel a iné koreňové plodiny); kŕmna kukurica a iné zelené krmivo (zelené, sušené alebo konzervované), - viacročné krmoviny: trvalé a dočasné krmoviny pochádzajúce z ekonomickej činnosti (zelené, sušené alebo konzervované), - vedľajšie produkty krmovín (slama, plevy, listy rastlín a vrcholky a iné vedľajšie produkty krmovín). Definícia vnútrojednotkovej spotreby, ktorá má byť zahrnutá do produkcie odvetvia 2.054. Poľnohospodárske výrobky, ktoré prechádzajú vnútropodnikovou spotrebou, nie sú zahrnuté do zisťovania produkcie odvetvia, pokiaľ nespĺňajú určité kritériá. Stanovenie reštriktívnych kritérií na zaznamenávanie vnútrojednotkovej spotreby spĺňa dve požiadavky: po prvé metodickú, keďže po odklonení sa od litery pravidla ESA vyvstala potreba dodržiavať ho v jeho duchu (zahrnutím dvoch oddelených činností); po druhé praktickú, pretože kritériá, ktoré mali byť vypracované, mali slúžiť ako presný a porovnateľný rámec, na definovanie ktorého sa musela zaznamenávať vnútrojednotková spotreba, aby bola táto metóda zisťovania produkcie uskutočniteľná. 2.055. Sú to tieto kritériá: 1. Tieto dve vykonávané činnosti by mali spadať pod rôzne štvorciferné úrovne NACE rev. 1 (Oddiel 01: Poľnohospodárstvo, poľovníctvo a s tým súvisiace obslužné činnosti). Uplatňovanie tohto kritéria takto vylučuje, napríklad, oceňovanie mlieka použitého na krmivo pre hospodárske zvieratá a osiva vyrobeného a použitého v tom istom podniku pre rastlinnú výrobu (počas toho istého účtovného obdobia). 2. Poľnohospodársky výrobok by mal mať preukaznú hospodársku hodnotu pre preukazný počet farmárov. 3. Údaje o cenách a množstvách musia byť dostupné bez prílišných ťažkostí. Toto kritérium sa pri niektorých nepredajných produktoch ťažko spĺňa. 2.056. V súlade s definíciou kritérií výberu pre zaradenie výrobkov vnútropodnikovej spotreby do zisťovania produkcie (porovnaj 2.055.) majú byť iba rastlinné výrobky používané v krmive pre zvieratá (predajné alebo nepredajné) zaznamenávané v poľnohospodárskej produkcii odvetvia. 2.057. Ak sa tieto výrobky zaznamenávajú v produkcii odvetvia, musia sa tiež zaznamenávať ako medzispotreba, rešpektujúc tým zásadu, že sa berú do úvahy celkové množstvá vyrobené a potom použité pre inú výrobnú činnosť počas referenčného roka (porovnaj 2.055). Ak zmena z produkcie na medzispotrebu trvá dlhšie ako príslušný referenčný rok, potom by sa zodpovedajúce množstvá produkcie mali zaznamenávať ako "konečné zásoby" príslušného výrobku počas referenčného roka. 2.058. Vedľajšie výrobky živočíšnej výroby sú vylúčené z vnútrojednotkovej spotreby pre praktické ťažkosti spojené s nedostupnosťou údajov o množstvách a obzvlášť o cenách. g) Spracovanie podľa výrobcov Spracovanie podľa výrobcov (7 q) 2.059. Pod položkou spracovanie podľa zaznamenaných výrobcov sú množstvá, ktoré poľnohospodárski výrobcovia vyrobili na ďalšie spracovanie (napr. mlieko spracované na výrobu masla alebo syra, jablká spracované na výrobu jablkovej šťavy alebo muštu), ale iba v rámci spracovateľských činností, ktoré sú oddeliteľné od hlavnej poľnohospodárskej činnosti (na základe účtovných dokumentov, porovnaj 1.26.). Mali by sa zaznamenávať iba suroviny (napr. surové mlieko, jablká) a nie spracované výrobky, ktoré z nich boli vyrobené (napr. maslo, jablková šťava a mušt). Inými slovami, pod touto položkou sa neberie do úvahy práca vložená do spracovania poľnohospodárskych výrobkov. Produkty, ktoré sú výsledkom spracovateľskej činnosti výrobcu budú prirodzene uvedené v produkcii podsektoru "poľnohospodárstvo" v národných účtoch (porovnaj 1.04. a 1.05.). 2.060. Ak sú tieto spracovateľské činnosti neoddeliteľnými nepoľnohospodárskymi činnosťami, produkt týchto spracovateľských činností je zaznamenaný v hodnote produkcie odvetvia poľnohospodárstva (porovnaj 1.25.). Základné poľnohospodárske výrobky, ktoré tieto spracovateľské činnosti využívajú ako medzispotrebu, sa nezaznamenávajú ako produkcia ani ako medzispotreba. Toto pravidlo vyplýva zo skutočnosti, že na základe účtovných dokumentov nie je možné rozlíšiť tieto dve činnosti (výroba poľnohospodárskych výrobkov a spracovanie takých výrobkov). V súlade s tým sa náklady na tieto dva typy činnosti zaznamenávajú spolu a ich produkcia sa posudzuje ako produkcia spracovaných výrobkov. h) Vlastná konečná spotreba Vlastná konečná spotreba: (8 q) 2.061. Patria sem: i) výrobky spotrebované domácnosťami farmárov, ktorí ich vyrobili; ii) výrobky pochádzajúce z poľnohospodárskej jednotky (podniku) a použité na platbu v naturáliách vo forme odmeny vyplatenej pracovníkom podniku alebo vymenené za iné tovary. 2.062. Poľnohospodárske výrobky, ktoré poľnohospodárska jednotka spracováva oddelene (t. j. boli dôvodom k vytvoreniu miestnej nepoľnohospodárskej JHČ) a ktoré spotrebovávajú domácnosti farmárov, sa zaznamenávajú v produkcii odvetví "Výroba potravinárskych výrobkov, nápojov a tabaku" (pododdiel DA NACE Rev. 1) ako vlastná konečná spotreba. Naopak, spotreba poľnohospodárskych výrobkov v poľnohospodárskych domácnostiach, ktoré boli spracované neoddelene (t. j. produkcia neoddeliteľných nepoľnohospodárskych spracovateľských činností), sa zaznamenáva ako vlastná konečná spotreba týchto činností (porovnaj 2.080.) a je zaradená do produkcie odvetvia poľnohospodárstva. 2.063. Hypotetická hodnota prenájmu obytnej jednotky obývanej vlastníkom sa nezaznamenáva tu, ale v zložke "prenájom vlastného majetku" (trieda 70.20. NACE Rev. 1). Prenájom ubytovania je nepoľnohospodárska činnosť, ktorá sa vždy považuje za oddeliteľnú od poľnohospodárskej činnosti. i) Predaj Predaj: (9 q) 2.064. Táto položka sa vzťahuje na predaj poľnohospodárskych výrobkov, ktoré vyrobili poľnohospodárske jednotky, iným jednotkám (poľnohospodárskym alebo jednotkám z iných odborov), vrátane predaja skladovacím a intervenčným strediskám, s výnimkou likvidácie základného majetku. Je rozčlenená na domáci predaj mimo odvetvia, domáci predaj iným poľnohospodárskym jednotkám a predaj do zahraničia. 2.065. V dôsledku toho pre danú jednotku predaj zodpovedá obratu získanému z odbytu jeho produkcie. Je potrebné poznamenať, že predaj zvierat zaradených ako základný majetok, ktoré sú vyňaté z produkčného stáda (vývozy alebo zabitie), sa nezaznamenáva. Zvieratá zaradené ako základný majetok a vyňaté z produkčného stáda sú pred ich predajom prevedené do zásob, ale predaj týchto zvierat (zabitie alebo vývoz) sa prejaví v účtoch ako odpis zo zásob, ktorý sa ukáže iba na kapitálovom účte. Zodpovedajúca produkcia už bola započítaná ako časť vlastného vyrobeného investičného majetku [18] potom zaznamenaného na výrobnom účte. 2.066. Hospodárske zvieratá považované za zásoby: odpredaj hospodárskych zvierat považovaných za zásoby inému podniku predstavuje predaj v súlade s definíciou uvedenou v 2.064. Tento predaj môže byť vykompenzovaný vyňatím zo zásob, ak sú hospodárske zvieratá zaznamenávané ako zásoby na začiatku referenčného obdobia (inak sa zaznamenáva iba predaj). 2.067. Nadobudnutie hospodárskych zvierat je položkou zásob, ak nedôjde k opätovnému predaju produktov počas referenčného obdobia. Nadobudnuté hospodárske zvieratá sa však nemôžu považovať za medzispotrebu, pretože, a priori, tovary medzispotreby sú určené na to, aby zanikli (alebo prinajmenšom prešli podstatnou premenou) počas výrobného procesu. Tieto zvieratá sa považujú za rozpracované, pretože proces výroby hospodárskych zvierat nie je úplne ukončený (výrobný proces končí v čase zabitia). Nadobudnutia sa potom zaznamenávajú ako položky rozpracovaných zásob (rozpracované výrobky), a preto sa zaznamenávajú ako "záporný" predaj a nie ako medzispotreba. V prípade obchodovania medzi tuzemskými podnikmi sa predaj a zodpovedajúce nákupy vzájomne kompenzujú (okrem nákladov na prevod vlastníctva) [19]. So zreteľom na toto osobitné spracovanie obchodu so živými zvieratami medzi poľnohospodárskymi jednotkami nie je pod "hospodárskymi zvieratami a výrobkami živočíšnej výroby" žiadna medzispotreba [20]. 2.068. Hospodárske zvieratá zaradené ako základný majetok: obchod s hospodárskymi zvieratami zaradenými ako základný majetok medzi poľnohospodárskymi jednotkami sa nezaznamenáva v predaji tak, ako je definované vyššie, ale ako obchod s aktívami (zaznamenanými na kapitálovom účte ako THFK poľnohospodárstva). V prípade obchodu medzi tuzemskými podnikmi sa predaj a zodpovedajúci nákup navzájom kompenzujú (okrem nákladov na prevod). 2.069. Zaznamenávanie dovozov živých zvierat (neurčených na okamžité zabitie): tak ako v prípade obchodu medzi tuzemskými podnikmi, hospodárske zvieratá, ktoré poľnohospodárske jednotky považovali za zásoby (iné ako zvieratá na okamžité zabitie) a ktoré doviezli počas referenčného obdobia, sa zaznamenávajú ako položky rozpracovaných zásob, a preto sa odpočítavajú od predaja. Na druhej strane hospodárske zvieratá zaradené ako základný majetok (ako napríklad plemenné zvieratá) a dovezené ako taký by sa nemali odpočítavať z predaja. 2.070. Napriek tomu, že je v praxi často ťažké robiť závažné rozdiely medzi rôznymi kategóriami zvierat na základe dostupných zdrojov údajov EÚ (medzi zvieratami zaradenými ako základný majetok a zvieratami zaradenými ako zásoby), všetky dovozy sa považujú za dovozy zvierat určené na vytváranie zásob a hodnota všetkých dovezených zvierat (okrem tých, ktoré sú určené na okamžité zabitie) sa odpočítava z hodnoty predaja. Táto metóda zaznamenávania zaručuje podobné spracovanie zahraničného obchodu so živými zvieratami, ako je spracovanie prijaté pre výpočet hrubej domácej výroby v štatistike živočíšnej výroby. j) Vlastný vyrobený investičný majetok Vlastný vyrobený investičný majetok: (10 q) 2.071. Zahŕňa iba: - prácu vykonávanú poľnohospodárskymi jednotkami (napr. použitie pracovnej sily, strojov a iných investičných majetkov, vrátane sadivového materiálu) pre vlastné zakladanie porastov ako sú sady, vinice, plantáže drobného ovocia a chmeľnice. Vo všeobecnosti vlastná práca na výsadbe sadov a viníc atď. pozostáva z veľkého počtu jednotlivých pracovných operácií, ktoré sa nedajú spočítať do konkrétnych množstiev, - zvieratá vyrobené v poľnohospodárskych jednotkách a prevedené do ich fixného kapitálu (porovnaj 2.161.). Sú to zvieratá odchované pre výrobu, ktorú pravidelne zásobujú (hlavne plemenné hospodárske zvieratá, zvieratá na mlieko, ťažné zvieratá, ovce a iné zvieratá odchovávané pre ich vlnu; porovnaj 2.202.). k) Konečné zásoby Konečné zásoby: (11 q) 2.072. Sú to zásoby hotových alebo rozpracovaných produktov v podnikoch odvetvia (t. j. tie, ktoré majú výrobcovia) na konci referenčného roka. Zásoby v rôznych etapách odbytu (obzvlášť rezervy, ktoré uskladňujú obchodníci a spracovateľské firmy), ako aj intervenčné zásoby by sa tu nemali uvádzať. 2.073. Mali by tu tiež byť zapísané výrobky, ktoré sú uskladnené iba dočasne a spotrebujú sa v neskoršom období v odvetví (napr. obilniny na krmivo, osivá a sadivá atď.), pretože konečné použitie výrobku nie je v čase jeho zápisu do zásob známe. l) Celkové použitia Celkové použitia: (12 q) (nezahŕňajúce vnútrojednotkovú spotrebu) = (7 q) + (8 q) + (10 q) + (11 q) = spracovanie podľa výrobcov plus vlastná konečná spotreba plus predaj plus vlastný vyrobený investičný majetok plus konečné zásoby. 2.074. Tento zápis je súčtom stĺpcov 7 q až 11 q. m) Zmena zásob Zmena zásob: (12 q) = (11 q) mínus (4 q) = prírastky zásob (A) mínus vyňatia zo zásob (W) 2.075. Zmena zásob v odvetví (okrem zásob v rôznych etapách odbytu) počas referenčného obdobia sa zisťuje vypočítaním rozdielu medzi položkami zásob a úbytkami alebo rozdielu medzi konečnými a počiatočnými zásobami. V druhom prípade sa vo výpočte hodnôt odpočítajú iné zmeny v objeme a výnosy podniku (po odpočítaní strát) (porovnaj 2.179. a nasledujúce). n) Produkcia poľnohospodárskych činností Produkcia poľnohospodárskych činností = (6 q, krmivá pre zvieratá) + (7 q) + (8 q) + (9 q) + (10 q) + (12 q) 2.076. V súlade s koncepciou produkcie a pravidlami zaznamenávania vnútrojednotkovej spotreby (porovnaj 2.049. a nasledujúce), spracovávania poľnohospodárskych výrobkov (porovnaj 2.059. a 2.060.) a vlastnej konečnej spotreby (porovnaj 2.061.), 2.062., 2.063.), produkciu poľnohospodárskych činností je možné zobraziť takto: Zdroje | Použitia | Poľnohospodárska produkcia odvetvia poľnohospodárstva | Hrubá produkcia – Straty = Použiteľná produkcia | Predaj (celkový, okrem obchodu so zvieratami medzi poľnohospodárskymi podnikmi) | X | Zmena zásob (u výrobcov) | X | Vlastný vyrobený investičný majetok (porasty s opakovanými výnosmi, produkčné zvieratá) | X | Vlastná konečná spotreba (poľnohospodárskych výrobkov) | X | Spracovanie podľa výrobcov (poľnohospodárskych produktov, oddeliteľné činnosti) | X | Vnútrojednotková spotreba: — pre tú istú činnosť: (osivá, mlieko na kŕmenie hospodárskych zvierat, hrozno, olivy na olivový olej, násadové vajcia) | | — pre oddelenú činnosť: rastlinné výrobky pouívané v krmive pre zvieratá (obilniny, olejniny, krmoviny, predajné alebo nepredajné atď.) | X | vedľajšie výrobky živočíšnej výroby používané v rastlinnej výrobe (kal, hnoj) | | 2.077. V porovnaní s predošlou koncepciou "konečnej produkcie", z ktorej zvykli vychádzať EÚP, nová koncepcia zisťovania produkcie poľnohospodárskej činnosti zahŕňa obchod s poľnohospodárskymi tovarmi a službami medzi poľnohospodárskymi jednotkami, ako aj vnútrojednotkovú spotrebu krmív pre hospodárske zvieratá (predajných alebo nie). 3. Produkcia neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností 2.078. Rozlišujú sa dva typy "neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činnos