SK Úradný vestník Európskej únie L 351/1

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/2326

z 21. októbra 2015

o štátnej pomoci SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat

[oznámené pod číslom C(2015) 7152]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných tretích strán, aby predložili svoje pripomienky podľa uvedených článkov (2), a po zohľadnení týchto pripomienok,

keďže:

1. POSTUP

(1) Listom z 19. júna 2013 Komisia zaslala Luxembursku žiadosť o podrobné informácie týkajúce sa vnútroštátnej praxe v oblasti záväzných stanovísk (3).

(2) Listom zo 17. júla 2013 luxemburské orgány odpovedali na žiadosť vo všeobecnom duchu a poskytli časť požadovaných informácií. Ich odpoveď konkrétne obsahovala opis právnych zásad a vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa riadi luxemburská daňová správa (Administration des contributions directes) pri prijímaní daňového rozhodnutia v oblasti zdaňovania spoločností (ďalej len „záväzné stanovisko“ alebo „stanovisko“ (4)), spresnenie postupu, pomocou ktorého možno získať takéto rozhodnutie a informácií, ktoré má predložiť daňový subjekt, a uvádzalo sa v nej, či stanoviská prijaté daňovou správou boli alebo neboli zverejnené. Luxemburské orgány nereagovali na žiadosť Komisie a neposkytli jej zoznam záväzných stanovísk, ktoré prijala ich daňová správa v roku 2010, 2011 a 2012, ani ďalšie príslušné informácie, ako sú názvy spoločností, ich činnosť, dátum vydania stanovísk, trvanie platnosti stanovísk a typ transakcií, na ktoré sa vzťahovali tieto stanoviská.

(3) Listom z 30. augusta 2013 Komisia zaslala luxemburským orgánom pripomienku, v ktorej ich žiadala, aby poskytli zoznam záväzných stanovísk prijatých v rokoch 2010, 2011 a 2012 (5).

(4) Listami z 20. a 23. septembra 2013 luxemburské orgány vyslovili poľutovanie nad tým, že niektoré informácie týkajúce sa žiadosti Komisie o informácie sa objavili v tlači. Okrem toho spochybnili právny základ žiadosti Komisie o informácie.

(5) Listom z 2. októbra 2013 Komisia odpovedala luxemburským orgánom s uvedením právneho základu, ktorý jej umožnil začať na vlastný podnet prešetrovanie praxe Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk, a udelila im dodatočnú lehotu na predloženie zoznamu požadovaných záväzných stanovísk.

(6) Stretnutie luxemburských orgánov s Komisiou sa uskutočnilo 11. októbra 2013. Luxemburské orgány následne listom zo 14. októbra 2013 vyjadrili pochybnosti o tom, či právnym základom, ktorý uviedla Komisia, možno podložiť široký a všeobecný charakter žiadosti o informácie. Komisia na tento list odpovedala listom z 15. októbra 2013.

(7) Nasledovala ďalšia korešpondencia medzi luxemburskými orgánmi (listy z 11. novembra a 2. decembra 2013) a Komisiou (listy zo 14. novembra a 12. decembra 2013), v rámci ktorej luxemburské orgány vysvetlili, že z dôvodu vytvárania novej vlády nemôžu odpovedať na žiadosť o informácie. Komisia im preto udelila predĺženie lehoty na poskytnutie odpovede do 15. januára 2014, pričom vo svojich dvoch listoch spresnila, že bude musieť prijať rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií, ak jej žiadosť o informácie zostane nevypočutá.

(8) Listom z 15. januára 2014 luxemburské orgány predložili 22 záväzných stanovísk z obdobia rokov 2010 – 2013, no názvy daňových subjektov boli z týchto dokumentov odstránené. Podľa luxemburských orgánov týchto 22 stanovísk – jedno z nich sa týkalo záväzného stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia“) pre spoločnosť označovanú ako FFT (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia vo FFT“ alebo „sporné záväzné stanovisko“) – dobre ilustrujú luxemburskú prax v oblasti záväzných stanovísk.

(9) Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT obsahovalo tieto dokumenty (6): a) list [daňového poradcu] (*1) v mene klienta FFT zo 14. marca 2012, ktorý obsahuje žiadosť o schválenie dohody o transferovom oceňovaní od luxemburskej daňovej správy; b) správa o transferovom oceňovaní s analýzou transferového oceňovania, ktorú vypracoval daňový poradca na podloženie žiadosti o stanovisko k metóde ocenenia vo FFT (ďalej len „správa o transferovom oceňovaní“); c) list luxemburskej daňovej správy z 3. septembra 2012, ktorým schvaľuje dohodu o transferovom oceňovaní navrhovanú daňovým poradcom.

(10) Listom zo 7. marca 2014 Komisia požiadala luxemburské orgány, aby potvrdili, že spoločnosť „Fiat Finance and Trade Ltd“ je daňový subjekt označovaný ako FFT v stanovisku k metóde ocenenia vo FFT. Zároveň uviedla, že na základe predložených informácií nemožno vylúčiť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT predstavuje štátnu pomoc pre FFT nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Komisia požiadala luxemburské orgány, aby jej poskytli ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. Keďže luxemburské orgány neodpovedali na tento list, Komisia im 7. apríla 2014 poslala pripomienku (7).

(11) Luxemburské orgány 24. apríla 2014 odpovedali na list zo 7. marca 2014 a potvrdili, že nemajú žiadne ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. V súvislosti s otázkou, či spoločnosť „FFT“ zodpovedá spoločnosti „Fiat Finance and Trade Ltd“, luxemburské orgány poukázali na ustanovenia o zachovávaní dôvernosti v luxemburských právnych predpisoch a tvrdili, že tieto ustanovenia im zakazujú potvrdiť totožnosť daného daňového subjektu.

(12) Komisia 24. marca 2014 prijala rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií na základe článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (8), v ktorom od luxemburských orgánov žiada zoznam záväzných stanovísk uvedených v odôvodnení 2.

(13) Rozhodnutím z 11. júna 2014 Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (9) zamerané na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. K rozhodnutiu o začatí konania bolo pripojené rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií (ďalej len „rozhodnutie o príkaze“), ktorým sa Luxembursku v lehote jedného mesiaca od oznámenia daného rozhodnutia nariaďovalo predložiť všetky potrebné dokumenty, informácie a údaje s cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o existencii údajnej pomoci, a prípadne o zlučiteľnosti takejto pomoci s vnútorným trhom. Komisia predovšetkým od Luxemburska žiadala, aby potvrdilo totožnosť príjemcu opatrenia.

(14) Luxembursko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 14. júla 2014. Zároveň uviedlo, že vzhľadom na to, že Komisia nevedela konštatovať existenciu štátnej pomoci, nemusí odpovedať na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania ani v rozhodnutí o príkaze.

(15) Listom zo 14. augusta 2014 Komisia požiadala Luxembursko, aby jej poskytlo chýbajúce informácie uvedené v rozhodnutí o začatí konania a v rozhodnutí o príkaze. Zároveň požiadala Luxembursko o povolenie priamo sa obrátiť na spoločnosť FFT, aby jej mohla položiť nezodpovedané otázky v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999.

(16) Luxembursko 3. septembra 2014 čiastočne odpovedalo na otázky, ktoré dovtedy neboli zodpovedané, a uviedlo, že časť požadovaných informácií predstavuje obchodné tajomstvá spoločnosti FFT, ktoré nie sú v jeho vlastníctve. Takisto potvrdilo, že spoločnosť FFT skutočne zodpovedá spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd., a povolilo Komisii klásť otázky priamo spoločnosti FFT.

(17) Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (10)17. októbra 2014. Komisia v ňom vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetnému opatreniu pomoci. Listom z 30. októbra 2014 jej boli doručené pripomienky spoločnosti FFT.

(18) Luxembursko 22. decembra 2014 predložilo zoznam príjemcov záväzných stanovísk v záujme vyhovenia žiadosti o informácie uvedenej v liste Komisie z 19. júna 2013. V tomto zozname sú vymenované stanoviská, ktoré luxemburská daňová správa prijala v rokoch 2010, 2011 a 2012.

(19) Listom z 5. januára 2015 Luxembursko predložilo poznámky k pripomienkam, ktoré boli doručené v reakcii na rozhodnutie o začatí konania.

(20) Komisia 12. februára 2015 prijala rozhodnutie, v ktorom informovala Luxembursko, že v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999 konštatovala, že postup vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sporného záväzného stanoviska bol do daného dátumu neúčinný. Na tomto základe a s povolením Luxemburska (11) Komisia mohla položiť svoje otázky priamo spoločnosti FFT.

(21) Listami z 20. februára 2015 Komisia zaslala žiadosť o informácie Luxembursku a spoločnosti FFT. Žiadosť o informácie adresovaná spoločnosti FFT vychádzala z článku 6a ods. 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.

(22) Listom z 24. februára 2015 Luxembursko reagovalo na rozhodnutie Komisie z 12. februára 2015, pričom vyjadrilo prekvapenie nad vývojom konania v danej veci a pochybnosti o opodstatnenosti vyhlásenia postupu za neúčinný s prihliadnutím na veľký objem informácií, ktoré Luxembursko poskytlo Komisii počas vyšetrovania.

(23) E-mailovými správami z 26. februára a 3. marca 2015 spoločnosť FFT požiadala o spresnenia v súvislosti so žiadosťou o informácie a požiadala o predĺženie lehoty na odpoveď, ktoré jej Komisia udelila e-mailovou správou z 5. marca 2015.

(24) Listom z 5. marca 2015 Komisia odpovedala na list Luxemburska z 24. februára 2015.

(25) Komisia 23. marca 2015 (12) požiadala Luxembursko v reakcii na zoznam záväzných stanovísk, ktoré jej zaslalo 22. decembra 2014, aby jej poskytlo doplňujúce informácie o uvedených stanoviskách za roky 2010, 2011 a 2012. Luxembursko najmä žiadala, aby spresnilo, ktoré stanoviská sa týkali správy pokladnice a ktoré sa týkali neintegrovaných alebo samostatných spoločností. Komisia takisto Luxembursko požiadala, aby jej poskytlo niekoľko stanovísk týkajúcich sa určitých konkrétnych skupín spoločností.

(26) Listom z 24. marca 2015 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015 (13).

(27) Listom z 31. marca 2015 spoločnosť FFT odpovedala na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015. Jej odpoveď okrem iného obsahovala usmernenia skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania.

(28) Luxembursko 23. apríla 2015 predložilo doplňujúce informácie o 1 900 stanoviskách zo stanovísk, ktoré obsahovala jeho odpoveď z 22. decembra 2014. Uviedlo, že tri z vymenovaných stanovísk sa týkali správy pokladnice – dve boli prijaté v roku 2010 a jedno v roku 2011. Komisia 23. marca 2015 požiadala o poskytnutie dvoch z týchto stanovísk, pretože sa týkali spoločností uvedených v jej žiadosti z 23. marca 2015.

(29) Dňa 27. apríla 2015 sa konalo stretnutie spoločnosti FFT, luxemburských orgánov a Komisie.

(30) Luxembursko 4. júna 2015 predložilo doplňujúce informácie, o ktoré požiadala Komisia 23. marca 2015 a ktoré sa týkali 5 327 stanovísk zo stanovísk vymenovaných v jeho odpovedi z 22. decembra 2014. Uviedlo v nich predovšetkým to, že desať ďalších stanovísk sa týkalo správy pokladnice […]. Komisii bolo okrem toho 25. júna 2015 zaslané stanovisko týkajúce sa spoločnosti G.

(31) Luxembursko 18. júna 2015 zaslalo stanovisko týkajúce sa spoločnosti E (stanovisko z roku 2011).

(32) Listom z 10. júla 2015 Luxembursko predložilo argumentáciu, podľa ktorej by Komisia v prípade negatívneho konečného rozhodnutia nemohla požadovať vymáhanie prípadnej pomoci od príjemcu so spätnou účinnosťou, teda k dátumu vydania záväzného stanoviska.

(33) Dňa 15. júla 2015 sa uskutočnilo stretnutie finančného riaditeľa spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V., nástupkyne spoločnosti Fiat S.p.A., luxemburských orgánov a Komisie.

2. OPIS OPATRENIA

2.1. Opis príjemcu

(34) Spoločnosť FFT patrí do skupiny Fiat. V čase vydania sporného záväzného stanoviska skupina Fiat pozostávala z talianskej spoločnosti Fiat S.p.A. so sídlom v Turíne a zo všetkých spoločností podliehajúcich riadeniu spoločnosti Fiat S.p.A. (ďalej spoločne nazývané v tomto rozhodnutí „Fiat“ alebo „skupina Fiat“). Po tom, ako sa 12. októbra 2014 spoločnosť Fiat S.p.A. zlúčila so spoločnosťou Fiat Investments N.V., sa spoločnosť Fiat Chrysler Automobiles N.V. stala nástupkyňou spoločnosti Fiat S.p.A. (14).

(35) Skupina Fiat vykonáva priemyselné činnosti a poskytuje finančné služby v automobilovom priemysle. Komisia sa odvoláva na odôvodnenia 20 a 21 v rozhodnutí o začatí konania, v ktorých možno nájsť presnejší opis činností skupiny Fiat.

(36) Spoločnosť FFT poskytuje pokladničné služby a služby financovania spoločnostiam skupiny Fiat, ktoré majú sídlo (prevažne) v Európe (okrem Talianska), a takisto riadi niekoľko štruktúr konsolidácie zostatkov pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Spoločnosť FFT pôsobí z Luxemburska, v ktorom má svoje sídlo, a prostredníctvom dvoch pobočiek, z ktorých jedna je v Londýne (Spojené kráľovstvo) a druhá v Madride (Španielsko).

(37) Správa o transferovom oceňovaní, ktorá bola poskytnutá Komisii 15. januára 2014, obsahuje informácie o spoločnosti FFT zhrnuté v odôvodneniach 38 až 51 (15).

(38) Fiat sa rozhodol centralizovať funkcie správy financií a pokladnice, pričom všetky činnosti financovania, správy podnikových financií, vzťahov s bankami, riadenia devízového a úrokového rizika, riadenia konsolidácie zostatkov, operácií na peňažnom trhu, riadenia pokladnice, zberových a platobných iniciačných služieb vykonávajú „spoločnosti poverené správou peňažného toku“.

(39) Spoločnosti poverené správou peňažného toku sú zorganizované takto: — Fiat Finance S.p.A. (ďalej len „FF“) je spoločnosť poverená správou peňažného toku so sídlom v Taliansku, ktorej je zverená koordinácia operácií financovania pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Taliansku, — FFT vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Európe (okrem Talianska), — Fiat Finance North America, Inc. (ďalej len „FFNA“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojených štátoch amerických, — Fiat Finance Canada, Ltd. (ďalej len „FFC“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Kanade, — Fiat Finanças Brasil Ltda (ďalej len „FFB“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Brazílii.

(40) Cezhraničné transakcie medzi spoločnosťami v rámci skupiny, do ktorých sa FFT zapája, možno rozdeliť do dvoch hlavných kategórií: — transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku (v rámci odvetvia) — T1 – medzipodnikové úvery od FFT pre FF: zdroje financovania FFT sa opierajú o dlhopisy, bankové úverové linky a o medzipodnikové vklady, — T2 – medzipodnikové úvery od FFNA pre FFT: zdroje financovania FFNA sa opierajú v zásade o dlhopisy emitované so zárukou, — transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku a spoločnosťami skupiny Fiat (v rámci skupiny) — T3 – transakcie (úvery/vklady) medzi FFT a spoločnosťami skupiny, ktoré sa nachádzajú v iných krajinách (zväčša európskych), — T4 – záruky poskytnuté spoločnosťou Fiat S.p.A. (16) v súvislosti s dlhopismi emitovanými spoločnosťami FFT a FFNA, bilaterálne úverové linky a programy financovania ad hoc (t. j. cenné papiere vo Francúzsku pre FFT).

(41) V nasledujúcom obrázku sú znázornené operácie financovania (od T1 po T3). Hlavné cezhraničné transakcie v rámci skupiny

(42) Pokiaľ ide o vykonávané funkcie, spoločnosť FFT sa venuje financovaniu na trhu a investovaniu likvidity, rozvíjaniu vzťahov s aktérmi na finančnom trhu, službám koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny, službám správy pokladnice pre spoločnosti skupiny, krátkodobému a strednodobému medzipodnikovému financovaniu a koordinácii s inými spoločnosťami financovania.

(43) Pokiaľ ide o financovanie na trhu a investovanie likvidity, spoločnosť FFT mobilizuje finančné prostriedky, aby ich mohla sprostredkovať na podporu operácií rastu spoločností skupiny a príslušne ich investovať. V otázke riadenia finančných rizík sa spoločnosť FFT pridŕža usmernení stanovených v príslušných vnútorných politikách skupiny (devízové riziko a úverové riziko). Financovanie spoločnosti FFT pochádza z nástrojov, ako je emisia dlhopisov (prostredníctvom programu „Global Medium Term Note“ alebo „GMTN“, v ktorom je spoločnosť FFT spolu so spoločnosťami FFNA a FFC emitentom), termínované bankové úvery, účelové a bezúčelové úverové linky atď. V rámci riadenia likvidity spoločnosť FFT investuje prebytkové likvidné prostriedky v bankových inštitúciách s najlepším hodnotením alebo vo vysoko hodnotených fondoch likvidity.

(44) Pokiaľ ide o expozíciu devízovému riziku, spoločnosť FFT riadi túto expozíciu najmä prostredníctvom termínovaných devízových zmlúv a menových swapov. Expozícia devízovému riziku z veľkej časti súvisí s rôznym trvaním pasív a aktív a s riadením. FFT používa najmä úrokové swapy (ďalej len „IRS“ – Interest Rate Swap) a dohody o forwardovej úrokovej miere (ďalej len „FRA“ – Forward Rate Agreements).

(45) Pokiaľ ide o vzťahy s aktérmi finančného trhu, spoločnosť FFT v koordinácii so spoločnosťou FF komunikuje s trhmi a finančnými inštitúciami s cieľom poskytovať im informácie a údaje o skupine a podporovať tak solventnosť a finančné postavenie skupiny.

(46) V rámci služieb koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny je úlohou spoločnosti FFT poskytovať im finančnú pomoc, skúmať ich finančné potreby, identifikovať najlepšie finančné riešenia, zostavovať finančné zmluvy a kontrolovať výkonnosť finančných produktov s prihliadnutím na potreby spoločností skupiny.

(47) Spoločnosť FFT dohliada na peňažný tok, potreby financovania a likviditu spoločností s cieľom optimalizovať účinnosť a efektívnosť riadenia vlastných zdrojov skupiny. Spoločnosť FFT riadi štruktúry konsolidácie zostatkov v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Každý deň sa zostatky z jednotlivých krajín centralizujú na ústrednom účte spoločnosti FFT v záujme celkového riadenia finančnej situácie. Konkrétnejšie, počas dňa sa na účtoch spoločností skupiny (držané v bankách) prijímajú a vykonávajú platby v rámci ich bežnej činnosti. Na konci dňa zostatky na účtoch spoločností skupiny vykazujú pozitívnu alebo negatívnu pozíciu. V obidvoch prípadoch sú automaticky kryté ústredným účtom spoločnosti FFT otvoreným v každej krajine. Sumy z jednotlivých vnútroštátnych ústredných účtov sa následne pomocou manuálnych prevodov presmerujú (jedným alebo druhým smerom) na hlavný ústredný účet. Každý deň sa tak bežné účty spoločností skupiny vyrovnávajú na nulu. V závislosti od dennej pozície na bežných účtoch sa účastníkom na konsolidácii zostatkov zo spoločností skupiny pripočítavajú alebo odpočítavajú úroky, ktoré sa vypočítavajú podľa medzipodnikového oceňovania.

(48) Úroková sadzba úverov v rámci skupiny sa stanovuje ako súčet vážených priemerných nákladov kapitálu skupiny s pripočítaním marže. Úroková sadzba vkladov sa stanovuje podľa bezrizikovej sadzby zvýšenej o maržu z krátkodobých vkladov v bankách v súlade s vymedzeniami politiky skupiny v oblasti likvidity.

(49) Pokiaľ ide o krátkodobé a strednodobé medzipodnikové financovanie a koordináciu s inými spoločnosťami financovania, FFT postupuje takto: v prvom prípade FFT poskytuje spoločnostiam skupiny finančné prostriedky, ktoré boli získané vo veľkých množstvách za veľkoobchodných podmienok na regulovaných trhoch (trhy s dlhopismi) alebo prostredníctvom rokovaní s finančnými inštitúciami; v druhom prípade sú prevody finančných prostriedkov medzi spoločnosťami financovania rekurentné s cieľom naplniť finančné potreby spoločností skupiny bez obracania sa na trh, keď je celková finančná pozícia skupiny pozitívna.

(50) Hlavné riziká, s ktorými sa zväčša stretávajú spoločnosti poverené správou peňažného toku a na ktoré sa poukazuje v správe o transferovom oceňovaní, sú tieto riziká: — Trhové riziko: FFT pravidelne vyhodnocuje svoju expozíciu úrokovému a devízovému riziku (aby bola plne zabezpečená) a chráni sa pred týmito rizikami prostredníctvom derivátových finančných nástrojov v súlade s politikou skupiny v oblasti riadenia rizík. Nástroje využívané na tieto zabezpečenia sú hlavne štandardné menové swapy, termínované devízové zmluvy a úrokové swapy. — Úverové riziko súvisiace s bankovými vkladmi alebo inými podobnými krátkodobými investíciami: v správe o transferovom oceňovaní sa tvrdí, že toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a diverzifikuje prideľovanie peňažných prostriedkov. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku, pretože skupina má záujem na finančnej podpore všetkých spoločností skupiny (17), pretože časom sa v rámci skupiny nebudú vyskytovať žiadne prípady platobnej neschopnosti a pretože spoločnosti skupiny neregistrujú odpočty nevymožiteľných pohľadávok týkajúcich sa dlhu skupiny. — Riziko zlyhania protistrany súvisiace s derivátovými aktívami, ktoré sú držané vo vzťahu k tretím stranám (banky): toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a operácie s derivátmi sú rozdelené medzi mnohé inštitúcie. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku z dôvodov, ktoré sú uvedené v predchádzajúcom texte. — Operačné riziko: FFT vykonáva finančné operácie v súlade s usmerneniami a postupmi stanovenými spoločnosťou Fiat S.p.A. Finančné činnosti sú pod neustálym dohľadom a podliehajú postupom kontroly riadenia rizík, aby sa predišlo akýmkoľvek zlyhaniam v každodenných postupoch.

(51) FFT spravuje veľký objem finančných aktív, ktoré súvisia hlavne s úvermi medzi spoločnosťami skupiny, pohľadávkami spoločností skupiny a v menšej miere s bankovými vkladmi. FFT používa informačné systémy potrebné na zabezpečovanie každodennej prevádzky a monitorovanie výsledkov finančných trhov.

2.2. Sporné záväzné stanovisko

(52) Toto rozhodnutie sa týka stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, čo je záväzné stanovisko o transferovom oceňovaní, ktoré prijalo Luxembursko v prospech spoločnosti FFT listom z 3. septembra 2012. V spornom záväznom stanovisku sa potvrdzuje metóda prideľovania zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktorú navrhol daňový poradca skupiny a ktorá spoločnosti FFT umožňuje ročne určovať výšku dane z príjmu právnických osôb, ktorá sa má zaplatiť v Luxembursku.

2.2.1. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT

(53) Dokumenty, ktoré Komisii predložilo Luxembursko ako všetky podstatné prvky na podloženie sporného záväzného stanoviska, pozostávajú z dvoch listov a zo správy o transferovom oceňovaní uvedenej v odôvodnení 9.

(54) Listom z 3. septembra 2012 luxemburská daňová správa potvrdila, že „analýza transferového oceňovania uvedená ďalej v texte bola vykonaná v súlade s obežníkom 164/2 z 28. januára 2011 a spĺňa princíp nezávislého vzťahu“ (sic). Inými slovami, luxemburská daňová správa pripustila, že analýza transferového oceňovania vykonaná daňovým poradcom, ktorá sa uvádza v správe o transferovom oceňovaní, vedie k nezávislej trhovej odmene za vykonávané funkcie a znášanie rizika spoločnosťou FFT. „Nezávislá trhová odmena“ pre spoločnosť FFT vymedzená v správe o transferovom oceňovaní a schválená v spornom záväznom stanovisku má takúto podobu: „V štúdii o transferovom oceňovaní je určená primeraná odmena za rizikový kapitál a vlastné zdroje, ktorá slúži na odmeňovanie funkcií vykonávaných spoločnosť sumou 2,542 milióna EUR, pričom sa prihliada na odchýlku +/– 10 %.“ Na čistý zisk vytvorený spoločnosťou FFT na základe tejto odmeny sa vzťahuje bežná daňová sadzba pre právnické osoby v Luxembursku vo výške 28,80 %. V liste sa ďalej uvádza, že rozhodnutie prijaté daňovou správou je záväzné päť rokov (t. j. od účtovného roka 2012 do účtovného roka 2016) (18).

2.2.2. Správa o transferovom oceňovaní

(55) Podľa správy o transferovom oceňovaní sa za najvhodnejšiu metódu určovania zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat považuje metóda čistého obchodného rozpätia. Podľa daňového poradcu je metóda čistého obchodného rozpätia vhodná najmä vtedy, keď v rámci transakcie istá časť nepredstavuje unikátny a cenný príspevok, a keďže podľa daňového poradcu spoločnosť FFT poskytuje len finančné služby, táto metóda sa považuje za najvhodnejšiu metódu určenia nezávislých trhových cien v súlade s platnými zásadami OECD o transferovom oceňovaní. Keďže spoločnosť FFT okrem toho vykonáva svoje funkcie len pre spoločnosti skupiny Fiat, ktoré neprijímajú žiadny typ podobných služieb od tretích strán, nie je možné interné porovnanie. Daňový poradca sa preto domnieva, že je vhodnejšie vykonať externé porovnanie, v ktorom sa určia čisté marže, ktoré by sa dosiahli pri porovnateľných transakciách nezávislých spoločností (19).

(56) V správe o transferovom oceňovaní daňový poradca stanovuje odmenu splatnú spoločnosti FFT, ktorá predstavuje zdaniteľný zisk, pričom vychádza z kapitálu, ktorý FFT potrebuje na výkon svojich funkcií a na znášanie rizík, ktoré jej vznikajú, s prihliadnutím na použité aktíva (20).

(57) Táto odmena je stanovená takto: i) odhad „rizikového kapitálu“ spoločnosti FFT; ii) identifikácia vlastných zdrojov FFT použitých na výkon funkcií a na podporu finančných investícií; iii) odhad očakávanej odmeny za „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT s uplatnením modelu oceňovania kapitálových aktív (ďalej len „model CAPM“ – Capital Asset Pricing Model) (21) a identifikácia návratnosti na odmeňovanie vlastných zdrojov použitých na vykonávanie funkcií a iv) výpočet celkových výnosov, ktoré sa majú ponechať spoločnosti FFT ako odmena za znášanie rizík a vykonávanie funkcií, skombinovaním výsledkov z krokov i) až iii).

(58) Pokiaľ ide o krok i), na základe funkčnej analýzy uvedenej v správe o transferovom oceňovaní sa daňový poradca domnieva, že FFT znáša tieto riziká: operačné, úverové riziko a riziko zlyhania protistrany, pričom daňový poradca sa domnieva, že devízové riziko znášané spoločnosťou FFT je nulové. S uplatnením rámca Bazilej II (22) daňový poradca analogicky (23) odhadol minimálne požiadavky na vlastné zdroje spoločnosti FFT, aby bolo možné pokryť tieto riziká: operačné riziko, riziko zlyhania protistrany, devízové a úverové riziko takto: — operačné riziko: 15 % × (príjmové úroky z bankových vkladov – dlžné úroky z bankových úverov), — riziko zlyhania protistrany: 20 % x 6 % x (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov), — úverové riziko: 20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer).

(59) Výsledkom týchto výpočtov je to, čo daňový poradca nazýva „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT zodpovedajúci hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II, ktorý uplatnil daňový poradca spoločnosti FFT a ktorý je zhrnutý v tabuľke 1. Tabuľka 1 Minimálne kapitálové požiadavky spoločnosti FFT (v tisícoch EUR) Minimálne kapitálové požiadavky 2011 Operačné riziko 938 Riziko zlyhania protistrany 2 603 Devízové riziko 0 Úverové riziko 24 982 Minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II 28 523

(60) Pokiaľ ide o krok ii), to, čo sa v správe o transferovom oceňovaní nazýva „vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ (24), sa odhaduje tak, že od celkových vlastných zdrojov spoločnosti FFT sa odpočíta časť minimálnych kapitálových požiadaviek spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II odhadnutých daňovým poradcom a časť vlastných zdrojov spoločnosti FFT použitá na podporu finančných investícií do FFNA a FFC.

(61) Podľa daňového poradcu spoločnosti FFT na konci roka 2011 vlastné imanie spoločnosti FFT dosahovalo 287,5 milióna EUR, z čoho: — 28,5 milióna EUR predstavovali minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II na pokrytie rizík znášaných spoločnosťou FFT („minimálny rizikový kapitál“ (25)), — 165,2 milióna EUR je použitých na kompenzáciu podielov spoločnosti FFT v spoločnostiach FFNA a FFC (26) („vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“) a — 93,7 milióna EUR predstavuje vlastné zdroje použité na výkon funkcií [„vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie (27)“].

(62) V tabuľke 2 je uvedené rozdelenie celkového vlastného imania spoločnosti FFT, ktoré daňový poradca predstavil v správe o transferovom oceňovaní. Tabuľka 2 Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT (v tisícoch EUR) Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT podľa daňového poradcu Vlastné imanie 2011 Minimálny rizikový kapitál 28 523 Vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC 165 244 Vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie 93 710 Celkové vlastné imanie 287 477

(63) V kroku iii) daňový poradca po prvé navrhuje vyplácať odmenu za časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako „minimálny rizikový kapitál“, čo zodpovedá hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT, ktorý vymedzil daňový poradca v kroku i), prostredníctvom odhadnutia návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori („očakávaná návratnosť pred zdanením“) s využitím modelu CAPM, kde: očakávaná návratnosť pred zdanením = (bezriziková úroková sadzba + β × riziková prémia z vlastných zdrojov)/(1 – daňová sadzba)

(64) Pri uplatnení modelu CAPM daňový poradca spoločnosti FFT použil tieto premenné: — bezriziková úroková sadzba vo výške 2,85 % (10-ročné dlhopisy nemeckých spolkových krajín – „bundy“, ročný priemer za rok 2011), — beta koeficient β) v hodnote 0,29 odhadovaný (28) na základe súboru 66 porovnateľných spoločností, ktoré vykonávajú finančné služby, a ktoré poskytla webová lokalita Damodaran (29), — riziková prémia z vlastného imania vo výške 5 % za Luxembursko uvedená na webovej lokalite Damodaran (aktualizované v júli 2011), — luxemburská daňová sadzba vo výške 28,80 %.

(65) Uplatnením týchto premenných vo vzorci, ktorý je uvedený v odôvodnení 63, sa daňový poradca spoločnosti FFT dopracoval k „návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori za znášané riziká“ vo výške 6,05 %.

(66) Tabuľka 3 obsahuje zoznam spoločností, ktoré daňový poradca spoločnosti FFT vybral ako porovnateľné spoločnosti a ktoré pôsobia nezávisle vo finančnom sektore, ako aj zoznam ich beta koeficientov použitých vo výpočte beta koeficientu, ktorý sa má použiť v modeli CAPM. Tabuľka 3 Zoznam porovnateľných spoločností poskytujúcich finančné služby Názov spoločnosti Beta koeficient ING Groep NV (EXTAM:INGA) 3,00 UBS AG (SWX:UBSN) 1,80 Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) 0,41 Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) 1,28 Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) 0,13 London Stock Exchange Group (LSE:LSE) 1,24 Fimalac SA (ENXTPA:FIM) 0,68 International Personal FinancePlc (LSE:IPF) 1,92 GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) 0,55 Mittel S.p.A (CM:MIT) 0,93 GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) 0,56 KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) 3,61 Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) 0,25 IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) 0,75 IFG Group plc (LSE: IFP) 1,11 Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) 0,74 NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) 0,60 H&T Group Plc (AIM:HAT) – 0,11 Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) 0,29 Acta Holding ASA (OB:ACTA) 1,70 Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) 0,30 PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) – 0,05 Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) 0,95 Hypoport AG (DB:HYQ) 0,70 Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) 0,16 Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) 0,21 MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) neuplatňuje sa Brightside Group plc (AIM:BRT) 0,11 DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) 0,83 Autobank AG (DB:AW2) neuplatňuje sa Ambrian capital plc (AIM:AMBR) 0,83 Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL) 0,77 Park Group plc (AIM:PKG) 0,09 OVB Holding AG (XTRA:O4B) – 0,19 Albis Leasing AG (DB:ALG) 0,57 Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) 1,42 FORIS AG (XTRA:FRS) 0,20 Creon Corporation Plc (AIM:CRO) 2,03 Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) 0,50 Univerma AG neuplatňuje sa OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) 0,86 Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) neuplatňuje sa Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) 0,20 Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) 1,07 Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) 0,54 Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) 0,42 Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) 0,14 ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) 0,48 Baydonhill plc (AIM:BHL) 0,04 London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) 0,72 Imarex ASA (OB:IMAREX) 0,48 Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) 0,49 Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) 0,79 S&U plc (LSE:SUS) 0,27 Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME) 0,97 Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) 0,69 Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) 0,60 SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) 2,37 Close Brothers Group plc (LSE:CBG) 0,94 Provident Fiancial plc (LSE:PFG) 0,35 Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) 1,43 Investec plc (LSE:INVP) 1,73 Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) 0,49 Credit Suisse Group (SWX:CSGN) 1,43 Deutsche Bank AG (DB:DBK) 1,98 Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) 0,22 Zdroj: Damodaran.

(67) V tabuľke 4 je uvedené „nezávislé trhové rozpätie“ beta koeficientov vybraných porovnateľných spoločností, ku ktorým sa dopracoval daňový poradca spoločnosti FFT. Tabuľka 4 Nezávislé trhové rozpätie beta koeficientov porovnateľných spoločností Nezávislé trhové rozpätie Beta koeficienty Počet spoločností 66 MAX. 3,61 90. percentil 1,79 75. percentil 1,04 Medián 0,64 25. percentil 0,29 10. percentil 0,13 MIN. 0,19

(68) Ďalej daňový poradca spoločnosti FFT navrhuje odmeňovať časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“, čo zodpovedá „vlastným zdrojom použitým na výkon funkcií“ identifikovaným v kroku ii), s použitím trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady (30), ktorá by sa podľa daňového poradcu spoločnosti FFT rovnala 0,87 %.

(69) Daňový poradca spoločnosti FFT ďalej navrhuje, aby sa neodmeňovala časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako časť pokrývajúcu finančné investície spoločnosti FFT do spoločností FFNA a FFC a ktorá sa v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“, t. j. na daňové účely by odmena za túto časť mala byť nulová.

(70) A napokon v kroku iv) daňový poradca vypočítava celkovú odmenu splatnú spoločnosti FFT za jej činnosti financovania a pokladničné služby a za riziká, ktoré znáša. Táto odmena sa skladá z týchto prvkov, ktoré vyplynuli z predchádzajúcich krokov i) až iii): — „odmena za riziko“, ktorá sa vypočíta vynásobením hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, ktorý daňový poradca odhaduje na 28 500 000 EUR prostredníctvom analogického uplatnenia rámca Bazilej II v kroku ii), a očakávanej návratnosti pred zdanením, ktorú daňový poradca odhaduje na 6,05 % pomocou modelu CAPM v kroku iii), a — „odmena za funkcie“, ktorá sa vypočíta vynásobením toho, čo daňový poradca označuje za vlastné zdroje spoločnosti FFT použité na výkon funkcií, odhadované na 93 710 000 EUR v kroku ii), a trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady, ktorá sa podľa úsudku daňového poradcu spoločnosti FFT v kroku iii) rovná 0,87 %.

(71) Tabuľka 5 predstavuje odhad daňového poradcu týkajúci sa celkového výnosu, ktorý sa má ponechať spoločnosti FFT na účely zdanenia v Luxembursku. Tabuľka 5 Odhad základu dane spoločnosti FFT (v tisícoch EUR) Odmena za vlastné imanie Zisk za rok 2011 pred zdanením Odmena za riziko 1 726 Odmena za funkcie 816 Odmena za vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC (31) 0 Celkový zisk pred zdanením 2 542

(72) Celková suma vo výške 2,542 milióna EUR zodpovedá sume v spornom záväznom stanovisku, ktorú luxemburská daňová správa považuje za nezávislú trhovú odmenu (32).

(73) V tabuľke 6 sú zhrnuté závery, ku ktorým dospel daňový poradca spoločnosti FFT po uskutočnení krokov i) až iv) uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach 58 až 72. Tabuľka 6 Rekapitulačný výpočet minimálnych kapitálových požiadaviek a vplyv na výsledok spoločnosti FFT pred zdanením Minimálne kapitálové požiadavky FFT 2011 (v tisícoch EUR) Operačné riziko 938 a Riziko zlyhania protistrany 2 603 b Devízové riziko 0 c Úverové riziko 24 982 d Minimálne kapitálové požiadavky 28 523 e = a + b + c Vlastné zdroje kompenzované úrokmi z podielov 165 244 x Prebytkový kapitál 93 710 f = g – e – x Vlastné imanie 287 477 g Ukazovateľ čistého zisku Očakávaná návratnosť vlastného imania 6,05 % h Krátkodobá úroková sadzba 0,87 % i Odmena za vlastné imanie Odmena za riziko 1 726 k = h × e Odmena za funkcie 816 j = i × f Celkový zisk pred zdanením 2 542 l = k + j a = 15 % × (finančné výnosy z bankových vkladov – finančné náklady na bankové úvery) b = 20 % × 6 % × (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov držaných voči tretím stranám) c = 100 % pokrytých derivátmi d = 20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer) h = odhad s použitím modelu CAPM i = ročný priemer indexu EONIA za rok 2011 Poznámka: Hlavná hypotéza sa opiera o neexistenciu úverového rizika/rizika zlyhania protistrany pri operáciách v rámci skupiny.

2.3. Opis luxemburských pravidiel o transferovom oceňovaní

(74) Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT bolo prijaté na základe článku 164 ods. 3 luxemburského zákona o dani z príjmu (zmenený zákon zo 4. decembra 1967 o dani z príjmu, ďalej len „zákon o dani z príjmu“) a obežníka k zákonu o dani z príjmu č. 164/2 z 28. januára 2011 (ďalej len „obežník“) (33).

2.3.1. Článok 164 luxemburského zákona o dani z príjmu

(75) V článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu sa uvádza, že „skryté rozdelenie zisku je nutné zahrnúť do zdaniteľného základu. Skryté rozdelenie zisku sa vyskytuje najmä vtedy, keď spoločník, akcionár alebo zainteresovaná strana priamo alebo nepriamo získavajú výhody od spoločnosti alebo združenia, ktoré by za bežných okolností nezískali, ak by nemali takéto postavenie“. Týmto ustanovením sa v luxemburskom daňovom práve ustanovuje princíp nezávislého vzťahu, podľa ktorého transakcie medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok.

2.3.2. Obežník k zákonu o dani z príjmu č. 164/2

(76) Článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu je bližšie vysvetlený v obežníku, ktorý je zostavený takto: V časti 1 sú vymedzené pojmy „spoločnosť financovania skupiny“ (34), „transakcia financovania v rámci skupiny“ (35) a „pridružené podniky“ (36).

(77) V časti 2 nazvanej „Všeobecné informácie“ sa najskôr opisujú tieto služby v rámci skupiny, na ktoré sa vzťahuje obežník: „Služba v rámci skupiny (vrátane transakcie financovania v rámci skupiny) bola poskytnutá, ak by nezávislý podnik v porovnateľných podmienkach bol ochotný zaplatiť inému nezávislému podniku za vykonanie takejto činnosti alebo ak by sám vykonal takúto činnosť.“ Časť 2 obežníka takisto obsahuje opis princípu nezávislého vzťahu tak, ako je vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní, a tak, ako je transponovaný do vnútroštátneho práva. V tejto súvislosti sa uvádza, že „ak bola poskytnutá služba v rámci skupiny, je nutné určiť, podobne ako pri iných typoch transferov v rámci skupiny, či je dohodnutá odmena v súlade s princípom nezávislého vzťahu, t. j. či zodpovedá cene, ktorú by uplatnili a prijali nezávislé podniky za porovnateľných okolností“ (37).

(78) Pokiaľ ide o výraz „porovnateľné okolnosti“, v obežníku sa spresňuje, že analýza porovnateľnosti musí zahŕňať prvky, ako sú „vlastnosti transferovaného tovaru alebo služieb, funkcie zabezpečované jednotlivými stranami, zmluvné podmienky, hospodárske okolnosti strán a podnikateľské alebo obchodné stratégie, ktoré rozvíjajú“ (38).

(79) V časti 3 obežníka sa vysvetľuje, ako určiť nezávislú trhovú odmenu v konkrétnom prípade spoločností financovania skupiny. Funkcie zabezpečované týmito spoločnosťami, na základe ktorých sa určuje odmena každej z nich, musia byť podľa obežníka porovnateľné s funkciami zabezpečovanými nezávislými finančnými inštitúciami, ktoré sa podrobujú dohľadu Dozorného výboru finančného sektora (Commission de Surveillance du Secteur Financier). Nezávislá trhová odmena za zabezpečované funkcie (s prihliadnutím na použité aktíva a znášané riziká) „by sa teda mala zakladať na odmene, ktorú požadujú tieto inštitúcie za porovnateľné úverové operácie“ (39).

(80) Tieto finančné inštitúcie okrem iného pred poskytnutím úveru alebo zálohovej platby vykonávajú analýzu rizík, pričom hodnotia najmä finančné riziko súvisiace s transakciou, riziko zlyhania dlžníka, riziko zlyhania dlžného podniku a štrukturálne riziko. Pokiaľ ide o náklady súvisiace s poskytnutím úverov, v dodatočných nákladoch sa musia okrem iného zohľadňovať „dodatočné náklady vzniknuté v dôsledku požiadaviek na solventnosť, dodatočné náklady súvisiace s úverovým rizikom, náklady na spracovanie alebo dodatočné náklady v dôsledku devízového rizika“ (40). Úverové riziko sa určí na základe podmienok zmluvy o úvere a výsledkov analýzy rizík.

(81) V súlade s obežníkom nezávislí poskytovatelia finančných služieb vo všeobecnosti nastavia výšku odmeny v závislosti od výšky úveru alebo od skutočnej hodnoty aktív, ktoré riadia. Po vzore nezávislých poskytovateľov služieb „by spoločnosti financovania skupiny, ktoré vykonávajú úverové operácie v rámci skupiny, mali pred udelením úveru pridruženému podniku vykonať analýzu rizík a zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na určovanie ich transferového oceňovania“ (41).

(82) V časti 4 obežníka sa spresňuje, že daňové orgány vydávajú záväzné stanovisko len vtedy, ak je dotknutá spoločnosť skutočne prítomná v Luxembursku. Ďalej sú vymenované rôzne podmienky, ktoré musí spĺňať spoločnosť financovania skupiny, aby sa mohla potvrdiť jej skutočná prítomnosť v krajine. Predovšetkým vlastné imanie spoločnosti musí byť primerané vykonávaným funkciám (vzhľadom na použité aktíva a znášané riziká) a výška vlastného imania musí zodpovedať najmenej 1 % nominálnej hodnoty poskytnutého úveru/úverov alebo 2 miliónom EUR, pokiaľ nie je uvedené inak.

(83) V obežníku sa rovnako uvádza, aké informácie a dokumenty treba predložiť na získanie záväzného stanoviska od daňovej správy. Žiadosť o záväzné stanovisko musí okrem iného obsahovať „správu o transferovom oceňovaní vyhovujúcu zásadám OECD v tejto oblasti, ktorá bude predovšetkým poskytovať kompletný opis navrhovanej metodiky a podrobné informácie a analýzy na podloženie tejto metodiky, napr. identifikácia porovnateľných prvkov a očakávané rozpätie dosiahnutých výsledkov“ (42). V obežníku sa napokon spresňuje, že záväzné stanovisko platí väčšinou päť rokov, pokiaľ sa nezmenia skutočnosti alebo okolnosti, nie sú upravené zákonné ustanovenia, na ktorých sa stanovisko zakladá, alebo nie sú zmenené základné vlastnosti transakcie (43).

2.4. Opis usmernení OECD o transferovom oceňovaní

(84) Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) poskytuje svojim členským krajinám daňové usmernenia, ktoré sú predstavené v „zásadách o transferovom oceňovaní“ (ďalej len „zásady OECD o transferovom oceňovaní“), čo je nezáväzný právny nástroj poskytujúci usmernenia o transferovom oceňovaní (44).

(85) Transferové ceny sú ceny účtované za obchodné transakcie medzi rôznymi stranami tej istej skupiny spoločností. Nadnárodné spoločnosti majú finančný záujem na pripisovaní čo najmenšieho množstva zisku územiam, v ktorých tento zisk podlieha väčšiemu zdaneniu, čo môže viesť k nadmernému transferovému oceňovaniu, ktoré nemožno prijať ako základ výpočtu zdaniteľného príjmu. Ak sa chcú daňové správy vyhnúť tomuto problému, mali by schváliť transferové oceňovanie medzi spoločnosťami tej istej skupiny len vtedy, ak sú odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok (45). Toto sa nazýva „princíp nezávislého vzťahu“.

(86) Princíp nezávislého vzťahu je vymedzený v článku 9 ods. 1 modelovej daňovej zmluvy OECD, ktorá predstavuje základ pre dvojstranné daňové dohovory, ktoré uzavreli členské krajiny OECD a čoraz väčší počet nečlenských krajín. V článku 9 sa ustanovuje, že „pokiaľ sú oba [pridružené] podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch, viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jedným z týchto podnikov, avšak z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tohto podniku a následne zdaniť“.

(87) Výbor OECD pre daňové záležitosti 27. júna 1995 prijal zásady o transferovom oceňovaní v ich pôvodnom znení (46), ktoré bolo výrazne aktualizované v júli 2010 (47). S prihliadnutím na nezáväznú povahu týchto zásad sa daňovým správam členských krajín OECD len odporúča riadiť sa týmito zásadami. Vo všeobecnosti sa však tieto zásady používajú ako referencia a výrazne ovplyvňujú daňovú prax v členských krajinách (ba dokonca aj v nečlenských krajinách) OECD. V mnohých členských krajinách OECD sa navyše tieto zásady zahrnuli do práva alebo slúžia ako referencia na účely výkladu vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti daní. Komisia v tomto rozhodnutí cituje zásady OECD o transferovom oceňovaní, pretože tieto zásady predstavujú existujúcu príručku v tejto oblasti, ktorá vyplynula z diskusií medzi odborníkmi v rámci OECD, a poskytujú spresnenia postupov, ktoré sa zameriavajú na riešenie spoločných problémov vyplývajúcich z uplatňovania princípu nezávislého vzťahu v konkrétnych situáciách. Zásady OECD o transferovom oceňovaní teda daňovým správam a nadnárodným spoločnostiam poskytujú užitočné usmernenia o uplatňovaní princípu nezávislého vzťahu. Zachytávajú aj medzinárodný konsenzus o transferovom oceňovaní.

(88) Zásady OECD o transferovom oceňovaní ponúkajú päť metód na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosti tej istej skupiny: i) metóda nezávislej trhovej ceny; ii) metóda zvýšených nákladov; iii) metóda následného predaja; iv) metóda čistého obchodného rozpätia a v) metóda delenia zisku. Zavádza sa nimi rozlišovanie medzi tradičnými transakčnými metódami (teda prvé tri metódy) a transakčnými ziskovými metódami (teda dve posledné metódy). Nadnárodné spoločnosti môžu aj naďalej uplatňovať metódy transferového oceňovania, ktoré nie sú opísané v týchto zásadách, pokiaľ výsledné oceňovanie spĺňa princíp nezávislého vzťahu.

(89) Metóda nezávislej trhovej ceny a metóda čistého obchodného rozpätia sú relevantné pre toto rozhodnutie, a preto sa podrobnejšie opisujú v odôvodneniach 90 až 92.

(90) V metóde nezávislej trhovej ceny sa porovnáva cena účtovaná za transfer tovaru alebo služieb v rámci kontrolovanej transakcie (transakcie medzi dvomi pridruženými podnikmi) s cenou účtovanou za transfer tovaru alebo služieb v rámci porovnateľnej transakcie vykonanej na voľnom trhu (transakcia medzi dvomi nezávislými podnikmi) za porovnateľných okolností.

(91) Metóda čistého obchodného rozpätia patrí medzi „nepriame metódy“ používané na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosťami tej istej skupiny. Spočíva v odhadnutí možnej výšky zisku podľa princípu nezávislého vzťahu za činnosť, ktorá sa posudzuje skôr ako celok, a nie v ponímaní konkrétnych transakcií. Jej cieľom nie je určiť cenu predaného tovaru, ale odhadnúť zisky, ktoré by mohli vytvoriť nezávislé spoločnosti prostredníctvom danej činnosti, ako je napríklad činnosť predaja tovaru. Na tento účel sa zvolí vhodná základňa („ukazovateľ ziskovosti“), ako sú náklady, obrat alebo fixné investície, na ktorú sa uplatní zisková prirážka vychádzajúca zo ziskovej prirážky, ktorá sa vyskytuje v porovnateľných transakciách vykonávaných na voľnom trhu.

(92) Keďže v metóde čistého obchodného rozpätia sa nestanovujú ceny za jednotlivé transakcie, zdaniteľný príjem subjektu, na ktorý sa uplatňuje, nemusí mať priamy vplyv na zdaniteľný príjem iného subjektu v tej istej skupine spoločností. Táto metóda sa teda odlišuje od použitia metódy nezávislej trhovej ceny spočívajúcej v stanovení transferových cien ako cien za konkrétny tovar alebo službu, ktoré sa následne zapisujú do zdaniteľného príjmu v rovnakej výške v rámci spoločnosti skupiny, ktorá predáva, aj v rámci spoločnosti skupiny, ktorá kupuje príslušný tovar alebo službu.

2.5. Dodatočné informácie poskytnuté po začatí konania vo veci formálneho zisťovania

2.5.1. List Luxemburska z 3. septembra 2014

(93) V odpovedi na otázky uvedené v rozhodnutí o začatí konania Luxembursko informovalo Komisiu, že úvery poskytované v rámci skupiny Fiat nie sú ohraničené.

(94) Luxembursko rovnako poskytlo spresnenia o priemerných cenách FFT za úvery a pôžičky v rámci skupiny v rokoch 2011 až 2013. Úroková sadzba uplatniteľná na úvery v rámci skupiny poskytované spoločnosťou FFT je […]. Na konci roka 2011 zodpovedala sadzbe Euribor s pripočítaním marže [6 – 9 %]. Priemerná úroková sadzba vyberaná zo zostatkov na bežných účtoch spoločností skupiny bola v roku 2012 [6 – 9 %] a v roku 2013 [6 – 9 %]. Priemerná sadzba vyplácaná spoločnosťou FFT z vkladov v rámci skupiny dosahovala v roku 2011 [0 – 3 %], v roku 2012 [0 – 3 %] a v roku 2013 [0 – 3 %] (priemerné paušálne sadzby).

(95) Luxembursko sa ďalej vyjadrilo k odmeňovaniu kapitálu, ktoré bolo schválené v spornom záväznom stanovisku. Predovšetkým uviedlo, že kapitál investovaný do podielov bol odmeňovaný prostredníctvom výplaty dividend a že dividendy pre svoju povahu nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože daná spoločnosť ich získava len na základe svojho akcionárskeho postavenia. Na dividendy sa preto neprihliada pri určovaní významu vykonávaných funkcií a znášaných rizík.

(96) Luxembursko takisto vysvetlilo, že nadobudnutie podielov spoločnosti FFT bolo v celej výške financované z vlastných zdrojov a že vzhľadom na tento typ financovania príslušné finančné prostriedky automaticky prestanú byť dostupné na krytie iných rizík, ktoré znáša spoločnosť FFT.

(97) Luxembursko sa takisto odvolalo na článok 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (48), podľa ktorého nekonsolidované vlastné zdroje úverových inštitúcií nezahŕňajú podiely v iných úverových inštitúciách nad 10 % ich základného imania.

(98) Luxembursko sa ďalej odvolalo na základný prístup vymedzený v rámci Bazilej II, v ktorom sa stanovuje sadzba 15 %, ktorú treba uplatniť na priemer troch období hrubých ročných pozitívnych príjmov.

2.5.2. List Luxemburska z 24. marca 2015

(99) V odpovedi na žiadosť Komisie o poskytnutie príkladov stanovísk adresovaných daňovým subjektom v podobnej situácii ako spoločnosť FFT Luxembursko vo svojom liste z 24. marca 2015 uviedlo, že situácia spoločnosti FFT bola veľmi osobitá. Podľa Luxemburska to súvisí so skutočnosťou, že spoločnosť FFT je finančná inštitúcia, ktorá získava finančné prostriedky na trhu, na rozdiel od väčšiny finančných inštitúcií v Luxembursku, ktoré s pripočítaním marže požičiavajú finančné prostriedky poskytnuté inými spoločnosťami z ich skupiny.

(100) Luxemburská daňová správa okrem toho tvrdí, že situácia každého daňového subjektu je natoľko osobitá, že je nemožné akokoľvek ju porovnávať so situáciou iných daňových subjektov. Práve preto luxemburské vnútroštátne právo obsahuje len všeobecné ustanovenie na vymedzenie rámca transferového oceňovania (t. j. článok 164 zákona o dani z príjmu), aby mohla daňová správa čo najpresnejšie posúdiť ekonomickú realitu jednotlivých prípadov, či už sú alebo nie sú predmetom záväzného stanoviska.

(101) Luxembursko predložilo aj základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013 v súlade s daňovými priznaniami spoločnosti (49), ktorý je zhrnutý v tabuľke 7. Tabuľka 7 Základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013 (v EUR) 2009 2 643 424 2010 2 424 869 2011 2 600 416 2012 1 684 103 2013 2 095 969

(102) Podľa Luxemburska z daňového priznania spoločnosti FFT za rok 2013 vyplýva, že obavy vyjadrené v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorých je základ dane pevne stanovený v rozpätí od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR, nemajú žiadne opodstatnenie. Je zrejmé, že sporným záväzným stanoviskom sa povoľuje len použitá metóda a že trhové parametre sú variabilné.

(103) Na žiadosť Komisie Luxembursko napokon poskytlo aj všetky záväzné stanoviská, ktoré v minulosti prijala luxemburská daňová správa v súvislosti so spoločnosťami skupiny Fiat.

(104) Po prvé, žiadosť o stanovisko z 9. decembra 2009, ktorú luxemburská daňová správa schválila, sa týkala schválenia základu dane spoločnosti FFT […].

(105) Po druhé, luxemburská daňová správa poskytla dva listy z 3. septembra 2012. Prvý je sporné záväzné stanovisko, ktoré vychádza zo žiadosti o stanovisko zo 14. marca 2012 tak, ako je uvedené v odôvodnení 9. Táto žiadosť o stanovisko bola opakovane a v plnom znení predložená Komisii v liste Luxemburska z 24. marca 2015, ktorý obsahoval informácie, ktoré Luxembursko predtým začiernilo pri počiatočnom poskytnutí tohto stanoviska Komisii.

(106) Druhý, takmer totožný list bol poslaný v reakcii na paralelnú žiadosť o stanovisko zaregistrovanú […] na luxemburskom daňovom úrade 18. apríla 2012 pre spoločnosť s názvom [F], ktorá zrejme zodpovedá spoločnosti FFT v rámci inej štruktúry spoločností financovania skupiny. Opis funkcií [spoločnosti F] v tejto druhej žiadosti o stanovisko je totožný s opisom funkcií spoločnosti FFT, ktorý je uvedený v žiadosti zo 14. marca 2012. Táto iná štruktúra sa odlišuje len tým, že má len jednu pobočku v Spojenom kráľovstve, že nemá žiadnu pobočku v Španielsku a že [spoločnosť F] nevlastní [žiadnu dcérsku spoločnosť].

(107) Druhá žiadosť o stanovisko podložená správou o transferovom oceňovaní obsahuje záver, ktorého znenie je totožné so záverom uvedeným v žiadosti spoločnosti FFT o stanovisko (uvedený v odôvodnení 54). Výsledok analýzy transferového oceňovania sa však podstatne odlišuje. Nezávislá trhová odmena pre [spoločnosť F] vymedzená v správe o transferovom oceňovaní má takúto podobu: „V štúdii transferového oceňovania je určená primeraná odmena založená na i) rizikovom kapitáli vo výške 44,6 milióna EUR a ii) kapitáli, ktorý umožňuje odmeňovanie funkcií vykonávaných danou spoločnosťou, vo výške 8,8 milióna EUR s uplatnením rozpätia +/–10 %.“

(108) Obidve stanoviská boli uvedené na zozname, ktorý Luxembursko poslalo Komisii 4. júna 2015 a ktorý sa vzťahoval na záväzné stanoviská týkajúce sa správy pokladnice (pozri odôvodnenie 29).

(109) Po tretie, Komisii boli predložené ďalšie dve žiadosti o stanoviská […], ktoré luxemburská daňová správa schválila. Tieto žiadosti o stanoviská z roku 2002 a 2012 sa týkali ďalších hľadísk štruktúry skupiny Fiat v Luxembursku. Tieto stanoviská sa v tomto rozhodnutí neskúmajú.

2.5.3. Informácie, ktoré poskytla skupina Fiat 31. marca 2015

2.5.3.1. Informácie o spoločnostiach skupiny Fiat, ktoré majú priamy vzťah so spoločnosťou FFT

(110) Skupina Fiat pripomína, že 40 % spoločnosti FFT vlastní spoločnosť Fiat S.p.A. a 60 % spoločnosť FF, ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Fiat S.p.A. (50). Spoločnosť FFT zase vlastní 100 % spoločností FFNA a FFC (51). Skupina Fiat zároveň pripomína, že spoločnosť FFT je jedna zo spoločností financovania skupiny Fiat, ktoré sú vymenované v odôvodnení 39.

(111) Skupina Fiat na žiadosť Komisie poskytla podrobné finančné informácie o spoločnostiach financovania skupiny. Predovšetkým poskytla výročnú správu spoločností FFT, FF, FFNA, FFC a FFB za roky 2011 až 2013 a opis funkcií týchto spoločností. Podľa týchto informácií FF zamestnáva 52 osôb, z ktorých [20 – 30] pracuje na oddelení financovania a [10 – 20] na účtovnom oddelení. FFT má 14 zamestnancov vrátane jedného riaditeľa, [0 – 10] zamestnancov v priamom kontakte s klientmi (kancelária sa nachádza v Spojenom kráľovstve), [0 – 10] administratívnych pracovníkov a [0 – 10] zamestnancov oddelenia účtovníctva a kontrol. Spoločnosť FFNA zamestnáva päť osôb, zatiaľ čo spoločnosť FFC vykonáva obmedzenú činnosť.

(112) Podľa informácií poskytnutých skupinou Fiat účtovná hodnota dcérskych spoločností spoločnosti FFT (FFNA a FFC) […]. Vo výročnej správe spoločnosti FFT sa uvádza, že spoločnosti FFNA a FFC boli odkúpené od spoločnosti Fiat S.p.A. a spoločnosti FF v roku 2011. Od roku 2011 spoločnosť FFT pripravovala konsolidované účtovné závierky v Luxembursku.

(113) FF a FFT sú spoločnosti financovania pre eurozónu. Finančné údaje o nich za obdobie rokov 2010 – 2013 na základe poskytnutých výročných správ sú zhrnuté v tabuľkách 8 a 9 (52). Tabuľka 8 Finančné údaje spoločnosti FFT za obdobie rokov 2010 až 2013 (v tisícoch EUR) 2010 2011 2012 2013 Úroky a podobné príjmy 613 561 650 641 664 707 736 561 časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny 605 880 626 806 648 497 731 462 Ostatné príjmy 72 292 76 910 29 185 10 125 PRÍJMY SPOLU 685 853 727 551 693 892 746 686 Prevádzkové výdavky a amortizácia 3 419 3 655 2 926 2 499 Splatné úroky a iné finančné poplatky 625 078 640 207 631 854 666 246 časť z nich splatná spoločnostiam skupiny 59 409 55 520 38 041 20 268 časť z nich súvisiaca s dlhopismi a inými obligáciami 551 229 574 561 592 099 643 853 Provízia za záruky v súvislosti s dlhopismi splatenými spoločnosti Fiat S.p.A. (53) 3 161 2 851 2 702 3 006 Iné výdavky 51 709 78 211 54 702 72 805 VÝDAVKY SPOLU (bez dane z príjmu právnických osôb) 683 367 724 924 692 185 745 032 Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb 2 485 2 627 1 707 1 652 Dane 748 776 491 508 Čistý výnos 1 737 1 851 1 217 1 146 Vlastné imanie 285 625 287 477 288 693 289 839 Sumy splatné spoločnostiam skupiny 4 354 692 2 275 578 1 530 146 1 661 930 Emitované dlhové cenné papiere 7 716 844 7 746 301 9 116 345 11 030 180 Iné pasíva (bankový dlh, časovo rozlíšené náklady atď.) 2 470 513 446 444 144 671 158 865 VLASTNÉ IMANIE A PASÍVA SPOLU 14 827 674 10 755 800 11 079 855 13 140 814 Pohľadávky voči spoločnostiam skupiny 11 869 312 7 387 279 7 950 092 9 637 038 Likvidita a prevoditeľné cenné papiere 2 705 622 3 028 255 2 853 245 3 221 203 Podiely v pridružených podnikoch 0 165 244 164 244 165 244 Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.) 252 740 175 022 112 274 117 329 AKTÍVA SPOLU 14 827 674 10 755 800 11 079 855 13 140 814

(114) Na konci rokov 2011, 2012 a 2013 spoločnosť FFT vydala v rôznych bankách záruky pre spoločnosti skupiny v celkovej výške 2 560 802 EUR za rok 2011, 10 772 314 EUR za rok 2012 a 10 155 339 EUR za rok 2013. Tabuľka 9 Finančné údaje spoločnosti FF za obdobie rokov 2010 až 2013 (v tisícoch EUR) 2010 2011 2012 2013 Finančné výnosy 552 090 752 007 676 177 722 610 časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny 528 267 672 225 655 576 711 218 Iné príjmy (dividendy, finančné výnosy z derivátov, výmenný kurz atď.) 29 708 18 962 18 117 8 935 Príjmy vytvorené prostredníctvom služieb poskytnutých skupine 6 410 7 616 2 336 2 027 Prevádzkové náklady 14 616 13 332 8 594 9 280 Finančné náklady 550 331 729 851 654 763 706 825 časť z nich týkajúca sa spoločností skupiny 523 123 698 009 625 216 687 712 Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb 23 261 35 402 33 273 17 466 Dane 5 968 10 112 8 822 6 952 Čistý výnos 17 292 25 290 24 450 10 514 Vlastné imanie 271 047 268 610 268 837 256 053 Pasíva 14 878 871 12 567 582 11 277 171 12 758 761 Finančné aktíva 9 267 614 8 201 011 9 164 768 9 905 386 Likvidita a prevoditeľné cenné papiere 5 519 622 4 349 837 2 201 190 2 928 409 Podiely v pridružených podnikoch 358 362 264 116 160 833 160 833 Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.) 4 320 21 228 19 217 20 186 AKTÍVA SPOLU 15 149 918 12 836 192 11 546 008 13 014 814

(115) Na konci roka 2013 (a na konci roka 2012) účasť spoločnosti FF na kapitáli pridružených podnikov pozostávala z podielov v spoločnosti FFT v hodnote 157 269 000 EUR (t. j. 60 % základného imania spoločnosti FFT) a v spoločnosti FFB v hodnote 2 013 000 EUR, ako aj z nekontrolných podielov v ďalších spoločnostiach skupiny v hodnote 725 000 EUR.Na konci roka 2011 bolo 100 % akcií spoločnosti FFT zaúčtovaných do podielov spoločnosti FF vo výške 262 102 000 EUR.Na konci roka 2010, pred tým, ako boli spoločnosti FFNA a FFC predané spoločnosti FFT v roku 2011, spoločnosť FF vlastnila podiel v spoločnosti FFC vo výške 7 213 000 EUR, podiel v spoločnosti FFT vo výške 262 077 000 EUR, podiel v spoločnosti FFNA vo výške 87 055 EUR a podiel v spoločnosti FFB vo výške 2 013 000 EUR, čiže celkový podiel v 100 % dcérskych spoločnostiach skupiny Fiat vo výške 358 000 000 EUR tak, ako sa uvádza v tabuľke 8.

2.5.3.2. Podrobné informácie o aktívach a pasívach spoločnosti FFT

(116) Skupina Fiat poskytla mená 61 protistrán v rámci skupiny, s ktorými spoločnosť FFT uzavrela transakcie počas obdobia rokov 2011 – 2013. Poskytla priemerný stav medzi spoločnosťou FFT a týmito protistranami v súvislosti so šiestimi hlavnými veriteľmi a dlžníkmi za roky 2011, 2012 a 2013. Informácie k roku 2013 sú uvedené v tabuľke 10 (stĺpec týkajúci sa úrokov z priemerného zostatku doplnila Komisia). Tabuľka 10 Protistrany spoločnosti FFT v roku 2013 (v tisícoch EUR) Aktíva Priemerný stav Získané úroky Úroky rozdelené podľa priemerného stavu Protistrana 1 skupiny Fiat [10 000 000 ] [500 000 ] […] Protistrana 2 skupiny Fiat [150 000 ] [10 000 ] […] Protistrana 3 skupiny Fiat [150 000 ] [10 000 ] […] Protistrana 4 skupiny Fiat [100 000 ] [5 000 ] […] Protistrana 5 skupiny Fiat [50 000 ] [4 000 ] […] Protistrana 6 skupiny Fiat [20 000 ] [3 000 ] […] Pasíva Priemerný stav Splatené úroky Úroky rozdelené podľa priemerného stavu Protistrana 7 skupiny Fiat [450 000 ] [10 000 ] […] Protistrana 8 skupiny Fiat [250 000 ] [400] […] Protistrana 9 skupiny Fiat [200 000 ] [1 000 ] […] Protistrana 10 skupiny Fiat [50 000 ] [200] […] Protistrana 11 skupiny Fiat [50 000 ] [150] […] Protistrana 12 skupiny Fiat [50 000 ] [150] […]

(117) Skupina Fiat takisto poskytla informácie o emisii dlhových nástrojov spoločnosťou FFT od roku 2009 v rámci programu EMTN (54), čo je hlavný zdroj financovania spoločnosti FFT, ako aj o jej emisnom prospekte. Spoločnosť FFT vykonala počas tohto obdobia 14 emisií s maximálnou splatnosťou 7 rokov. Emitovala dlhopisy v eurách s kupónmi vo výške 5,75 % až 7,75 % (okrem jednej emisie, pri ktorej sa uplatnila sadzba 9 %) a dlhopisy v švajčiarskych frankoch s kupónmi vo výške 4 % až 5 %.

(118) V informáciách poskytnutých spoločnosťou Fiat sa uvádza splatnosť operácií financovania v rámci skupiny. Na konci roka 2013 bola zmluvná splatnosť pohľadávok kratšia ako jeden rok, pokiaľ ide o pohľadávky vo výške 12 613 000 EUR z celkovej sumy 12 858 000 EUR (likvidita a úvery pre spoločnosti skupiny sú zhrnuté v tabuľke 9).

(119) Z poskytnutých informácií o rôznych transakciách v rámci skupiny vyplýva, že množstvo transakcií predstavuje jednodňové operácie. Spoločnosť FFT však uzatvára aj transakcie s inými dobami splatnosti […]. Spoločnosť FFT poskytuje skupine úvery v rôznych podobách […]. Na konci roka 2013 mali takmer všetky vklady splatnosť […]. Emisie dlhopisov mali rôzne doby splatnosti […].

(120) Skupina Fiat ďalej poskytla dokument o politike skupiny v oblasti likvidity uvedený v správe o transferovom oceňovaní, z ktorej vychádza žiadosť o stanovisko. V tomto dokumente sú stanovené aj vnútorné pravidlá o investovaní peňažných prostriedkov skupiny. […]

2.5.3.3. Informácie o politike skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania

(121) Komisia vo svojom liste z 20. februára 2015 požiadala skupinu Fiat, aby vysvetlila mechanizmus, na základe ktorého sa dopracovala k čistému výsledku, ktorý sa rovná stabilnému podielu vlastného imania v rokoch 2009, 2010 a 2011 (ako to vyplýva z tabuľky 4 uvedenej v odôvodnení 51 rozhodnutia o začatí konania), a to napriek výrazným výkyvom aktív, pasív, ako aj finančných výdavkov a príjmov.

(122) Skupina Fiat predložila dokument s názvom „Transfer Pricing Policy“ (politika transferového oceňovania) v reakcii na túto žiadosť, v ktorej bola vyzvaná vysvetliť určovanie cien úverov a vkladov v rámci skupiny. Z tohto dokumentu vyplýva, že skupina Fiat stanovuje ceny za úvery v rámci skupiny, ktoré poskytujú spoločnosti financovania skupiny, tak, aby tieto spoločnosti dosiahli vopred určenú návratnosť.

(123) Funkcie, ktoré podľa opisu vykonáva spoločnosť Fiat, a znášané riziko sú totožné s opisom uvedeným v správe o transferovom oceňovaní, ktorá je zhrnutá v odôvodneniach 38 až 51 okrem niektorých informácií. […] Dokument o politike transferového oceňovania sa týka úverového rizika a rizika zlyhania protistrany, ktoré podľa opisu v žiadosti o stanovisko neexistuje, pokiaľ ide o aktíva skupiny, pričom v dokumente sa toto riziko označuje za „obmedzené“.

(124) V dokumente o politike transferového oceňovania je vysvetlené, že pri odhadovaní oceňovania transakcií v rámci skupiny sa postupuje takto. […] odhaduje výšku úverov v rámci skupiny, ktoré sa majú financovať. […] odhaduje maržu, ktorá sa má uplatniť na úvery v rámci skupiny na tomto základe, pričom sumu cieľovej návratnosti zvýšenú o prevádzkové náklady vydelí celkovou výškou úverov, ktoré sa majú financovať. Napokon pripočíta túto maržu k nákladom na financovanie, ktoré vznikajú spoločnostiam financovania, s cieľom vypracovať odhad oceňovania úverov v rámci skupiny.

(125) V dokumente o politike transferového oceňovania sa táto metóda oceňovania úverov v rámci skupiny znázorňuje pomocou číselných údajov z roku 2012. Pokiaľ ide očakávanú návratnosť vlastného imania, na rok 2012 sa pre spoločnosť FF a spoločnosť FFT na konsolidovanom základe odhaduje na [4 – 7 %]. Dokument obsahuje odhady beta koeficientov v Európskej únii na rok 2012, ako aj bezrizikovú sadzbu a rizikové prémie pre Taliansko a Luxembursko prezentované oddelene a na tomto základe odhaduje túto očakávanú návratnosť: Tabuľka 11 Informácie uvedené vo vnútropodnikovom dokumente o politike transferového oceňovania Nezávislé trhové rozpätie Beta koeficienty Počet spoločností 75 75. percentil 1,22 Medián 0,80 25. percentil 0,34

(%) Variabilná a očakávaná kapitálová návratnosť (55) Taliansko Luxembursko Bezriziková sadzba 1,57 1,57 Sadzba dane 31,4 28,8 Riziková prémia investície do vlastného imania 7,73 6,00 Kapitálová návratnosť – 75. percentil 16,09 12,52 Kapitálová návratnosť – medián 11,27 8,92 Kapitálová návratnosť – 25. percentil 6,16 5,10

(126) V dokumente sa okrem iného rozlišuje medzi úvermi na vopred určené obdobie, ktoré boli zavedené v minulosti a v súvislosti s ktorými nie je možné meniť podmienky oceňovania, a medzi úvermi v rámci skupiny, ktoré môžno revidovať s uplatnením variabilnej sadzby. […]

2.5.4. List Luxemburska z 10. júla 2015

(127) Luxembursko vo svojom liste z 10. júla 2015 tvrdí, že Komisia by porušila zásadu právnej istoty, keby v rozhodnutí o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania nariadila vymáhanie údajnej pomoci od príjemcu. Odvoláva sa na predchádzajúce rozhodnutia Komisie o schémach fiškálnej pomoci týkajúcich sa tejto otázky, v rámci ktorých Komisia uznala, že táto zásada by mohla zamedziť vymáhaniu pomoci (56), a schválila prechodné obdobie na základe existencie oprávneného očakávania (57).

(128) Luxembursko ďalej tvrdí, že vzhľadom na situáciu, keď sa pri určovaní transferového oceňovania presná nezávislá trhová cena nemôže ani nesmie určiť podľa zásad OECD, nie je možné nariadiť vymáhanie presnej výšky pomoci. Luxembursko okrem toho uvádza, že s prihliadnutím na novosť opatrenia a v súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami by Komisia nemala nariadiť vrátenie pomoci, a to v súlade so zásadou oprávneného očakávania (58).

3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

(129) Komisia sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože sa predbežne domnievala, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nezlučiteľná s vnútorným trhom.

(130) Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti sporného záväzného stanoviska s princípom nezávislého vzťahu. Jej pochybnosti sa týkali prvkov spresnených v ďalej uvedených odôvodneniach 131 až 137.

(131) Po prvé, v stanovisku sa zrejme schválil pevne stanovený základ dane vo výške 2,542 milióna EUR (+/–10 %) za činnosti spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorý by mohol zaznamenať len malé výkyvy a zostáva stabilný aj napríklad v prípade, ak by činnosti spoločnosti FFT, na ktorých sa zakladá stanovenie základu dane, zaznamenali výrazný nárast.

(132) Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o vhodnosti metódy zvolenej daňovým poradcom spoločnosti FFT pri odhadovaní jej odmeny za vykonávané funkcie. Daňový poradca vo svojej analýze transferového oceňovania použil na výpočet tejto odmeny nepriamu metódu – metódu čistého obchodného rozpätia, no Komisia sa domnieva, že v prípadoch, keď sa na trhu vyskytujú porovnateľné transakcie, je vhodné uprednostniť použitie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny. Komisia v tejto súvislosti zaznamenala, že Chrysler, americká spoločnosť skupiny Fiat, priamo využíva kapitálové trhy na financovanie svojich operácií a že niektoré z týchto transakcií sú porovnateľné s transakciami, ktoré vykonáva spoločnosť FFT.

(133) Po tretie, pokiaľ ide o použitie modelu CAPM na odhadnutie kapitálovej návratnosti, Komisia vyjadrila pochybnosti o správnom uplatnení modelu CAPM daňovým poradcom spoločnosti FFT. Poukázala na to, že dve zložky určujúce odmenu spoločnosti FFT na základe modelu CAPM, teda suma odmeneného vlastného imania a úroveň odmeny uplatnená na túto sumu vlastného imania, boli stanovené príliš nízko.

(134) Pokiaľ ide o sumu odmeneného vlastného imania, v záväznom stanovisku sa schválilo uplatnenie modelu CAPM len na zlomok vlastného imania označený ako „rizikový kapitál“, zatiaľ čo kapitálové injekcie do spoločností FFNA a FFC boli odpočítané od vlastného imania určeného na odmeňovanie bez presvedčivého vysvetlenia (59). Okrem iného vyšlo najavo, že výpočet „rizikového kapitálu“ sa premietol do stanovenia príliš nízkeho základu dane, keďže nezahŕňal aktíva v rámci skupiny, a to opäť bez presvedčivého dôvodu. Komisia v rozhodnutí o začatí konania spochybnila hypotézu, podľa ktorej sa nebude vyskytovať úverové riziko pri transakciách uskutočňovaných so spoločnosťami skupiny. Komisia rovnako vyslovila pochybnosti o výpočte minimálnych kapitálových požiadaviek pre riziko zlyhania protistrany a úverové riziko. Neopodstatnený bol najmä výber relatívne nízkeho faktora na váženie rizík 20 % pre riziko zlyhania protistrany, a takisto nebola uvedená žiadna informácia o postupe v prípade, keby sa musel výrazne zmeniť regulačný rámec. V správe daňového poradcu o transferovom oceňovaní sa nevysvetľuje, prečo „rozdiel medzi príjmovými úrokmi z bankových vkladov a medzi dlžnými úrokmi z bankových úverov“ predstavuje dobré vyjadrenie prevádzkového rizika, ani sa podrobnejšie nespresňuje dôvod, pre ktorý sa má použiť riziková váha 15 %. Takisto nie je vysvetlené, prečo je riziko zlyhania protistrany vynásobené 6 % namiesto 8 %, keďže v minimálnych kapitálových požiadavkách pre riziko zlyhania protistrany podľa rámca Bazilej II, na ktoré sa vyslovene odvoláva správa o transferovom oceňovaní, sa uvádza 8 %.

(135) Pokiaľ ide o odmeňovanie tohto kapitálu, Komisia vyjadrila pochybnosti o určovaní beta koeficientu, ktorý sa zdá byť príliš nízky v porovnaní s koeficientom, ktorý uplatňujú iné spoločnosti poskytujúce finančné služby. Takisto spochybnila výber 25. percentilu namiesto mediánu, ktorý pri výpočte beta koeficientu zvolil daňový poradca.

(136) Po štvrté, pokiaľ ide o očakávanú návratnosť kapitálu považovaného za nadmerný kapitál v žiadosti o stanovisko, Komisia vyjadrila pochybnosti o schválení použitia veľmi nízkej sadzby 0,87 % v spornom záväznom stanovisku bez akéhokoľvek odôvodnenia.

(137) Keďže sa zdá, že v analýze transferového oceňovania, ktorá bola schválená v spornom záväznom stanovisku, nebol dodržaný princíp nezávislého vzťahu, Komisia predbežne dospela k záveru, že týmto stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila výhoda. Usúdilo sa, že táto výhoda bola získaná každý rok a opakovala sa zakaždým, keď luxemburská daňová správa schválila splatnú daň vypočítanú na základe tohto stanoviska. Podľa Komisie bola táto výhoda zároveň udelená selektívne, pretože predstavovala odchýlku od správnej praxe a osobitne zvýhodňovala spoločnosť FFT voči spoločnostiam, ktoré sa nachádzali v podobnej skutkovej a právnej situácii.

(138) Keďže všetky ostatné podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ boli splnené a neexistovalo žiadne zrejmé účtovné opodstatnenie, Komisia dospela k predbežnému záveru, že sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Preto sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania zamerané na toto záväzné stanovisko.

(139) Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania okrem iného požiadala Luxembursko v súlade s článkom 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999, aby jej poskytlo všetky dokumenty, informácie a údaje týkajúce sa sporného opatrenia potrebné na to, aby mohla posúdiť existenciu štátnej pomoci, a prípadne zlučiteľnosť tejto pomoci s vnútorným trhom. V prípade, že by Luxembursko neposkytlo všetky požadované informácie, vyzvala by ho na základe článku 6a ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, aby súhlasilo s tým, že sa so žiadosťou o požadované informácie obráti na príjemcu spornej pomoci, t. j. na spoločnosť FFT.

4. PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

(140) Luxembursko zaslalo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 19. júla 2014. V prvom rade tvrdí, že konanie je nedostatočne odôvodnené, a v druhom rade, že Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania dopustila zásadných chýb.

4.1. Pripomienky Luxemburska o konaní Komisie

(141) Pokiaľ ide o konanie, Luxembursko tvrdí že v predmetnom prípade nebol dodržaný správny postup na vyslovenie príkazu na poskytnutie informácií v tom zmysle, že podľa nariadenia (ES) č. 659/1999 Komisia nemôže vydávať príkazy v rozhodnutí o začatí konania. Pred tým, ako bolo možné vydať takýto príkaz, mal byť splnený postup uvedený v článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999.

(142) Luxembursko ďalej tvrdí, že pokiaľ ide o informácie požadované v rozhodnutí o príkaze, Komisia nevysvetlila, prečo bolo potrebné zverejniť totožnosť príjemcu na posúdenie opatrenia podľa pravidiel štátnej pomoci. Vzhľadom na množstvo únikov informácií a ľahkovážnych vyjadrení Komisie na verejnosti Luxembursko nemohlo v danej fáze zverejniť totožnosť príjemcu. V rozhodnutí o príkaze sa okrem toho nespresňovali žiadne ďalšie konkrétne informácie, ktoré mali byť poskytnuté. Podľa príručky postupov Komisie sa v príkaze musí jasne vysvetliť, aké informácie sú potrebné v rámci sporného postupu.

(143) Luxembursko takisto tvrdí, že keďže v rozhodnutí o začatí konania sa nevysvetľuje, v čom sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc, nemôže uplatniť povinnosť zachovať existujúci stav. Spoločnosť FFT musí podať daňové priznanie, a keďže Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania nespresnila, akú metódu treba uplatniť na vypočítanie splatnej dane, luxemburská daňová správa použije metodiku dohodnutú v záväznom stanovisku.

(144) Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia porušila zásadu lojálnej spolupráce, nestrannosti a dobrej správy vecí verejných, a to predovšetkým nereagovaním na jeho návrhy na stretnutia, na ktorých by luxemburské orgány mohli vysvetliť metódu použitú v spornom záväznom stanovisku.

(145) Luxembursko namieta voči rozhodnutiu Komisie o začatí konania zameraného na spoločnosť FFT (pod novým číslom veci SA.38375), ktoré sa oddeľuje od všeobecného konania o praxi Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk začatého pod číslom veci SA.37267. Keďže Luxembursko podalo odvolanie na Súdnom dvore voči príkazu na poskytnutie informácií, ktorý Komisia prijala v rámci veci SA.37267, Komisii sa podarilo umelo obísť zrušenie daného príkazu začatím novej veci.

(146) Luxembursko napokon tvrdí, že Komisia zneužila svoju právomoc tak, že si zmýlila diskrečnú právomoc s jednoduchým výkladom pravidla spoločného práva. Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT nevyplynulo z výkonu diskrečnej právomoci luxemburskej daňovej správy, ale pridržiava sa článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a jeho obežníka. Luxembursko tvrdí, že pri uplatňovaní týchto ustanovení sa nemožno vyhnúť ich výkladu s prihliadnutím na skutkovú podstatu danej veci s cieľom dospieť k riešeniam, ktoré sú určené danými okolnosťami a zakladajú sa na nich. Komisia nepozná rozdiel medzi diskrečnou právomocou a výkladom pravidiel obsahujúcich abstraktné právne pojmy, ktoré sa následne musia uplatňovať v spornej veci. Okrem toho sa Komisia výkladom luxemburského práva stavia na miesto luxemburských orgánov, a zasahuje tak do právomoci členských štátov v oblasti priamych daní.

(147) Luxembursko tvrdí, že vzhľadom na to, že jeho daňová správa si neuplatnila diskrečnú právomoc v prípade spoločnosti FFT, Komisia nemohla dokázať, že sporné záväzné stanovisko predstavuje výnimku z bežnej správnej praxe. Luxembursko vysvetlilo, že vo svojich správnych postupoch vychádza zo zásady zákonnosti a rovnosti, a teda pristupuje rovnako ku všetkým daňovým subjektom, ktoré sa nachádzajú v zásade v rovnakej situácii. Luxembursko tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa skúma len na základe zásad OECD o transferovom oceňovaní bez zohľadnenia luxemburskej správnej praxe.

4.2. Pripomienky Luxemburska o zásadných chybách v rozhodnutí o začatí konania

(148) Luxembursko všeobecne tvrdí, že Komisia sa dopustila zásadnej chyby, keď si za referenčný systém určovania selektívnej výhody zvolila princíp nezávislého vzťahu vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní namiesto vnútroštátnych právnych predpisov a vnútroštátnej praxe.

(149) Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia neprávne vyložila zásady OECD o transferovom oceňovaní. V odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania Komisia zaviedla akúsi hierarchiu metód na stanovenie transferových cien, pričom tvrdí, že je vhodné uprednostňovať používanie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny, pred nepriamymi metódami, ako je metóda čistého obchodného rozpätia. Komisia teda neprihliada na to, že od roku 2010 zásady OECD o transferovom oceňovaní viac nezvažuje hierarchiu metód v súlade s aktuálnymi požiadavkami a praxou. S odvolaním sa na odsek 113 týchto zásad Luxembursko uvádza, že „stanovenie transferových cien nie je exaktná veda“ a že „výber metódy na stanovenie nezávislej trhovej ceny v mnohých prípadoch nie je úplne zrejmý“. Keďže daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že výber metódy čistého obchodného rozpätia bol opodstatnený, a uplatnil článok 164 zákona o dani z príjmu, luxemburská daňová správa jednoducho potvrdila, že analýza bola z právneho hľadiska správna.

(150) Podľa Luxemburska Komisia uznáva, že výklad a uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu sa líši medzi jednotlivými daňovými správami a medzi daňovými správami a spoločnosťami (60), a preto nemôže na jednej strane povoliť, aby princíp nezávislého vzťahu podliehal rôznym výkladom a uplatneniam, a na druhej strane usúdiť, že existuje len jedna správna metóda, podľa ktorej malo Luxemburska uplatniť princíp nezávislého vzťahu.

(151) Luxembursko ďalej kritizuje Komisiu, že v tejto veci neuplatnila príslušné vnútroštátne legislatívne ustanovenie, t. j. článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu ani správnu prax, ktorá z neho vyplýva, ale zvolila si za referenciu len zásady OECD o transferovom oceňovaní. Komisia tak stanovuje metódu výpočtu, ktorá sa jej zdá najvhodnejšia, zatiaľ čo v luxemburskom práve sa nestanovuje použitie konkrétnych metód na stanovenie transferového oceňovania. Komisia tak úplne prehliada právny rámec a luxemburskú správnu prax v tejto oblasti. Okrem toho Komisia na účely analýzy selektívnosti nepredkladá porovnanie daňového prístupu k FFT s prístupom uplatňovaným voči iným spoločnostiam, ktoré sú v Luxembursku v podobnej skutkovej a právnej situácii.

(152) Pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, Luxembursko kritizuje Komisiu, že sa príliš veľa a príliš jednostranne sústreďovala na údajnú daňovú stratégiu skupiny Fiat na úrovni skupiny, bez zohľadnenia skutočnosti, že skupina Fiat, keďže ide o skupinu, mohla byť motivovaná inými dôvodmi na vytvorenie štruktúry zvoleným spôsobom.

(153) Po prvé, luxemburské daňové orgány istotne neschválili „pevne stanovený základ dane“, ako sa tvrdí v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania. Zdaniteľný príjem spoločnosti FFT závisí od objemu poskytnutých úverov a v správe o transferovom oceňovaní sa stanovuje len rozpätie bázických bodov pre maržu, ktorá sa má dosiahnuť.

(154) Po druhé, pokiaľ ide o výšku požadovaných vlastných zdrojov a pochybností, ktoré v tejto súvislosti vyjadrila Komisia, Luxembursko sa domnieva, že zvolenie rámca Bazilej II je opodstatnené, ako aj rozhodnutie nezapočítať podiely. Luxembursko trvá na tom, že bolo logické nezahrnúť do výpočtu finančné podiely, pretože nepatria do rámca vymedzeného pre transferové oceňovanie úverov v rámci skupiny. Okrem toho podľa správy o transferovom oceňovaní sa suma, ktorá slúži na financovanie podielov, rovná 165 244 000 EUR, čo zodpovedá nákupnej cene podielov spoločnosti FFT, a preto ju podľa Luxemburska nemožno napadnúť. Príjem z podielov je navyše podľa luxemburského práva oslobodený, a teda ani náklady, ktoré s nimi súvisia, ako sú úrokové náklady, nemožno odpočítať. Napokon sa odmena za podiely vypláca prostredníctvom dividend z dcérskych spoločností, ktorých výška môže kolísať v závislosti od výsledkov dcérskych spoločností a ich reinvestičných potrieb, a preto koncepcia marže uplatňovanej na tento príjmový tok nemá z komerčného hľadiska zmysel.

(155) Po tretie, Luxembursko tvrdí, že nezahrnutie pohľadávok v rámci skupiny do výpočtu je takisto opodstatnené, keďže dlhy spoločnosti FFT sú kryté výslovnými zárukami v prospech veriteľov spoločnosti FFT. Vzhľadom na priemyselnú stratégiu, hospodárske záujmy a riziko potenciálneho konkurzu pre dobré meno spoločnosti je riziko zlyhania spoločnosti FFT veľmi malé a „voľná“ suma 93 710 000 EUR je nanajvýš postačujúca na pokrytie tohto rizika.

(156) Po štvrté, Luxembursko kritizuje Komisiu za spochybnenie spôsobu výpočtu beta koeficientu na účely stanovenia rizikovej prémie. Po prvé, tieto výpočty nie sú čisto matematické a rôzne výsledky možno odôvodniť, a teda výsledky dosiahnuté v správe o transferovom oceňovaní sú plne odôvodniteľné a solídne. Po druhé, ak by aj výsledky, ku ktorým by dospela Komisia, boli rozdielne, Komisia by aj tak musela preskúmať, či sa tým spoločnosti FFT udeľuje výhoda v porovnaní s inými podnikmi usadenými v Luxembursku. Po tretie, dokonca aj pri alternatívnom posúdení, pri ktorom by sa porovnala riziková prémia vypočítaná pre spoločnosť FFT s odmenou vyplatenou akcionárom spoločnosti kótovanej na burze, ktorá dosahuje percentuálnu úroveň 3,5 až 4 %, čo je oveľa menej ako riziková prémia 6,05 % vypočítaná pre spoločnosť FFT, z tohto porovnania vyplýva, že riziková prémia 6,05 % je úplne opodstatnená a plne vyhovuje požiadavkám článku 164 zákona o dani z príjmu.

(157) Luxembursko napokon tvrdí, že vzhľadom na to, že skupina pre kódex správania (v oblasti zdaňovania podnikov) výslovne potvrdila, že prax Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk je v súlade s kódexom správania a so zásadami OECD, zo zásady oprávneného očakávania vyplýva, že spoločnosť FFT sa mohla opierať o záväzné stanovisko z 3. septembra 2012 počas celej jeho platnosti, t. j. päť rokov.

5. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

(158) Spoločnosť FFT zaslala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 30. októbra 2014. Tieto pripomienky boli doručené v dvoch samostatných dokumentoch.

5.1. Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT

(159) Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT je rozdelený na dve časti. V prvej časti sú predstavené dôvody, pre ktoré sa spoločnosť FFT domnieva, že Komisia nesprávne uplatnila zásady OECD o transferovom oceňovaní na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. V druhej časti sa opisuje, prečo rozhodnutie o začatí konania nie je v súlade s požadovanou právnou normou na stanovenie selektívnej povahy podľa článku 107 ods. 1 zmluvy.

5.1.1. Nesprávne uplatnenie zásad OECD

(160) Po prvé, v rozpore s tvrdeniami Komisie v rozhodnutí o začatí konania spoločnosť FFT uvádza, že sa nedohodla s luxemburskou daňovou správou na pevne stanovenom zdaniteľnom príjme. Dohoda sa týkala len metódy odmeňovania pokladničných služieb vykonávaných spoločnosťou FFT. Každý rok od roku 2011 spoločnosť FFT aktualizuje všetky použité parametre pri odhadovaní vlastného imania vystaveného riziku a kapitálovej návratnosti s cieľom vypočítať svoj cieľový zisk. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT navyše platí päť rokov len v prípade, že sa nezmenia skutočnosti a okolnosti, na ktorých sa zakladá, pričom táto doba platnosti zodpovedá praxi iných členských štátov v oblasti záväzných stanovísk.

(161) Po druhé, nie je žiadny dôvod, prečo by daňový poradca spoločnosti FFT nemohol použiť metódu čistého obchodného rozpätia, keďže neexistujú žiadne vnútropodnikové prvky na porovnanie s transakciami spoločnosti FFT, ktoré by bolo možné použiť na uplatnenie metódy nezávislej trhovej ceny. Dôvodom je to, že i) spoločnosť FFT neposkytuje úvery tretím stranám a že ii) spoločnosti skupiny Fiat nezískavajú podobné úvery od tretích strán. Spoločnosť FFT sa odvoláva na odsek 22 zásad OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorého je pri výbere metódy vždy potrebné zamerať sa na nájdenie najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. Spoločnosť FFT ďalej uvádza odsek 24 týchto zásad, podľa ktorého sa vyskytujú situácie, v ktorých sú transakčné ziskové metódy vhodnejšie ako tradičné metódy založené na transakciách.

(162) Spoločnosť FFT tvrdí, že ak by daňový poradca na ocenenie jej dlhopisov uplatnil metódu nezávislej trhovej ceny s cieľom stanoviť transferové ceny uplatňované na úvery poskytnuté spoločnostiam skupiny, spoločnosti FFT by vznikali straty, pretože by sa jej nevrátili náklady na likviditu potrebné na pokrytie finančných potrieb skupiny. Spoločnosť FFT je menej zložitý subjekt ako iné spoločnosti skupiny, ktorých marže je možné overiť prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia. Táto metóda sa v analýzach transferového oceňovania používa čoraz častejšie a zásady OECD o transferovom oceňovaní z roku 2010 nestanovujú žiadnu hierarchiu metód.

(163) Okrem toho spoločnosť FFT uvádza, že vlastné imanie môže často vyplynúť z predchádzajúcich rozhodnutí o činnosti spoločnosti a nemusí byť priamo prepojené s výškou vlastného imania potrebného na znášanie rizík súvisiacich s činnosťou spoločnosti.

(164) Spoločnosť FFT napokon pripomína, že v zásadách OECD o transferovom oceňovaní sa uznáva, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda. V tejto súvislosti sa odvoláva na odsek 113 týchto zásad, a konkrétne na toto odôvodnenie: „Je dôležité mať na pamäti cieľ, ktorým je dosiahnutie odôvodnenej aproximácie nezávislého trhového výsledku na základe dôveryhodných informácií. Treba rovnako pripomenúť, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda a vyžaduje si posúdenie daňovej správy, ako aj daňového subjektu.“ Spoločnosť FFT uvádza, že vyvinula všetko potrebné úsilie na odhadnutie nezávislej trhovej odmeny za svoju činnosť.

(165) Po tretie, pokiaľ ide o vhodnosť vlastného imania FFT, spoločnosť musí preukázať, že jej vlastné imanie je dostatočné na znášanie rizík súvisiacich s jej činnosťou financovania. V obežníku nie sú žiadne konkrétne usmernenia, ktoré treba dodržiavať pri určovaní vhodnej výšky rizikového kapitálu. Spoločnosť FFT sa preto rozhodla analyzovať svoje vlastné imanie s cieľom posúdiť, aká časť tohto vlastného imania bola potrebná na výkon jej činností a znášanie rizík s prihliadnutím na rámec Bazilej II.V obežníku sa takisto porovnávajú spoločnosti vykonávajúce činnosť finančného sprostredkovania s nezávislými finančnými inštitúciami. V obežníku sa ustanovuje aj to, že daňové subjekty vykonávajúce transakcie financovania v rámci skupiny musia mať dostatočné vlastné zdroje na znášanie rizík financovania súvisiacich s týmito transakciami. Naopak, podielové činnosti nie sú zahrnuté na účely stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, a preto bolo opodstatnené vylúčiť podiely spoločnosti FFT z jej rizikového kapitálu. Okrem toho suma vlastného imania, ktorá sa rovná investíciám do dcérskych spoločností FFT, nebola zohľadnená, pretože je súčasťou neportfóliových investícií do dcérskych spoločností, ktoré sa odmeňujú prostredníctvom dividend. Dividendy však nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože sa v nich neprihliada na význam vykonávaných funkcií ani na znášané riziká. Tento odpočet je takisto v súlade s rámcom Bazilej II (61) a s článkom 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (tzv. CRD III) (62).

(166) Po štvrté, pokiaľ ide o analýzu Komisie zameranú na pohľadávky v rámci skupiny a o skutočnosť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT nezohľadňuje všetky aktíva okrem aktív vo vlastníctve tretích strán, spoločnosť FFT tvrdí, že úverový rating skupiny je už zahrnutý do nákladov na financovanie skupiny spoločnosťou FFT. Keďže spoločnosť FFT a všetky pridružené spoločnosti skupiny majú úverový rating, ktorý je ekvivalentný ratingu spoločnosti Fiat S.p.A. (63), spoločnosť FFT nie je vystavená dodatočnému úverovému riziku, pokiaľ ide o úvery poskytované pridruženým spoločnostiam v rámci skupiny. Úroková sadzba, ktorú spoločnosť FFT vyžaduje od svojich pridružených podnikov v rámci skupiny, sa v dôsledku tejto skutočnosti rovná súčtu i) nákladov na financovanie skupiny; ii) záručných poplatkov vyplatených spoločnosti Fiat S.p.A.; iii) prevádzkových nákladov, ktoré spoločnosť znáša, aby mohla poskytovať svoje služby iným spoločnostiam skupiny; iv) nákladov na negatívne preklenovanie, ktoré vznikajú preto, že veľké sumy požičiavané spoločnosťou FFT musia byť krátkodobé a s nižšími úrokovými sadzbami, aby sa naplnili potreby skupiny na krátkodobú likviditu; a v) odmeny za kapitál pri znášaní rizík, ktorá súvisí s funkciami, ktoré zabezpečuje spoločnosť FFT v rámci správy pokladnice skupiny.

(167) Po piate, podľa spoločnosti FFT bolo opodstatnené použiť koeficient 6 % uplatnený na rizikovo vážené aktíva, keďže to zodpovedá koncepcii spoločnosti FFT, pokiaľ ide o rámec Bazilej II transponovaný na nebankové finančné inštitúcie na určitých územiach EÚ (napr. v Taliansku) miestnymi regulačnými orgánmi v súlade so smernicou CRD. Navyše, keďže expozícia aktív spoločnosti FFT voči tretím stranám spočíva hlavne v bankových vkladoch, riziková váha 20 % bola uplatnená v súlade so štandardným prístupom rámca Bazilej II (64). Podobne, pokiaľ ide o rizikovú váhu 15 % uplatnenú na prevádzkové riziko, spoločnosť FFT upozorňuje Komisiu na prístup základného ukazovateľa, pri ktorom je v súlade s bodom 649 rámca Bazilej II vhodné uplatniť takýto koeficient. Podľa tohto istého prístupu hrubý príjem zodpovedá čistým úrokovým výnosom plus čistým neúrokovým výnosom vrátane všetkých rezerv a prevádzkových výdavkov, ale bez mimoriadnych položiek. Keďže spoločnosť FFT nemá neúrokové príjmy, uvedenie príjmových úrokov z bankových vkladov bez dlžných úrokov z bankových úverov je opodstatnené, pretože predstavuje najlepšiu aproximáciu operačných rizík spoločnosti FFT. Pokiaľ ide o akékoľvek potenciálne zmeny regulačného rámca, spoločnosť FFT tvrdí, že aj v rámci nástroja Bazilej III (65) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (66) (tzv. CRD IV) o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami sú príslušné kritéria aj naďalej platné.

(168) Po šieste, pokiaľ ide o pochybnosti Komisie o použitom beta koeficiente, spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby sa vylúčili niektoré porovnávacie prvky (napr. vnútroštátne banky), nezávislé trhové rozpätie sa takmer nemení. Keďže spoločnosť FFT pôsobí ako spoločnosť financovania a nemožno ju považovať za banku, spoločnosť FFT a [daňový poradca] považujú za najvhodnejšie porovnávacie prvky beta koeficienty spoločností financovania. V obežníku sa navyše jasne uvádzajú poskytovatelia finančných služieb. Na tomto základe je pri určovaní vhodného beta koeficientu opodstatnené zohľadniť všetky spoločnosti pôsobiace v sektore finančných služieb. Pokiaľ ide o použitie 25. percentilu z nezávislého trhového rozpätia, je to v súlade so zásadami OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorej všetky body nezávislého trhového rozpätia vedú k nezávislým trhovým cenám/ziskom. Okrem toho podľa odhadov spoločnosť FFT znáša obmedzené riziká, pretože pracuje výlučne pre spoločnosti skupiny, činnosti skupiny sú vysoko integrované a materská spoločnosť má veľký záujem na podpore činnosti svojich dcérskych spoločností.

(169) Po siedme, spoločnosť FFT nesúhlasí s pochybnosťami Komisie o tom, že by kapitálová návratnosť vo výške 0,87 % bola príliš nízka. Prebytkový kapitál, čiže kapitál, ktorý nie je potrebný na krytie rizík znášaných spoločnosťou FFT v rámci činnosti financovania, sa požičiava inej spoločnosti skupiny, ktorá potrebuje dodatočné financovanie, alebo sa používa na financovanie prevádzkových nákladov spoločnosti FFT v rámci poskytovania finančných služieb. Jeho odmeňovanie preto musí byť prispôsobené krátkodobým investíciám likvidity.

5.1.2. Analýza selektívnosti, ktorú vykonala Komisia

(170) Spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby bola analýza Komisie zameraná na dodržanie princípu nezávislého vzťahu správna, rozhodnutie o začatí konania neobsahuje žiadny dôkaz o tom, že spoločnosť FFT získala zvýhodnené zaobchádzanie v porovnaní s akýmkoľvek iným luxemburským daňovým subjektom, ktorý sa nachádza v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V rozhodnutí o začatí konania nie je žiadne porovnanie postavenia spoločnosti FFT s postavením iného luxemburského daňového subjektu, ako je 21 iných daňových subjektov, ktorých stanoviská k metóde ocenenia Komisia preskúmala.

(171) Spoločnosti FFT bolo povolené uzatvoriť stanovisko k metóde ocenenia s luxemburskou daňovou správou tak isto ako akémukoľvek inému luxemburskému daňovému subjektu, ktorý je skutočne prítomný v Luxembursku.

(172) Navyše, keďže globálna sadzba dane pre právnické osoby v Luxembursku uplatnená na spoločnosť FFT bola 28,8 % (za účtovný rok 2011), pričom v Taliansku je hlavná sadzba dane pre právnické osoby približne 33 %, v Taliansku by vyšší zisk spoločnosti FFT viedol k vyšším odpočítateľným nákladom, pretože väčšina úverov poskytovaných spoločnosťou FFT je adresovaná spoločnosti Fiat Finance S.p.A. Preto nie je zrejmé, aký typ „pomoci“ skupina ako celok získala, ak spoločnosť FFT vykázala nižší zisk v Luxembursku a v dôsledku toho využila nižší odpočet úrokov v Taliansku.

5.2. Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT

5.2.1. Stanoviskom k metóde ocenenia sa neudeľuje žiadna „výhoda“

(173) Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT sa začína vysvetlením všeobecnému významu stanovísk k metóde ocenenia, ktoré sa považujú za súčasť všeobecného daňového systému a schvaľujú sa aj v luxemburskom daňovom systéme. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT sa pridržiava usmernení vymedzených v obežníku a neodkláňa sa od všeobecného luxemburského daňového systému. Doba platnosti stanoviska k metóde ocenenia vo FFT v trvaní päť rokov je v súlade so štandardnou dobou platnosti stanovísk k metóde ocenenia v iných členských štátoch.

(174) Luxemburské pravidlá transferového oceňovania, ktoré sú základom obežníka, sú súčasťou všeobecného daňového systému, keďže sa uplatňujú medzi pridruženými spoločnosťami v rámci skupiny pri medzipodnikových transakciách. Luxemburské pravidlá transferového oceňovania sa neodkláňajú od všeobecného daňového systému v tom zmysle, že v praxi sa pridŕžajú zásad OECD o transferovom oceňovaní a zameriavajú sa na stanovenie nezávislého trhového zisku.

(175) Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s výberom metódy na stanovenie transferových cien, spoločnosť FFT tvrdí, že metóda čistého obchodného rozpätia je všeobecne uznávaná metóda schválená OECD, ktorá je v súlade so všeobecným luxemburským daňovým systémom. Komisia uznala rozšírené používanie metódy čistého obchodného rozpätia, ako aj to, že pri jej uplatnení sa môžu vyskytnúť ťažkosti (67). Usmernenia o určitých bližších hľadiskách sú nedostatočné, ale Komisia si nárokuje právo vyriešiť kontroverzné otázky transferového oceňovania prostredníctvom vlastnej vízie spôsobu, akým by sa metóda čistého obchodného rozpätia mala uplatniť v predmetnom prípade. Navyše zdaniteľný zisk spoločnosti FFT je zosúladený so štatutárnym ziskom, čím sa potvrdzuje, že použitím metódy čistého obchodného rozpätia nebola spoločnosti FFT udelená žiadna hospodárska výhoda.

(176) Podľa spoločnosti FFT by daňové orgány mali mať určitý manévrovací priestor pri uplatňovaní metódy čistého obchodného rozpätia, ktorá pri určovaní zdaniteľného zisku nikdy nevedie k jedinému výsledku, ale k súboru platných výsledkov. Rozdiel medzi zdaniteľným príjmom, ku ktorému dospela spoločnosť FFT (a ktorý schválili luxemburské daňové orgány), a údajným zdaniteľným príjmom podľa Komisie by sa preto nemal považovať za výhodu v zmysle pravidiel o štátnej pomoci. Takáto výhoda vzniká len vtedy, keď sa opatrenie výrazne odkláňa od štandardných pravidiel stanovovania transferových cien a zachádza za rámec manévrovacieho priestoru daňovej správy (68). V opačnom prípade by išlo o zásah Komisie do právomocí členského štátu v oblasti daní.

(177) Spoločnosť FFT napokon tvrdí, že pri hodnotení existencie výhody mala Komisia prihliadať na celkový vplyv „na skupinu“. V tejto súvislosti skupina Fiat nezískava žiadnu výhodu, pretože akékoľvek zvýšenie základu dane v Luxembursku sa kompenzuje zvýšením odpočtu dane v iných európskych krajinách (v uplynulých rokoch najmä v Taliansku). Podľa spoločnosti FFT bol tento vplyv uznaný vo viacerých rozhodnutiach Komisie. (69)

5.2.2. Neexistencia „selektívnosti“

(178) Spoločnosť FFT tvrdí, že referenčný systém na posúdenie selektívnosti môže zahŕňať len spoločnosti, ktoré podliehajú pravidlám transferového oceňovania, t. j. spoločnosti, ktoré sú vo výlučnom styku s prepojenými tretími stranami. Táto zásada bola uznaná v rozhodnutí Komisie o schéme groepsrentebox (70), v ktorej v súvislosti s činnosťami financovania úverov uviedla, že prepojené podniky sa nachádzajú v skutkovej a právnej situácii, ktorú nemožno porovnávať so situáciou neprepojených podnikov. Na preukázanie selektívnosti by Komisia musela dokázať, že spoločnosť FFT získala stanovisko k metóde ocenenia za iných podmienok, ako sú podmienky uplatňované na iné subjekty luxemburskej skupiny, ktorá vykonáva činnosti financovania. V obežníku je pritom vysvetlené, že stanoviská k metóde ocenenia sú k dispozícii všetkým spoločnostiam finančných skupín. Preto nedochádza k selektívnosti.

(179) Komisia vo všeobecnosti uznáva záväzné stanoviská ako prostriedok na poskytnutie právnej istoty a predvídateľnosti daňovým subjektom v súvislosti s ich daňovým postavením. Záväzné stanoviská prijaté luxemburskou daňovou správou nie sú svojvoľné, keďže sa pridržiavajú zásad obežníka, v ktorom sa konkrétne uvádza princíp nezávislého vzťahu vymedzený v článku 9 modelovej daňovej zmluvy OECD a ktorý obsahuje usmernenia a spresnenia o minimálnych kapitálových požiadavkách a analýze transferového oceňovania, ktoré musí dodržiavať luxemburská spoločnosť vykonávajúca činnosť financovania v rámci skupiny. Manévrovací priestor luxemburskej daňovej správy, ak nejaký má, je tak obmedzený usmerneniami obežníka. Tento obmedzený manévrovací priestor, ktorý sa ponecháva daňovej správe, je navyše zahrnutý do uplatňovania zásad OECD o transferovom oceňovaní. Len na základe tejto skutočnosti nemožno konštatovať prítomnosť štátnej pomoci. Spoločnosť FFT okrem toho dodáva, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT podlieha pravidelnému preskúmaniu a má maximálnu dobu platnosti päť rokov.

(180) Spoločnosť FFT ďalej tvrdí, že Komisia nepreukázala, v čom sa uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia v stanovisku k metóde ocenenia v