SK Úradný vestník Európskej únie L 280/19

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 999/2014

z 23. septembra 2014,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2 a 5,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) Nariadením Rady (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Na základe ďalšieho prešetrovania, pri ktorom sa zistilo, že účinok cla sa postupne utlmuje, sa opatrenia zmenili nariadením Rady (ES) č. 663/98 (3). Po prvom preskúmaní pred uplynutím platnosti a prvom predbežnom preskúmaní podľa článkov 11 ods. 2 a 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základného nariadenia“) Rada nariadením č. 658/2002 (4) uložila konečné antidumpingové clo vo výške 47,07 EUR za tonu na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý je zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90 s pôvodom v Rusku. Následne sa vykonalo predbežné preskúmanie rozsahu výrobku podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a nariadením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bolo uložené konečné antidumpingové clo v rozsahu od 41,42 EUR za tonu do 47,07 EUR za tonu na dovoz tuhých hnojív s pôvodom v Rusku s obsahom dusičnanu amónneho viac ako 80 % hmotnosti, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20.

(2) Po druhom preskúmaní pred uplynutím platnosti a druhom predbežnom preskúmaní podľa článkov 11 ods. 2 a 11 ods. 3 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 661/2008 (6) zachovala opatrenia v platnosti. Clo zostalo nezmenené, s výnimkou skupiny podnikov EuroChem (7), pre ktoré sa pevná suma cla pohybovala od 28,88 do 32,82 EUR za tonu.

(3) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) rozhodnutím 2008/577/ES (8) prijala ponuky záväzkov s množstvovým stropom od ruských výrobcov JSC Acron a JSC Dorogobuzh, členov spoločnosti „Acron“ Holding (ďalej spoločne označovaných ako „Acron“), a od skupiny podnikov EuroChem. Komisia rozhodnutím č. 2012/629/EÚ (9) stiahla prijatie záväzku ponúknutého skupinou podnikov EuroChem z dôvodu neuskutočniteľnosti záväzku.

(4) Všeobecný súd rozsudkom z 10. septembra 2008 (10) na základe výkladu rozsudku z 9. júla 2009 (11) zrušil nariadenie Rady (ES) č. 945/2005, pokiaľ ide o spoločnosť JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (ďalej len „Kirovo“), časť spoločnosti OJSC UCC UralChem (ďalej len „UralChem“). Rada nariadením (ES) č. 989/2009 (12) príslušne zmenila nariadenie č. 661/2008. Antidumpingové clo (47,07 EUR za tonu) preto pre spoločnosť Kirovo platí len na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.

1.2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti

(5) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (13) platných antidumpingových opatrení Komisia dostala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť o preskúmanie predložilo 28. marca 2013 únijné združenie výrobcov hnojív – Fertilizers Europe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby príslušného výrobku v Únii.

(6) Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu a opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

(7) Ruské združenie výrobcov hnojív („RFPA“) po zverejnení tvrdilo, že žiadosť o preskúmanie podporuje len určitá časť únijných výrobcov dusičnanu amónneho ako hnojiva (FGAN) a že únijní výrobcovia všetkých stupňov dusičnanu amónneho a iných hnojív s obsahom dusičnanu amónneho predstavujú objem trikrát väčší ako žiadateľ. Toto tvrdenie je však nedôvodné, pretože žiadateľ a podporovatelia žiadosti vyrábajú FGAN, ako aj iné výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto preskúmanie pred uplynutím platnosti. Žiadosť teda podporili nielen výrobcovia FGAN, ale aj výrobcovia iných typov príslušného výrobku, čím sa splnil kvantitatívny prah na začatie preskúmania.

1.3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti

(8) Keďže Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy odôvodňujúce začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, oznámila 12. júla 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (14) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(9) Združenie RFPA pred začiatkom prešetrovania predložilo pripomienky týkajúce sa platných opatrení a napadlo ich zákonnosť. Rovnaká strana zároveň tvrdila, že neexistujú dôvody na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti na základe informácií zaslaných Komisii pred začatím konania v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy, ak by sa opatrenia prestali uplatňovať.

(10) Útvary Komisie tejto zainteresovanej strane odpovedali, že názory vyjadrené inými stranami ako žiadatelia podrobne preskúma až po začatí prešetrovania.

(11) Rovnaká zainteresovaná strana požiadala aj o sprístupnenie žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v znení, v ktorom bola podaná 28. marca 2013, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania, ako aj o sprístupnenie upozornenia na nedostatky, ktoré útvary Komisie vystavili žiadateľom k ich žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti, aby mohla lepšie uplatniť svoje práva na obhajobu. Útvary Komisie informovali zainteresovanú stranu, že rozhodnutie o začatí prešetrovania vychádzalo iba z konsolidovanej verzie žiadosti, do ktorej bola začlenená odpoveď na upozornenie na nedostatky. Predchádzajúce verzie a návrhy sú irelevantné. Neumožnenie prístupu k pôvodnému zneniu a listu by preto nepredstavovalo porušenie práv danej strany na obhajobu. Strana požiadala úradníka pre vypočutie z GR pre obchod, aby intervenoval pri tomto údajnom porušení práv na obhajobu. Úradník pre vypočutie potvrdil stanovisko útvarov Komisie zo 4. marca 2014.

(12) Zainteresovaná strana požiadala o sprístupnenie žiadostí o preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúcich sa aj ďalších dvoch odlišných konaní. Strana tvrdila, že tieto žiadosti boli zamietnuté ako neopodstatnené a prístup k týmto dokumentom by jej umožnil porovnať okolnosti týchto dvoch prípadov vzhľadom na prebiehajúce preskúmanie a pochopiť, ako Komisia v jednotlivých prípadoch analyzuje dostatočnosť žiadostí, a tak primerane uplatniť svoje práva na obhajobu. Útvary Komisie poskytli strane všetky vysvetlenia a úradník pre vypočutie 4. marca 2014 potvrdil stanovisko útvarov Komisie.

1.4. Prešetrovanie

1.4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(13) Prešetrovanie pokračovania a opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2012 do 30. júna 2013 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do 30. júna 2013 (ďalej len „posudzované obdobie“).

(14) Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že v porovnaní s predchádzajúcim preskúmaním pred uplynutím platnosti, ktoré vyústilo do nariadenia č. 661/2008, došlo k neopodstatnenej zmene metodiky, keďže posudzované obdobie v uvedenom preskúmaní bolo dlhšie.

(15) Komisia sa domnieva, že okolnosti, na ktoré poukazuje združenie RFPA, nemožno pokladať za zmenu metodiky na účely článku 11 ods. 9 základného nariadenia. V každom prípade treba uviesť nasledujúce skutočnosti. Praxou Komisie je, že posudzované obdobie sa zvyčajne vzťahuje na ORP a tri predchádzajúce kalendárne roky, pokiaľ sa samotné ORP nevzťahuje na značnú časť predchádzajúceho kalendárneho roku. Vtedy možno výnimočne zohľadniť obdobie štyroch kalendárnych rokov. Táto situácia nastala aj pri predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti. Tvrdenie sa preto zamieta.

1.4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

(16) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa obrátili na Komisiu s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány v Rusku (ďalej len „príslušná krajina“), známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.

(17) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou alebo úradníkom pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod.

1.4.3. Výber vzorky

(18) V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

a) Výber vzorky výrobcov z Únie

(19) Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov z Únie. Vzorku vybrala na základe objemu výroby v Únii a objemu predaja podobného výrobku na trhu Únie počas ORP. Túto vzorku tvorili štyria výrobcovia z Únie so sídlom vo Francúzsku, v Litve, Poľsku a Spojenom kráľovstve (15), čo predstavuje približne 42 % výroby Únie a 41 % predaja v Únii. Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby sa vyjadrili k provizórnej vzorke.

(20) Zainteresovaná strana tvrdila, že provizórne vybraná vzorka výrobcov z Únie by mala zahŕňať iba výrobcov dusičnanu amónneho, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90, ako bolo pôvodne stanovené v nariadení (ES) č. 2022/95, a nie aj výrobcov tuhých hnojív s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, ako je ustanovené v nariadení (ES) č. 945/2005.

(21) Tento nárok bol podložený rozsudkom Súdu prvého stupňa vo veci T-348/05, uvedeným v odôvodnení (4), ktorým bolo zrušené nariadenie (ES) č. 945/2005, rozširujúce rozsah výrobku v porovnaní s pôvodným prešetrovaním.

(22) Toto tvrdenie je neopodstatnené. Predmetným rozsudkom sa zrušilo nariadenie (ES) č. 945/2005 len v rozsahu, v akom sa týkalo jedného ruského vyvážajúceho výrobcu. Platné vymedzenie výrobku pre všetkých ostatných ruských výrobcov zostáva také, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 945/2005. V každom prípade všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vyrábajú dusičnan amónny v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Tuhé hnojivá uvedené pod inými číselnými znakmi KN vyrába výrobné odvetvie Únie a tieto hnojivá sú jednoducho výsledkom dodatočných chemických činností alebo miešania, pri ktorých vznikajú zložené hnojivá, označované aj ako „stabilizované hnojivá“ alebo „zmesi“, pod podmienkami, že obsah dusíka je vyšší ako 28 % hmotnosti alebo obsah dusičnanu amónneho je vyšší ako 80 % hmotnosti.

(23) Vzorka je teda reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

b) Výber vzorky dovozcov

(24) S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(25) Formulár na výber vzorky nevyplnili žiadni neprepojení dovozcovia, výber vzorky preto nebol potrebný.

c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Rusku

(26) S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Rusku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Ruska pri Únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

(27) Požadované informácie poskytlo a so zaradením do vzorky súhlasilo osem vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny. Počas ORP sa dovoz do Únie uskutočňoval prevažne v rámci záväzkov, ktoré boli schválené. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov, ktorých by bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného časového horizontu. Títo výrobcovia mali najväčší objem celkového vývozného predaja. Patrili medzi nich aj dve spoločnosti, ktoré počas ORP uskutočňovali vývozný predaj do Únie v rámci záväzku. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi príslušnej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky. Komisia sa preto rozhodla zachovať navrhovanú vzorku a všetky zainteresované strany boli o konečnej vybranej vzorke informované zodpovedajúcim spôsobom.

(28) Komisia do vzorky vybrala tieto štyri spoločnosti: — Acron, — EuroChem, — UralChem, — OJSC SBU Azot (ďalej len „SBU Azot“).

(29) Na základe vyplnených formulárov na výber vzorky táto vzorka predstavovala 88 % celkového vývozného predaja z Ruska z hľadiska objemu (do Únie a tretích krajín) počas ORP.

1.4.4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy

(30) Komisia zaslala dotazníky všetkým ruským vyvážajúcim výrobcom, ktorí o ne požiadali, ako aj výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, združeniam používateľov a obchodným združeniam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania.

(31) Vyplnené dotazníky doručili štyria ruskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Jedno obchodné združenie zastupujúce používateľov, konkrétne Národná únia poľnohospodárov Anglicka a Walesu (NFU), vyplnilo dotazník čiastočne.

(32) Pokiaľ ide o ruských vyvážajúcich výrobcov, úplne vyplnený dotazník zaslala len spoločnosť Acron. Ostatné tri spoločnosti zaradené do vzorky – EuroChem, UralChem a SBU Azot – poskytli len čiastočné odpovede, v ktorých uviedli údaje o kapacite, súhrnnom predaji na úrovni cien zo závodu a určité informácie o svojich výrobných nákladoch. Tieto čiastočné odpovede neumožnili Komisii riadne overiť ich údaje o predaji ani ich výrobné náklady.

(33) Komisia informovala troch príslušných vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky o svojom úmysle uplatniť článok 18 základného nariadenia v súvislosti s neposkytnutými informáciami, na čo títo výrobcovia využili svoje právo byť vypočutí úradníkom pre vypočutie. V osobitných zverejneniach pre každého z troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky navyše Komisia uviedla, ktoré údaje poskytnuté jednotlivými spoločnosťami použila vo svojej analýze a ktoré údaje považovala za neúplné, a preto použila „dostupné skutočnosti“ podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia. Komisia použila najmä súhrnné údaje o predaji na úrovni cien zo závodu a nie podrobné údaje na základe zoznamov s jednotlivými obchodnými prípadmi.

(34) Okrem toho združenie zastupujúce dovozcov – Európske združenie pre dovoz hnojív (ďalej len „EFIA“) – v mene svojich členov požiadalo, aby bolo uznané za zainteresovanú stranu, a predložilo písomné pripomienky. Traja jednotliví dovozcovia uviedli, že úplne ukončili celý dovoz hnojív s pôvodom v Rusku.

(35) Písomné podania prišli aj od niekoľkých združení používateľov, predovšetkým od Výboru profesionálnych poľnohospodárskych organizácií v EÚ (COPA)/Všeobecnej konfederácie poľnohospodárskych družstiev v EÚ (Cogeca), NFU a od francúzskych združení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).

(36) Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy podľa článku 16 základného nariadenia sa vykonali v priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia z Únie — AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva, — Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Poľsko, — Grow How UK limited, Ince, Spojené kráľovstvo, — YARA France S.A., Francúzsko. Vyvážajúci výrobcovia v Rusku — JSC Acron, JSC Dorogobuzh, prepojený obchodník ZAO Agronova – Bryansk (Acron), — Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem), — OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem), — Kemerovo JSC „Azot“ a LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ (SBU Azot). Prepojený dovozca — Agronova Europe AG, Švajčiarsko (prepojená s Acron).

1.5. Zverejnenie

(37) Komisia dňa 13. júna 2014 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť zachovanie platných antidumpingových opatrení a vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili. Pripomienky zainteresovaných strán Komisia zvážila a v prípade vhodnosti zohľadnila.

(38) Združenie RFPA po zverejnení zopakovalo, že pri preskúmaní by došlo k viacerým údajným procesným nezrovnalostiam, a vzalo na vedomie odmietnutie Komisie poskytnúť prístup k pôvodnej verzii žiadosti, ktorú žiadateľ podal 28. marca 2013, ako aj údajné oneskorené poskytnutie prístupu k spisu, ktorý nie je dôverný.

(39) Pokiaľ ide o žiadosť o prístup k pôvodnej žiadosti o preskúmanie, útvary Komisie niekoľkokrát písomne a ústne, a to aj prostredníctvom stretnutí, ktorým predsedal úradník pre vypočutie, objasnili dôvody, prečo žiadosť nebolo možné uznať podľa platného právneho rámca.

(40) Pokiaľ ide o údajné neskoré poskytnutie prístupu k spisu, ktorý nie je dôverný, Komisia sa domnieva, že aj keby tento nárok bol oprávnený, nemalo by to vplyv na práva združenia RFPA na obhajobu. Po prvé, Komisia združeniu RFPA včas poskytla základné skutočnosti, na základe ktorých plánuje zachovať opatrenia a poskytla mu dostatočný čas na zaujatie stanoviska. Po druhé, združeniu RFPA bol pred týmto zverejnením poskytnutý prístup k celému spisu, ktorý nie je dôverný.

(41) Združenie RFPA takisto tvrdilo, že „na rozdiel od bežnej praxe“ sa stretnutia medzi útvarmi Komisie a žiadateľom z mája a apríla 2014 nezaznamenali do spisu, ktorý nie je dôverný, a obmedzené údaje, ktoré predložil žiadateľ v máji 2014, nesprevádzalo primerané zhrnutie nedôverného charakteru.

(42) Bežnou praxou je, že zainteresované strany, ktoré žiadajú o vypočutie, predkladajú svoje stanoviská ústne a priložia k nim písomné podania. Verzie týchto podaní, ktoré nie sú dôverné, sa zaradia do spisu prístupného na nahliadnutie a sprístupnia sa akejkoľvek inej zainteresovanej strane. V týchto dokumentoch sú zaznamenané stretnutia a vypočutia útvarmi Komisie. Toto tvrdenie sa preto zamieta ako vecne nesprávne.

(43) Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, verziu obmedzených údajov predložených v máji 2014, ktorá nie je dôverná, nebolo možné predložiť inak, bez zverejnenia obchodných tajomstiev výrobcov z Únie. Ani toto tvrdenie teda nie je možné akceptovať.

2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Príslušný výrobok

(44) Príslušný výrobok, ktorého sa toto prešetrovanie týka, je ten istý výrobok, ktorý sa vymedzil v nariadení (ES) č. 661/2008, t. j. tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, s pôvodom v Rusku (ďalej ako „DA“ alebo „príslušný výrobok“). Pokiaľ však ide o DA vyrábaný spoločnosťou JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), príslušný výrobok podľa nariadenia (ES) č. 989/2009 je len DA v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.

(45) Hlavnou surovinou používanou na výrobu DA je plyn, ktorý predstavuje 70 % až 80 % celkových výrobných nákladov. Cieľom rozšírenia rozsahu výrobkov v roku 2005 bolo zahrnúť aj dusičnan amónny doplnený o fosfor a/alebo draslík, keďže sa zistilo, že tieto zmesi majú v zásade rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké agronomické vlastnosti.

(46) Je potrebné poznamenať, že číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (čiže „dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch“ a „zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s inými anorganickými nehnojivovými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti“) môžu obsahovať DA používaný na priemyselné účely (napríklad na výrobu výbušnín), ako aj DA používaný na poľnohospodárske účely. Obidva druhy majú rovnaké technické a chemické vlastnosti, môžu byť ľahko zameniteľné a považujú sa za príslušný výrobok.

(47) Zástupcovia ruských orgánov po zverejnení tvrdili, že rozšírenie rozsahu výrobkov z roku 2005 je v rozpore s antidumpingovou dohodou WTO, pretože v súvislosti s doplnkovými výrobkami zahrnutými do rozšírenia z roku 2005 sa nevykoná žiadne stanovenie dumpingu, ujmy a príčinnej súvislosti.

(48) Toto tvrdenie je neopodstatnené, a to z dôvodov, ktoré už boli uvedené v odôvodnení 22, a preto sa zamieta.

2.2. Podobný výrobok

(49) Podobne ako v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že DA vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Rusku a DA vyvážaný do Únie z Ruska má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a spôsoby použitia. Ide teda o podobné výrobky na účely tohto prešetrovania v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

(50) Vzhľadom na fyzikálne a technické vlastnosti je DA, ktorý vyrába výrobné odvetvie Únie, výrobok podobný dusičnanu amónnemu, ktorý sa vyváža z Ruska do Únie.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

3.1. Úvodné poznámky

(51) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.

3.2. Dumping pri dovoze počas ORP

(52) Ako je uvedené v odôvodnení 32, pri prešetrovaní plne spolupracoval len jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky (Acron). Ako sa však uvádza v odôvodnení 3, v roku 2008 Komisia prijala cenový záväzok od spoločnosti Acron, ktorý bol počas ORP stále v platnosti. Vzhľadom na existenciu cenového záväzku boli vývozné ceny spoločnosti Acron počas ORP určené daným cenovým záväzkom, v ktorom bola stanovená minimálna dovozná cena. Tieto vývozné ceny sa preto nepovažovali za spoľahlivý prvok pri posudzovaní pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu, ak by sa platnosť antidumpingových opatrení nechala uplynúť.

(53) Združenie RFPA po zverejnení argumentovalo, že to znamená, že Komisia nezistila žiadny skutočný prebiehajúci dumping. To nie je presné. Vzhľadom na to, že ruskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky – s výnimkou spoločnosti Acron – plne nespolupracovali, Komisia nemala k dispozícii dostatočné údaje na vykonanie výpočtov dumpingu na základe vlastných údajov týchto spoločností. Výpočet dumpingu mohla vykonať za spoločnosť Acron, ale ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 52, Komisia považovala jej údaje za nespoľahlivé na účely tohto preskúmania pred uplynutím platnosti.

(54) Argument Komisie, že skutočné ceny pre EÚ sú nespoľahlivé z dôvodu existencie cenového záväzku, a preto sa nemôžu použiť na stanovenie vývoznej ceny, je podľa spoločnosti Acron protiprávny. Komisia však argumentovala niečím iným. Komisia netvrdila, že nie je možné použiť vývozné ceny ako také z dôvodu cenového záväzku, ale dospela k záveru, že tieto vývozné ceny považuje za nespoľahlivý prvok v analýze pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu v rámci osobitných okolností tohto prešetrovania. Vývozné ceny na základe cenového záväzku nie sú podľa Komisie zmysluplným ukazovateľom v analýze budúceho správania sa vyvážajúcich výrobcov v prípade neexistujúcich opatrení a akýchkoľvek cenových záväzkov.

(55) Na rozdiel od toho, čo tvrdila spoločnosť Acron, jej vývozné ceny pre EÚ nemožno považovať za ceny vyplývajúce jedine z bežných trhových podmienok. Počas trvania celého ORP bola spoločnosť Acron jediným ruským vyvážajúcim výrobcom, ktorý využíval cenový záväzok, všetci ostatní ruskí vyvážajúci výrobcovia podliehali colnej povinnosti. Tieto prvky mali určite vplyv na konkurenčné postavenie spoločnosti Acron ako jediného ruského dodávateľa na trhu EÚ.

3.3. Pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu

(56) Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 52 až 55 Komisia analyzovala, či existujú dôkazy o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení. Analyzovala nasledujúce faktory: vývozná cena z Ruska do iných destinácií, výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku ako takom, ako aj atraktívnosť trhu Únie a trhov iných tretích krajín.

3.3.1. Vývozy z Ruska do iných destinácií

(57) Komisia zistila, že vážený priemer vývoznej ceny zo závodu na trhy tretích krajín, ako je napríklad Brazília, Kolumbia a Peru, bol pre spoločnosť Acron počas trvania ORP nižší, ako skutočná priemerná cena zo závodu na domácom trhu zaplatená alebo splatná počas ORP. Spoločnosť Acron teda predávala na trhy tretích krajín za dumpingové ceny, a to najmä do Brazílie, ktorá je nepochybne najväčším trhom pre vývoz do tretích krajín.

(58) V prípade ďalších troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia takisto konštatovala, že ich vážené priemerné predajné ceny zo závodu pre tretie krajiny, ako je napríklad Brazília, Peru, Kolumbia, Ukrajina a Kazachstan, boli u každého z týchto troch výrobcov nižšie ako ich priemerné ceny zo závodu na domácom trhu zaplatené alebo splatné počas ORP, a preto tiež predávali za dumpingové ceny. Toto zistenie bolo založené na overených údajoch, ktoré poskytli ruskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavovali približne 80 % vývozu do tretích krajín. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa Komisia spoliehala na ruské vývozné štatistiky, ako navrhlo združenie RFPA. Vývozné predaje všetkých štyroch výrobcov zaradených do vzorky, ktorí vyvážajú do tretích krajín, sa počas ORP uskutočňovali za udržateľné ceny.

(59) Združenie RFPA tvrdilo, že z údajov sprístupnených v informačnom dokumente vyplýva, že v prípade spoločnosti EuroChem nejde o dumping, respektíve prinajlepšom ide o dumping de minimis. Tento argument je nesprávny. Účelom tejto analýzy nie je vypočítať presné dumpingové rozpätie spoločnosti EuroChem, ale určiť, či existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu z Ruska, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení. V uvedenej súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že aj spoločnosť EuroChem mala priemerné ceny zo závodu pre tretie krajiny nižšie ako svoje priemerné ceny zo závodu na domácom trhu, čiže predávala za dumpingové ceny. Cenová politika spoločnosti EuroChem pri predaji do tretích krajín (predaj na vývoz za ceny nižšie sú ceny pre domáci trh) je jeden relevantný faktor, podľa ktorého sa celkovo určilo, že ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, dumping pre EÚ by sa pravdepodobne zopakoval.

(60) Združenie RFPA argumentovalo, že vo výpočtoch dumpingu sa nepoužili primerané metodiky. Ako už bolo vysvetlené, Komisia nepočítala dumpingové rozpätia, ale jednoducho porovnala priemerné ceny zo závodu pre domáci trh s vývoznými cenami zo závodu na základe údajov, ktoré nahlásili spoločnosti zaradené do vzorky. V analýze pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu nie je potrebné vypočítať presné dumpingové rozpätia, a teda nebol dôvod použiť hodnoty CIF, ako navrhovalo združenie RFPA.

(61) To tvrdilo, že Komisia neporovnala ceny pre každý typ výrobku a neuskutočnila úpravu podľa úrovne obchodovania. Komisia toto tvrdenie analyzovala a zistila podobný cenový rozdiel aj v prípade, keby sa porovnanie vykonalo na úrovni jednotlivých výrobkov. Úprava podľa úrovne obchodu sa v žiadnom prípade nedala uskutočniť, keďže spoločnosti zaradené do vzorky – s výnimkou spoločnosti Acron – spolupracovali iba čiastočne a neposkytli dostatočne podrobné údaje, najmä podrobné zoznamy jednotlivých transakcií. Tento argument sa preto zamieta.

(62) Vývozný predaj do Únie počas ORP sa nemohol použiť na určenie budúceho správania ostatných troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky z týchto dôvodov. Podobne ako spoločnosť Acron, aj spoločnosť EuroChem počas trvania ORP vyvážala len v rámci cenového záväzku. Spoločnosť EuroChem uskutočňovala predaj do Únie len počas platnosti záväzku. Keď Komisia prostredníctvom rozhodnutia 2012/629/EÚ tento záväzok dňa 11. októbra 2012 stiahla, spoločnosť predaj neuskutočňovala. Pokiaľ ide spoločnosť SBU Azot a UralChem, svoj príslušný výrobok počas trvania ORP do Únie nepredávali.

(63) Komisia nepovažovala za potrebné určiť, či sa domáci predaj uskutočňuje pri bežnom obchode. Zo skutočných cien pre domáci trh už totiž vyplýva, že vývozný predaj na trhy tretích krajín je dumpingový. Preskúmanie ziskovosti domáceho predaja, z ktorého by mohol vyplynúť možný dôsledok potreby vytvorenia normálnej hodnoty (na základe nákladov a primeraného zisku), ak by sa zistila stratovosť takéhoto predaja, by viedlo iba k zvýšeniu normálnej hodnoty, a teda aj dumpingového rozpätia zisteného pri vývoznom predaji na trhy tretích krajín.

(64) V rámci preskúmania pred uplynutím platnosti a analýzy pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu stačí preukázať pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by uplynula platnosť opatrení. Komisia preto nevidela potrebu analyzovať ziskovosť domáceho predaja, a teda nehodnotila spoľahlivosť výrobných nákladov v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia.

(65) Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že ruskí vyvážajúci výrobcovia v súčasnosti predávajú príslušný výrobok do tretích krajín Latinskej Ameriky, východnej Európy, Afriky a Ázie za dumpingové ceny. Priemerná vývozná cena zo závodu štyroch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bola počas ORP na úrovni 201 EUR/t pre tretie krajiny, kým priemerná cena zo závodu pre domáci trh bola na úrovni 221 EUR/t. Komisia sa preto domnieva, že je pravdepodobné, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, ruskí vyvážajúci výrobcovia by svoje výrobky predávali na dumpingových úrovniach aj do Únie.

(66) Združenie RFPA tvrdilo, že porovnanie ruských cien pre domáci trh s ruskými vývoznými cenami do tretích krajín nemá význam. Komisia však v tejto súvislosti zastáva názor, že tieto ceny sú významným ukazovateľom pri posúdení, ako by sa pravdepodobne vyvíjal budúci vývoz do Únie v prípade uplynutia platnosti opatrení, pretože ruský vývoz do väčšiny tretích krajín nepodlieha antidumpingovým clám. Vývozné ceny do tretích krajín sú významným prvkom pri tomto celkovom hodnotení najmä vzhľadom na neexistenciu spoľahlivých údajov o ruskom vývoze do Únie počas trvania ORP, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 52.

(67) Ruská vláda a spoločnosť Acron v tejto súvislosti argumentovali, že pokračovanie opatrení je protizákonné už na základe skutočnosti, že tieto opatrenia boli uložené nariadením (ES) č. 661/2008 v prvom rade na základe údajne nezákonnej metodiky úpravy plynu pri stanovení normálnej hodnoty.

(68) Ako sa uvádza v odôvodnení 63, Komisia v tomto prešetrovaní nepovažovala za potrebné určiť, či sa domáci predaj uskutočnil pri bežnom obchode s možným dôsledkom, že sa bude musieť zostaviť normálna hodnota. Ako spoločnosť Acron správne poznamenala vo svojom podaní po zverejnení, v prípade potreby sa tým v žiadnom budúcom prešetrovaní nevylučuje zostavenie normálnej hodnoty vrátane potrebných úprav.

3.3.2. Nevyužité kapacity

(69) Komisia stanovila nevyužitú kapacitu známych ruských výrobcov nasledujúcim spôsobom. Údaje o nevyužitej kapacite štyroch spoločností zaradených do vzorky vychádzali z vyplnených dotazníkov, ktoré boli v prípade potreby opravené na základe overovacích návštev. V prípade závodov, v ktorých sa dusičnan amónny vyrába ako hnojivo aj ako dusičnan amónny na priemyselné účely (napr. vo výrobe výbušnín), tzv. „dusičnan amónny s nízkou hustotou“, ktorý je tiež príslušným výrobkom, ako sa uvádza v odôvodnení 46, sa do úvahy brala celková nevyužitá kapacita týchto závodov. V rovnakom duchu sa zohľadnila aj nevyužitá kapacita závodov, ktoré vyrábajú dusičnan amónny používaný len na priemyselné účely. Do výpočtu nevyužitej kapacity bola okrem toho zahrnutá aj celková nevyužitá kapacita závodu Kirovo, keďže nevyužitá kapacita iných typov dusičnanu amónneho, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z uplatňovania antidumpingových opatrení (16), sa môže veľmi ľahko použiť na výrobu dusičnanu amónneho, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.

(70) Z ostatných piatich ruských výrobcov poskytla Komisii individuálnu odpoveď o svojej nevyužitej kapacite len jedna spoločnosť. Za ostatné poskytlo údaje združenie RFPA.

(71) Ak údaje o skutočnej výrobe, ktoré poskytli ruskí výrobcovia nezaradení do vzorky, boli vyššie ako oznámená kapacita, na určenie skutočnej kapacity sa použila skutočná výroba. V týchto prípadoch sa oznámená kapacita týkala menovitej kapacity (čiže naprojektovanej kapacity závodov), ktorá nebola korigovaná po modernizácii závodov vedúcej k zvýšeniu ich kapacity.

(72) Na základe toho Komisia zistila, že počas ORP mali ruskí vyvážajúci výrobcovia kapacitu celkovo 9 592 000 ton, kým skutočná výroba (vrátane dusičnanu amónneho používaného na priemyselné účely a iných druhov dusičnanu amónneho, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z uplatňovania antidumpingových opatrení (17)) bola 8 519 105 ton.

(73) Vyvážajúci výrobcovia mali teda počas ORP nevyužitú kapacitu 1,07 milióna tony na rozdiel od tvrdení združenia RFPA, že inštalovaná kapacita je plne využitá. Táto nevyužitá kapacita predstavuje 16,9 % spotreby Únie (na základe stanovenej spotreby 6,35 milióna tony počas ORP, pozri nasledujúci oddiel 5.1).

(74) Komisia však v rámci svojej výhľadovej analýzy stanovila aj to, že po uplynutí ORP by sa táto kapacita ďalej zvýšila o približne 472 000 ton z dôvodu inštalácie nových kapacít u niektorých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Celková nevyužitá kapacita tak predstavuje 24,3 % spotreby Únie.

(75) Združenie RFPA po zverejnení trvalo na tom, že nevyužité kapacity neexistujú alebo že Komisia má prinajmenšom zanalyzovať skutočnosť, že neexistujú žiadne nevyužité menovité kapacity. Združenie RFPA nesúhlasilo ani s tým, že po uplynutí ORP boli vybudované nové kapacity.

(76) Združenie RFPA a ruskí vyvážajúci výrobcovia oznámili svoju inštalovanú kapacitu na základe teoretickej menovitej kapacity, pri ktorej sa v niektorých prípadoch nezohľadnili nedávne modernizácie. Po overovacích návštevách bola Komisii táto skutočnosť jasná a zohľadnila ju. Ako združenie RFPA správne uviedlo vo svojom podaní po zverejnení, v prípade ruských výrobcov nezaradených do vzorky sa pri ruských výrobcoch nezaradených do vzorky, ktorí vyrábajú menej, než je oznámená kapacita, prijala oznámená menovitá kapacita. Ak údaje o skutočnej výrobe boli vyššie než oznámená kapacita, v prípade ostatných výrobcov nezaradených do vzorky sa skutočná výroba počítala ako základ na určenie skutočnej kapacity. V prípade troch výrobcov nezaradených do vzorky, ktorí nepredložili žiadne údaje o kapacite a výrobe, sa použili údaje poskytnuté združením RFPA.

(77) Komisia sa domnieva, že ide o jasný a koherentný prístup pri stanovení celkovej výrobnej kapacity ruských výrobcov príslušného výrobku. V rozpore s vyjadrenými tvrdeniami sa na všetkých výrobcov uplatnila rovnaká metodika. Ak skutočná výroba bola vyššia ako oznámená menovitá kapacita, napríklad v dôsledku modernizácie výrobných zariadení, Komisia nevidí žiadny dôvod, prečo by sa takáto dodatočná kapacita nemohla vecne zohľadniť, pokiaľ je zrejmé, že menovitá kapacita nie je presná. Vznesený argument, že táto metodika nie je na trhu bežná, nie je dôvodom nezohľadniť údaje o skutočnej výrobe. Pri určení celkovej výrobnej kapacity ruských výrobcov je irelevantný aj spôsob výpočtu kapacity výrobného odvetvia Únie, ako to uvádza združenie RFPA.

(78) V rozpore s tým, čo tvrdí združenie RFPA, nepoužitie oznámenej menovitej kapacity v niektorých prípadoch a jej nahradenie skutočnými, zväčša overenými údajmi o skutočnej výrobe neznamená, že Komisia použila koncepciu najlepších dostupných údajov v zmysle článku 18 základného nariadenia. Pokiaľ ide o kapacitu, Komisia v plnej miere využila údaje, ktoré poskytli ruskí výrobcovia, ale uplatnila metodiku na výpočet celkovej výrobnej kapacity, pri ktorej zohľadnila nielen menovitú kapacitu, ale aj skutočnú výrobu a kapacitu. Táto metodika bola stanovená vo všeobecnom informačnom dokumente a príslušné spoločnosti boli informované o výsledku použitia tejto metodiky pre jednotlivé spoločnosti a jednotlivé závody. Pri stanovení celkovej výrobnej kapacity preto Komisia využila len údaje, ktoré predložili ruskí výrobcovia a združenie RFPA. V tejto súvislosti boli poskytnuté všetky relevantné údaje a nebolo potrebné využiť iné zdroje údajov.

(79) Pokiaľ ide o výrobcov, ktorí neboli prešetrení, vo všeobecnosti sa použili údaje o kapacite a výrobe, ktoré títo výrobcovia oznámili vo svojich odpovediach. Združenie RFPA predložilo pripomienky k výpočtu kapacity určitých spoločností a podnikov. Tvrdilo, že v prípade výrobcu Uralchem Kirovo sa v informačnom dokumente uvádza nesprávny objem výroby počas ORP. Komisia tento bod akceptovala a namiesto toho použila objem výroby, ako sa uvádza v podaní po zverejnení. Združenie RFPA správne pripomenulo technickú správu o kapacite poskytnutú počas návštevy v závode, ktorá sa týkala maximálnej dosiahnutej výroby DA v danom závode, a Komisia prihliadla aj na túto správu. Pokiaľ ide o výrobcu Uralchem Berezniki, pri výpočte kapacity sa použil údaj desiatich dní na údržbu, ako táto spoločnosť uviedla počas overovacej návštevy. Pripomienky o ďalších odstávkach predložené po zverejnení neboli podložené a zdalo sa, že sa zakladajú na údajoch o inej spoločnosti. Tieto pripomienky sa preto zamietli.

(80) Podložené neboli ani pripomienky týkajúce sa určitých kritických miest výrobného procesu v iných závodoch, nebolo možné ich overiť, a preto neboli zohľadnené. Pokiaľ ide o tento konkrétny závod, kritické miesto sa podľa všetkého týkalo výroby kyseliny dusičnej. Aj po zohľadnení údajnej maximálnej výroby kyseliny dusičnej by však stále bolo možné dosiahnuť kapacitu stanovenú Komisiou, pričom sa berie do úvahy skutočnosť, že na výrobu jednej tony DA treba menej ako jednu tonu kyseliny dusičnej.

(81) Pokiaľ ide o zvýšenie kapacity po ORP, združenie RFPA tvrdilo, že zvýšenie kapacity u jedného výrobcu, ktorý investoval do novej výrobnej linky, bolo nadhodnotené. Komisia však pri určení predpokladanej kapacity vychádzala z anglického prekladu technickej správy k tejto novej výrobnej linke, ktorý poskytla spoločnosť počas overovacej návštevy v priestoroch spoločnosti, a preto ho považovala za spoľahlivý.

(82) Spoločnosť Acron tvrdila, že nemá významné nevyužité kapacity, a to najmä vzhľadom na ťažkosti súvisiace s prístupom k surovinám. Prešetrovaním sa však zistilo, že suroviny sa používajú nielen na výrobu príslušného výrobku, ale aj mnohých ďalších výrobkov. Vzhľadom na toto široké využitie, a teda na možnosť ľahko meniť využitie surovín na výrobu príslušného výrobku, sa tieto údajné ťažkosti nepovažovali za prvok, ktorý by obmedzoval celkovú výrobnú kapacitu príslušného výrobku.

(83) Použitie metodiky opísanej v predchádzajúcich odôvodneniach viedlo Komisiu k záveru, že existuje značná nadmerná kapacita. Tvrdenia združenia RFPA a spoločnosti Acron sa nepodarilo odôvodniť a musia sa zamietnuť.

(84) Komisia sa domnieva, že keby sa odstránili súčasné opatrenia, prinajmenšom časť tejto nevyužitej kapacity by sa pravdepodobne využila a nasmerovala na trhy Únie, a to z nasledujúcich dôvodov.

(85) Po prvé, niektoré z potenciálne najväčších vývozných trhov pre DA vo svete (napríklad Spojené štáty americké a Austrália) ostávajú chránené pred ruským vývozom antidumpingovými opatreniami. Aj čínsky trh je naďalej uzavretý pre dovoz DA. Nie je teda pravdepodobné alebo je nemožné, aby ruskí výrobcovia vyvážali na tieto trhy.

(86) Dňa 22. mája 2014 ministerstvo obchodu USA zverejnilo predbežné výsledky administratívneho preskúmania antidumpingového cla (18), v ktorom spoločnostiam Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz DA do USA. Na ostatných vyvážajúcich výrobcov z Ruska sa však budú naďalej uplatňovať v súčasnosti platné clá, aj keby sa tento návrh potvrdil. Okrem toho podľa článku 751 písm. a) bod 2 colného sadzobníka USA z roku 1930 v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) sa odstránenie ciel pre spoločnosti Acron a EuroChem bude uplatňovať len po obdobie jedného roka a potom bude predmetom ďalšieho ročného administratívneho preskúmania, ktoré môže v závislosti od výsledkov tohto preskúmania viesť k opätovnému zavedeniu antidumpingových ciel. Trh USA pre DA ako hnojivo navyše v poslednom desaťročí klesá vzhľadom na stupňujúce sa bezpečnostné požiadavky a neochotu predajcov manipulovať s DA (19). Okrem toho v dôsledku ťažby bridlicového plynu, ktorá sa začala v minulých rokoch, majú výrobcovia DA z USA prístup k lacnejšiemu plynu. Je teda pravdepodobné, že spoločnosti Acron a EuroChem by museli čeliť silnej hospodárskej súťaži a nepodarilo by sa im získať si podstatný podiel na trhu v USA.

(87) Združenie RFPA argumentovalo, že hlavné vývozné destinácie pre ruský DA, ako napríklad Latinská Amerika (najmä Brazília), Egypt a Turecko, prejdú do roku 2017 významným nárastom v porovnaní s rokom 2012. Citovalo správu, v ktorej sa predpokladá celkové zvýšenie dopytu po DA o 15 % spoločne pre Brazíliu, Egypt, Peru, Turecko, Ekvádor a Kolumbiu. Toto zvýšenie predstavuje 749 000 ton (t. j. zo 4,851 milióna tony v roku 2012 na 5,6 milióna tony v roku 2017), čiže priemerné zvýšenie o 149 800 ton za rok. To je však len 9,7 % odhadovanej ročnej nevyužitej kapacity ruských výrobcov. Žiadateľ tvrdí, že zvýšenie spotreby v týchto krajinách sa čiastočne vykompenzuje budúcou domácou výrobou, pretože tieto krajiny údajne majú viacero projektov na vybudovanie vlastných kapacít v oblasti výroby DA alebo iných dusíkatých hnojív. Bez ohľadu na to, či by tieto projekty boli naozaj zrealizované a aspoň čiastočne by prevzali nárast spotreby, Komisia sa domnieva, že predpokladaná spotreba v predmetných krajinách je na takej úrovni, ktorá by umožnila iba čiastočné absorbovanie nevyužitej kapacity ruských výrobcov.

(88) Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že Komisia nebrala do úvahy nárast spotreby ruského DA na trhoch iných tretích krajín, a to konkrétne v regióne bývalého Sovietskeho zväzu (bývalého ZSSR). Na jednom z hlavných trhov v tomto regióne – na Ukrajine – sú však tiež zavedené antidumpingové clá na dovoz z Ruska. V júli 2014 boli tieto clá predĺžené na obdobie piatich rokov a výška cla sa výrazne zvýšila. Tento trh sa však čoraz viac uzatvára pre dovoz ruského DA.

(89) Okrem toho cenová úroveň na iných trhoch, napríklad v Kazachstane, je taká, že pre ruských vyvážajúcich výrobcov by bolo zaujímavejšie nasmerovať svoj vývoz do Únie. Tieto trhy sú takisto oveľa menšie ako trh Únie. Spotreba v Kazachstane predstavuje napríklad menej ako 4 % spotreby v Únii.

(90) Ďalším tvrdením bolo, že predpokladaný rast ostatných hlavných vývozných destinácií nebol vypočítaný správne. Použité údaje však boli založené na nezávislej správe citovanej v odôvodnení 87. Aj keď by tieto údaje boli podhodnotené, ako sa tvrdí, predpokladaný nárast dopytu možno stále ľahko splniť len s použitím časti nevyužitej kapacity ruských výrobcov.

(91) Po druhé, domáci trh pravdepodobne neabsorbuje nevyužitú kapacitu. Združenie RFPA tvrdilo, že podľa tej istej správy zostáva spotreba v Rusku naďalej výrazná, v budúcnosti bude podľa predpokladov rásť a ruskí výrobcovia sa v prvom rade budú snažiť uspokojiť domáci trh. Tento argument združenie RFPA opakovalo aj po zverejnení. Počas ORP však predaj na domácom trhu predstavoval 53 % celkového predaja ruských výrobcov a plánované zvýšenie o 3 % ročne počas nasledujúcich 5 rokov (v priemere približne 120 000 ton ročne) by sa bez problémov mohlo vykryť nevyužitou kapacitou, ktorou ruskí výrobcovia už disponujú. Predpokladaný ročný nárast predstavuje menej než 7,8 % odhadovanej ročnej nevyužitej kapacity ruských výrobcov po uplynutí ORP. Budúce zvýšenie spotreby je navyše len prognózované a nemusí k nemu dôjsť, prípadne bude prebiehať pomalšie, pretože podľa tej istej správy sa domáca spotreba v porovnaní so spotrebou Únie alebo tretích krajín vyznačuje značnými výkyvmi, ku ktorým došlo za posledných päť rokov (20).

(92) Po tretie, Únia je naďalej najvýznamnejší svetový trh pre DA, keďže predstavuje približne 18 % celosvetovej spotreby. Jej zemepisná blízkosť k Rusku, ako aj skutočnosť, že niektorí ruskí vývozcovia majú v Únii dobre zavedené distribučné kanály, logisticky uľahčuje vývoz.

(93) Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že je potrebné zohľadniť údajné technické obchodné prekážky pre vstup ruského DA do Únie, a to konkrétne zákaz predaja (v Nemecku) alebo prísnu reguláciu skladovania DA v určitých iných členských štátoch. Na rozdiel od tvrdení združenia RFPA dané obmedzenia platia nediskriminačne pre vývozcov z tretích krajín, a aj výrobcov z Únie a nemajú neprimeraný vplyv na dovoz. Dané obmedzenia navyše nemajú žiadny vplyv na celkovú atraktívnosť trhu Únie, keďže z hľadiska spotreby naďalej patrí medzi najväčšie trhy na svete. Z tohto dôvodu Komisia toto tvrdenie zamieta.

(94) Komisia preto dospela k záveru, že ruskí výrobcovia disponujú značnou nevyužitou kapacitou, ktorá by sa v prípade uplynutia platnosti opatrení veľmi pravdepodobne využila na značný dodatočný vývoz do Únie.

3.3.3. Stimuly na presmerovanie objemov predaja do Únie

(95) Cenová úroveň v Únii je v súčasnosti omnoho vyššia ako v hlavných tretích krajinách, ktoré Rusko v súčasnosti zásobuje, a ako na ruskom domácom trhu. U štyroch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bola počas ORP priemerná cena zo závodu pre vývoz (201 EUR/t) do tretích krajín o 34 % nižšia a priemerná cena zo závodu pre domáci trh (221 EUR/t) bola o 27 % nižšia ako priemerná cena zo závodu u výrobcov z Únie zaradených do vzorky (303 EUR/t) (tabuľka 7) a tiež nižšia ako priemerná cena zo závodu pre dovoz z Ruska do Únie (tabuľka 2) a z tretích krajín do Únie (tabuľka 3).

(96) Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že ceny v Únii by klesli v dôsledku zvyšujúcej sa ponuky lacnejšieho výrobku z dovozu. Vzhľadom na veľký rozdiel medzi vývoznými cenami ruských vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín a cenami, ktoré ruskí vyvážajúci výrobcovia, vyvážajúci výrobcovia a výrobcovia z Únie účtovali počas ORP na trhu Únie, sa zdá nepravdepodobné, že ceny účtované na trhu Únie klesnú na úroveň, ktorú možno v súčasnosti vidieť na trhoch tretích krajín, na ktoré vyvážajú ruskí výrobcovia. Vyvážajúci výrobcovia sa preto pri predaji do Únie pravdepodobne budú snažiť dosiahnuť vyššie ziskové rozpätie. Vyvážajúci výrobcovia teda pravdepodobne budú mať motiváciu presmerovať do Únie časť ich súčasného objemu vývozu do tretích krajín (ktorý počas ORP predstavoval približne 3,4 milióna tony, čo zodpovedá viac ako 50 % spotreby Únie) (21).

3.4. Záver

(97) Vzhľadom na skutočnosti uvedené v časti 3.3 Komisia dospela k záveru, že keby uplynula platnosť platných antidumpingových opatrení, je pravdepodobné, že dumping sa bude opakovať a množstvá vyvážané do Únie sa podstatne zvýšia.

4. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

(98) Výrobné odvetvie Únie bolo vymedzené podľa známych výrobcov DA v Únii počas posudzovaného obdobia.

(99) Ako už bolo uvedené v odôvodnení 19, vybrala sa vzorka, ktorú tvoria štyri spoločnosti. Všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky spolupracovali, zaslali vyplnené dotazníky v stanovených lehotách a boli navštívení v priebehu prešetrovania. Združenie Fertilisers Europe navyše poskytlo dodatočné údaje týkajúce sa kapacity, výroby a predaja spolupracujúcich výrobcov nezahrnutých do vzorky a odhady pre ostatných výrobcov. Komisia podľa možností uskutočnila krížovú kontrolu týchto údajov s údajmi poskytnutými ďalšími zainteresovanými stranami a/alebo verejne dostupnými údajmi.

(100) Združenie RFPA po zverejnení informácií tvrdilo, že vzorka zvolená Komisiou nebola reprezentatívna, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie je založené na tom, že rovnaké ekonomické ukazovatele (najmä ziskovosť) medzi spoločnosťami zaradenými do vzorky a celkovo vo výrobnom odvetví Únie sa líšia.

(101) Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Štyri spoločnosti zaradené do vzorky boli vybrané objektívne na základe objemu ich výroby a predaja príslušného výrobku do Únie, ako sa stanovuje v článku 17 ods. 1 základného nariadenia. Cieľom výberu vzorky je umožniť útvarom Komisie v dostupnom čase vykonať dôkladné preskúmanie niektorých faktorov ujmy pre reprezentatívnu časť výrobného odvetvia Únie. Skutočnosť, že niektoré ukazovatele ujmy sa v jednotlivých spoločnostiach zaradených do vzorky a celkovým výrobným odvetvím Únie môžu líšiť, neznamená, že vzorka nie je reprezentatívna. Keďže údaje výrobcov zaradených do vzorky sa overili na mieste v priestoroch príslušných spoločností, považujú sa za spoľahlivé údaje. Ako sa uvádza ďalej v odôvodnení 145, v každom prípade sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie nebolo počas ORP v stave ujmy.

(102) Združenie RFPA ďalej tvrdilo, že niektoré spoločnosti zaradené do vzorky nespolupracovali s Komisiou, keďže neposkytli niektoré údaje alebo poskytli iba čiastočné a nesprávne údaje. Združenie preto žiadalo, aby sa tieto údaje nepoužili na vyvodenie záverov o stave výrobného odvetvia Únie a aby sa z nedostatočnej spolupráce výrobného odvetvia Únie vyvodili nepriaznivé závery, respektíve aby sa namiesto týchto údajov použili ukazovatele pre celé výrobné odvetvie Únie.

(103) Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Komisia je spokojná s údajmi, ktoré poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, ktoré boli overené na mieste v priestoroch príslušných spoločností a predstavujú dôveryhodnú časť posúdenia situácie výrobného odvetvia Únie.

5. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE

5.1. Spotreba v Únii

(104) Komisia určila zjavnú spotrebu Únie na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ, a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov čerpaných z databázy podľa článku 14 ods. 6 (22).

(105) Spotreba v Únii sa vyvíjala takto: Tabuľka 1 Spotreba v Únii (v metrických tonách) 2010 2011 2012 ORP Celková spotreba v Únii 7 174 863 6 674 500 6 698 722 6 356 761 Index (2010 = 100) 100 93 93 89 Zdroj: Údaje, ktoré poskytol žiadateľ, overené údaje a údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6

(106) Medzi rokom 2010 a ORP klesla spotreba DA v Únii o 11 % bez ohľadu na fakt, že výroba poľnohospodárskych produktov sa zodpovedajúco neznížila. Existujú tri hlavné dôvody pre takýto pokles. Po prvé, zlepšilo sa rozšírenie zariadení a techník a v dôsledku toho je potrebné menšie množstvo hnojív na štvorcový meter pôdy. Po druhé, pokles spotreby DA je vyvážený používaním iných hnojív, napríklad dusičnanu vápenato-amónneho alebo kombinovaných hnojív. Po tretie, bezpečnostné otázky a prísne pravidlá, ktorými sa upravuje výroba a skladovanie dusičnanu amónneho, odrádzajú od používania tohto výrobku.

(107) Po zverejnení združenie RFPA požiadalo o ďalšie informácie o zdrojoch údajov o spotrebe uverejnených Komisiou. Vypočutie pod vedením úradníka pre vypočutie sa konalo 26. júna 2014. Združenie RFPA následne tvrdilo, že údaje poskytnuté žiadateľom boli predložené v príliš neskorej fáze konania, boli neoverené a nejednotné s údajmi, ktoré žiadateľ poskytol predtým. Združenie RFPA ďalej tvrdilo, že tieto údaje s najvyššou pravdepodobnosťou nezahŕňali údaje o technickom dusičnane amónnom ani o zmesiach dusičnanu amónneho s inými látkami na hnojenie alebo s látkami na iné použitie, pretože sa odlišovali od podobných údajov, ktoré mal žiadateľ k dispozícii a poskytol ich svojim členom. Nemali by sa preto brať do úvahy a namiesto nich by sa mali použiť najlepšie dostupné fakty.

(108) Toto tvrdenie sa zamieta. Komisia využila údaje o predaji v EÚ, ktoré poskytol žiadateľ, a krížovou kontrolou ich porovnala s overenými údajmi výrobcov zaradených do vzorky. K týmto údajom pridala údaje o dovoze, čím sa stanovila spotreba v Únii. Tieto údaje sa preto považujú za spoľahlivé.

(109) Združenie RFPA takisto tvrdilo, že celková výroba v Únii je na základe výpočtu Komisie podhodnotená a že podľa správy, ktorú uverejnil nezávislý analytik trhu, sa spotreba skôr zvyšuje ako znižuje. Presnejšie povedané, údaje prevzaté z tejto správy týkajúcej sa dopytu po FGAN a EGAN (dusičnanu amónneho ako výbušniny) v Únii v roku 2010 zodpovedali údaju Komisie pre región (7,1 milióna tony), ale údaje z minulosti sa počas nasledujúcich rokov skôr zvyšovali a nie znižovali.

(110) Toto tvrdenie je neopodstatnené, keďže Komisia použila skutočné údaje poskytnuté žiadateľom, ktoré boli čiastočne overené, ako aj dostupné štatistické údaje a tieto údaje považuje za spoľahlivé.

5.2. Objem, ceny a podiel na trhu dovozov z Ruska

(111) Vývoj objemu, podielov na trhu a priemerných cien dovozu príslušného výrobku z Ruska je uvedený v tabuľke: Tabuľka 2 Objem dovozu (v metrických tonách), podiel na trhu a ceny 2010 2011 2012 ORP Objem dovozu (v tonách) 164 658 134 060 200 542 199 604 Index 100 81 122 121 Podiel na trhu 2,3 % 2 % 3 % 3,1 % Index 100 88 130 137 Priemerná cena CIF (v EUR/t) 201 258 262 264 Index 100 128 130 131 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6

(112) Objem dovozu z Ruska sa v posudzovanom období zvýšil o viac ako 20 %. O viac ako 30 % sa zvýšil aj podiel na trhu, z 2,3 % v roku 2010 na 3,1 % v ORP. Ceny CIF sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali z úrovne 201 EUR/t na úroveň 264 EUR/t. Porovnaním priemerných ruských vývozných cien CIF pre Úniu s priemernými cenami zo závodu u výrobcov z Únie počas ORP sa zdá, že ruské ceny podhodnocujú ceny Únie. Priemerná predajná cena zo závodu u výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaná neprepojeným zákazníkom v Únii bola počas ORP na úrovni 303 EUR za tonu. Ako sa však uvádza v oddiele 3, takmer všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí predávali príslušný výrobok počas ORP, mali cenové záväzky a ich vývozné ceny pre EÚ boli stanovené podľa týchto cenových záväzkov, v ktorých boli stanovené minimálne dovozné ceny. Tieto vývozné ceny preto nemožno považovať za spoľahlivý ukazovateľ s cieľom vykonať dôveryhodný a spoľahlivý výpočet podhodnotenia.

(113) Združenie RFPA sa po zverejnení vyjadrilo, že výpočty Komisie týkajúce sa cenového podhodnotenia a predaja pod cenu sú nesprávne, pretože si vyžadujú viaceré úpravy (pre bežné clá, náklady po dovoze, rozdiely vo výrobku, balení a úrovni obchodu). Združenie RFPA takisto uviedlo, že v porovnaní s predchádzajúcim preskúmaním pred uplynutím platnosti v roku 2002 došlo k zmene metodiky v súvislosti s používaním úprav. Združenie RFPA ďalej navrhlo, aby sa na výpočet podhodnotenia použili ceny vývozného predaja do Únie od ruského výrobcu, ktorý nevyužíva záväzok, ako aj vývozné ceny ruského výrobcu oslobodeného od antidumpingových ciel.

(114) V tejto súvislosti stačí pripomenúť, že Komisia z dôvodov uvedených v odôvodnení 112 nevykonala žiadne výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu. Tieto tvrdenia sú teda nedôvodné.

5.3. Objem, ceny a trhový podiel dovozu z iných tretích krajín

(115) V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú objemy dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Nasledujúce trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, takisto vychádzajú z údajov Eurostatu. Tabuľka 3 Objem dovozu (v metrických tonách), podiel na trhu a ceny 2010 2011 2012 ORP Ostatné tretie krajiny Objem v tonách 348 100 312 043 295 139 285 962 Index 100 90 85 82 Podiel na trhu 4,85 % 4,68 % 4,41 % 4,50 % Index 100 96 91 93 Priemerná cena (CIF) 201 270 279 275 Index 100 134 139 137 Zdroj: Eurostat

(116) DA sa dováža najmä z Ukrajiny, Gruzínska a Srbska. Platnosť antidumpingových opatrení proti dovozu DA z Ukrajiny uplynula v roku 2012. Celkový objem dovozu s pôvodom v tretích krajinách iných ako Rusko sa znížil. Trhový podiel týchto krajín zostal počas posudzovaného obdobia celkovo stabilný a vyšší ako trhový podiel ruského dovozu. To možno vysvetliť znížením spotreby počas daného obdobia. Celková priemerná cena dovozu z iných krajín sa zvýšila v súlade s rovnakým trendom pri ruských cenách a cenách v Únii.

5.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

(117) V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

(118) Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe makroekonomických ukazovateľov (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem výroby, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a zotavenie sa z dumpingu v minulosti) a mikroekonomických ukazovateľov (priemer cien na jednotku, priemer nákladov na jednotku, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu). Makroekonomické ukazovatele sú založené na údajoch, ktoré poskytol žiadateľ v pôvodnej žiadosti o preskúmanie a v následných podaniach, a na štatistikách a týkajú sa všetkých známych výrobcov v Únii. Mikroekonomické údaje sú založené na údajoch z vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a v priebehu prešetrovania boli overené.

5.4.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(119) V tomto preskúmaní pred uplynutím platnosti sa potvrdili zistenia z predchádzajúcich prešetrovaní, že zhromažďovanie presných a spoľahlivých údajov o kapacite a výrobe príslušného výrobku je zložitá úloha. Tuhé hnojivo je obsiahnuté v peletovacom závode (prilovacej veži) po výrobe taveniny/kvapalného dusičnanu amónneho prostredníctvom chemickej syntézy. Tavenina/kvapalina sa môže použiť na výrobu tuhého výrobku, ale aj iných nadväzujúcich výrobkov, napríklad dusičnanu amónno-vápenatého. Tuhý výrobok sa navyše môže použiť ako hnojivo, ale aj na priemyselné účely. Existencia týchto viacúčelových závodov, ktoré dokážu rýchlo zmeniť výrobu na iné hnojivá, môže spôsobovať štatistické skreslenia. Nízka miera využívania kapacity príslušného výrobku je preto menej významný ukazovateľ celkovej hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

(120) Vzhľadom na tieto upozornenia sa celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 4 Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2010 2011 2012 ORP Objem výroby (v tonách) 6 963 753 6 877 806 7 143 611 6 911 630 Index 100 99 103 99 Výrobná kapacita (v tonách) 15 132 238 15 292 512 15 499 487 15 475 487 Index 100 101 102 102 Využitie kapacity 46 % 45 % 46 % 45 % Index 100 98 100 98 Zdroj: Informácie od žiadateľa, vyplnené dotazníky na výber vzorky a overené vyplnené dotazníky.

(121) Výroba príslušného výrobku vo výrobnom odvetví Únie bola v období od roka 2010 do ORP relatívne stabilná a predstavovala približne 7 miliónov ton.

(122) Aj výrobná kapacita zostala počas daného obdobia celkovo stabilná. Vo výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie sa zohľadňuje celková kapacita výroby DA, a to nielen príslušného výrobku, ale aj iných výrobkov. Skutočné využitie výrobnej kapacity DA je značne vyššie, ak sa zohľadnia aj tieto ďalšie výrobky. Napríklad podľa overených údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky bolo využitie kapacity počas posudzovaného obdobia približne o 20 percentuálnych bodov vyššia (zo 72 % v roku 2010 na 68 % počas ORP).

5.4.2. Objem predaja, podiel na trhu a rast

(123) Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom a podiel na trhu sa vyvíjali počas posudzovaného obdobia takto: Tabuľka 5 Objem predaja a podiel na trhu 2010 2011 2012 ORP Objem predaja na trhu Únie (v tonách) 6 662 106 6 228 396 6 203 041 5 871 195 Index 100 93 93 88 Podiel na trhu 92,9 % 93,3 % 92,6 % 92,4 % Index 100 100 100 99 Zdroj: Informácie od žiadateľa, vyplnené dotazníky na výber vzorky a overené vyplnené dotazníky.

(124) Objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa počas ORP znížil o 12 % v porovnaní s objemom predaným v roku 2010. Tento vývoj je v súlade so všeobecným trendom klesajúcej spotreby na trhu Únie, a to z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 106.

(125) Keďže predaj a spotreba počas posudzovaného obdobia klesli, trhový podiel výrobného odvetvia Únie zostal vo všeobecnosti stabilný, výrobné odvetvie Únie preto nezaznamenalo žiadny rast.

5.4.3. Zamestnanosť a produktivita

(126) Podľa overených údajov od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zamestnanosť a produktivita v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 6 Zamestnanosť a produktivita 2010 2011 2012 ORP Počet zamestnancov 1 253 1 110 1 128 1 105 Index 100 89 90 88 Produktivita (jednotka/zamestnanec) 2 390 2 616 2 648 2 579 Index 100 109 110 107 Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.

(127) Počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov v štyroch spoločnostiach zaradených do vzorky znížil (o 12 % v porovnaní s rokom 2010 a ORP). Keďže toto zníženie bolo vyššie ako pokles výroby, produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie zaradených do vzorky, meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, stúpla medzi rokom 2010 a ORP o 7 %.

5.4.4. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie po dumpingu v minulosti

(128) Ako sa uvádza v odôvodnení 52, Komisia nestanovila súčasný rozsah dumpingových rozpätí, pretože ruské dovozné ceny boli založené na záväzkoch s minimálnymi cenami, a teda nespoľahlivé na vykonávanie zmysluplného hodnotenia, či by dumping pokračoval alebo sa zopakoval, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti antidumpingových opatrení.

(129) Ako vidieť zo súčasných ziskových rozpätí (tabuľka 10) a vysokého podielu na trhu (tabuľka 5), výrobné odvetvie Únie sa zotavilo z dumpingových praktík z minulosti.

5.4.5. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny

(130) Priemerné vážené jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 7 Predajné ceny v Únii 2010 2011 2012 ORP Priemerná jednotková predajná cena zo závodu v Únii (v EUR/t) 204 291 305 303 Index 100 143 149 149 Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t) 180-195 (23) 200 216 225 Index 100 108 113 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(131) Priemerná čistá predajná cena výrobcov Únie zaradených do vzorky sa v rokoch 2010 až 2012 výrazne zvýšila, ale v priebehu ORP mierne klesla.

(132) Zvýšili sa aj priemerné výrobné náklady, najmä v dôsledku zvýšenia nákladov na plyn, ktorý je hlavným vstupom.

5.4.6. Náklady práce

(133) Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 8 Priemerné náklady práce na zamestnanca 2010 2011 2012 ORP Priemerná mzda na zamestnanca (v EUR) 31 909 37 764 40 938 41 736 Index 100 118 128 131 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(134) Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v posudzovanom období stúpajúci trend. Najväčší nárast nastal medzi rokmi 2010 a 2011, kým medzi rokom 2012 a ORP predstavoval 3 percentuálne body.

5.4.7. Zásoby

(135) Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto: Tabuľka 9 Zásoby 2010 2011 2012 ORP Konečné zásoby (v tonách) 108 300 151 562 195 351 97 092 Index 100 140 180 90 Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby 1,56 % 2,20 % 2,73 % 1,40 % Index 100 142 176 90 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(136) Konečné zásoby sa v rokoch 2011 a 2012 najprv výrazne zvýšili v porovnaní s rokom 2010 a potom v ORP klesli o 10 % v porovnaní s rokom 2010. V porovnaní s úrovňou výroby sa pri konečných zásobách v období od roka 2010 do ORP prejavili rovnaké trendy.

5.4.8. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

(137) Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 10 Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií 2010 2011 2012 ORP Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) 11,7 % 20,8 % 17,6 % 14,4 % Index 100 178 150 123 Peňažný tok (v EUR) 95 605 038 196 626 207 182 421 560 173 543 772 Index 100 195 191 182 Investície (v EUR) 35 761 804 31 532 218 28 032 159 34 502 327 Index 100 88 78 96 Návratnosť investícií 28,1 % 61 % 53,3 % 44,7 % Index 100 217 190 159 Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.

(138) Komisia určila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja.

(139) Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyvíjala z úrovní 11,7 % v roku 2010 na 14,4 % v ORP. V tejto súvislosti žiadateľ tvrdil, že v cieľovom zisku pre potreby analýzy by sa v takomto kapitálovo vysokonáročnom odvetví mala zohľadniť potreba dosiahnuť uspokojivú návratnosť vloženého kapitálu (ROCE) podľa očakávaní investorov. Toto tvrdenie nebolo možné akceptovať, pretože cieľový zisk na účely analýzy sa musí obmedziť na zisk, ktorý by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže, keby dumpingový dovoz neexistoval.

(140) Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok sa medzi rokom 2010 a ORP zvýšil o 82 %, hoci v ORP bol mierne nižší ako v rokoch 2011 a 2012 (nižší o 13 percentuálnych bodov v roku 2011 a o 5 percentuálnych bodov v roku 2012).

(141) Investície mali klesajúci trend. Tento pokles bol výraznejší v roku 2011 a 2012, ale počas ORP predstavoval len mínus 4 % v porovnaní s rokom 2010. Investície sa zameriavali najmä na zabezpečenie súladu s čoraz prísnejšími environmentálnymi požiadavkami.

(142) Návratnosť investícií je zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas celého posudzovaného obdobia sa celkovo vyvíjala v súlade s trendom ziskovosti.

(143) Prešetrovaním sa nezistilo, že by výrobcovia z Únie zaradení do vzorky narazili na nejaké problémy pri zvyšovaní kapitálu.

5.5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

(144) V nariadení (ES) č. 661/2008 sa došlo k záveru, že hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie je bez ujmy a že hlavným dôvodom tohto pozitívneho stavu je existencia antidumpingových opatrení na dovoz príslušného výrobku z Ruska.

(145) Zistenia súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti potvrdzujú závery, ku ktorým sa dospelo v predchádzajúcom prešetrovaní. Medzi rokom 2010 a ORP boli hospodárske ukazovatele rovnako pozitívne. Spotreba v Únii sa znížila a dovoz z Ruska sa zvýšil, ale výrobné odvetvie Únie si dokázalo udržať významný podiel na trhu a ďalej zvyšoval svoju ziskovosť, hoci zisky v roku 2012 a v ORP boli nižšie ako v roku 2011, čo naznačuje klesajúci trend. Výrobné náklady vzrástli, najmä v dôsledku rastu cien plynu (hlavnej suroviny na výrobu príslušného výrobku), ale zvýšili sa aj predajné ceny, čo výrobnému odvetviu Únie umožnilo dosiahnuť zdravú úroveň ziskovosti.

(146) Ako je vysvetlené v odôvodnení 119 a nasledujúcich, údaje o využití kapacít nemožno dôveryhodne použiť na vyvodenie konečných záverov o stave výrobného odvetvia Únie, a celkovo možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie je v dobrom stave a vzhľadom na existenciu antidumpingových opatrení netrpí ujmou z ruského vývozu DA.

(147) Združenie RFPA a zástupcovia ruských orgánov po zverejnení informácií tvrdili, že pozitívny stav výrobného odvetvia Únie vrátane jeho vývozu do tretích krajín podporuje zistenie o neexistencii opakovaného výskytu značnej ujmy. Komisia sa však domnieva, že súčasná pozitívna hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie, vrátane objemu vývozného predaja do tretích krajín, automaticky nevylučuje, že situácia sa môže v budúcnosti zmeniť, ak sa nechala uplynúť platnosť opatrení.

6. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

(148) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa analyzoval potenciálny vplyv ruského dovozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť súčasných opatrení.

(149) Analýza sa zamerala na trendy spotreby na trhu Únie, nevyužitú kapacitu, obchodné toky, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie ruských výrobcov.

6.1. Spotreba v Únii

(150) Spotreba príslušného výrobku sa v Únii znížila o 11 % v ORP v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Toto zníženie spotreby príslušného výrobku je dané používaním iných hnojív, efektívnejším využívaním DA zo strany poľnohospodárov a otázkami týkajúcimi sa bezpečnosti a zabezpečenia. Výrobné odvetvie Únie teda súťaží s ruskými výrobkami na čoraz menšom trhu. Na druhej strane to pravdepodobne bude vyvíjať tlak na znižovanie cien.

(151) Po zverejnení informácií, a ako sa uvádza v odôvodnení 109, združenie RFPA nesúhlasilo so zistením, že spotreba príslušného výrobku v EÚ sa bude v budúcnosti znižovať. V správe, ktorú uvádza RFPA, sa uvádza okrajové obnovenie dopytu po dusíkatých hnojivách, a nie nevyhnutne nárast spotreby príslušného výrobku. Z čoraz prísnejších environmentálnych a bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa týkajú skladovania a používania dusičnanu amónneho, ako aj z úrovne zrelosti niektorých trhov a čoraz účinnejších techník nanášania vyplýva, že aj v prípade zvýšenia spotreby hnojív a najmä dusíkatých hnojív, sa spotreba príslušného výrobku v dohľadnej budúcnosti nezvýši. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

6.2. Nevyužitá kapacita, obchodné toky, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie

(152) Komisia stanovila nevyužitú ruskú kapacitu počas ORP na viac ako 16,9 % celkovej spotreby v Únii (odôvodnenia 73 až 74) Táto kapacita sa po ORP ešte viac zvýšila a v súčasnosti sa odhaduje na približne 24,3 % spotreby v Únii.

(153) Ak by sa neuplatňovali opatrenia, táto nevyužitá kapacita by sa s najvyššou pravdepodobnosťou využila na výrobu značných dodatočných množstiev DA určených na vývoz do Únie. Ruskí výrobcovia už polovicu svojej výroby vyvážajú do tretích krajín. Predpokladá sa, že domáca spotreba v Rusku sa v budúcnosti bude zvyšovať o 3 % ročne. Ruské vývozné ceny do tretích krajín sú podstatne nižšie ako súčasné ceny pre Úniu. Ak by po uplynutí platnosti opatrení zostali ceny na trhu Únie podstatne vyššie ako ceny na trhoch týchto tretích krajín, ruskí výrobcovia by mali silnú motiváciu nielen pre využitie svojej nevyužitej kapacity na trhu Únie, ale aj na presmerovanie určitého objemu svojho súčasného vývozu do tretích krajín na trh Únie.

(154) Okrem toho existujú obmedzenia dodatočného ruského vývozu do tretích krajín. Niektoré z potenciálne najväčších vývozných trhov pre DA (Čína, USA a Austrália) sú pre ruský vývoz nedostupné (pozri odôvodnenie 85). Možné stanovenie nulového cla pre dvoch ruských výrobcov v USA na obdobie jedného roka (pozri odôvodnenie 86) pravdepodobne nepovedie k významnému nárastu ruského vývozu do USA, pretože domáce ceny plynu v USA klesli a očakáva sa, že zostanú na nízkej úrovni z dôvodu narastajúceho prieskumu bridlicového plynu a existujúcich vývozných obmedzení týkajúcich sa bridlicového plynu, ktoré udržia ceny plynu pre domáci trh USA na nízkej úrovni (pozri odôvodnenie 86). Čínsky trh je takisto naďalej uzavretý pre dovoz DA. Spotreba DA na súčasných ruských vývozných trhoch (najmä v Latinskej Amerike a predovšetkým v Brazílii) bude podľa očakávaní rásť, ale súčasná nevyužitá ruská kapacita je viac než dvojnásobná než predpokladaný nárast spotreby na týchto trhoch a je nepravdepodobné, že túto očakávanú dodatočnú spotrebu prevezmú (výlučne) ruskí výrobcovia. Niekoľko tradičných ruských vývozných trhov, ako napríklad Egypt, Turecko, Peru a Brazília, si tiež budujú vlastné kapacity na výrobu DA alebo iných dusíkatých hnojív (pozri odôvodnenie 87).

(155) Trh Únie je v každom prípade atraktívnejší než trh Latinskej Ameriky z dôvodu geografickej blízkosti a existencie dobre zavedených distribučných kanálov. Podstatne nižšie náklady na prepravu vytvárajú vyšší zisk pre ruských vývozcov, ktorí – ak si budú môcť vybrať – uprednostnia predaj do Únie, pokiaľ cenová úroveň zostane vyššia ako v tretích krajinách.

(156) Komisia určila cenu nespôsobujúcu ujmu pre výrobné odvetvie Únie počas ORP pripočítaním výrobných nákladov (zistených na základe overených údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky uvedených v tabuľke 7), plus PVA nákladov a cieľového zisku.

(157) Na základe overených údajov od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa PVA náklady určili na úrovni 5 až 8 % výrobných nákladov a cieľový zisk pre toto odvetvie na úrovni 8 %, ako bolo stanovené v predchádzajúcom prešetrovaní (24).

(158) Na základe týchto údajov sa cena nespôsobujúca ujmu pre výrobné odvetvie Únie pohybovala počas ORP v rozmedzí 257 EUR/t až 264 EUR/t.

(159) Komisia poznamenáva, že jeden z dvoch ruských vyvážajúcich výrobcov podliehajúcich cenovému záväzku počas ORP predával príslušný výrobok za cenu vyššiu ako minimálna dovozná cena stanovená v záväzku. Na druhej strane, druhý vyvážajúci výrobca, ktorý počas ORP podliehal záväzku len na obmedzené obdobie, predával pod minimálnu dovoznú cenu. Za týchto okolností nie je jasné, ako by stanovili svoje ceny v prípade, keby platnosť záväzkov uplynula spolu s antidumpingovými clami. Zároveň je potrebné uviesť, že množstvá týkajúce sa týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov neboli počas ORP významné. Okrem toho treba pripomenúť, že v prípade neexistencie opatrení je pravdepodobné, že by na trh EÚ mohli znovu vstúpiť ostatní ruskí výrobcovia, čím sa na trhu zvýši konkurenčný tlak na ceny vrátane dvoch vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa počas ORP vzťahovali záväzky.

(160) Jedným z rozhodujúcich prvkov posúdenia pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy sú ceny, za aké by sa pravdepodobne uskutočňoval tento dodatočný vývoz od spoločností, na ktoré sa nevzťahuje cenový záväzok. Počas ORP boli ruské vývozné ceny do tretích krajín priemerne na úrovni 201 EUR/t alebo o 34 % nižšie ako priemerná cena, za ktorú výrobcovia z Únie predávajú v Únii. Tieto ruské vývozné ceny sú na udržateľnej úrovni, ako sa uvádza v odôvodnení 58. Je pravdepodobné, že ruský vývoz od spoločností, na ktoré sa nevzťahuje cenový záväzok, by sa pri neexistencii antidumpingových opatrení umiestnil na trhu Únie na priemernej cenovej úrovni, ktorá je nižšia ako dovozné ceny z tretích krajín a tiež nižšia ako cena dovozu z Ruska v rámci záväzku, ktorá predstavuje hornú hranicu cieľovej ceny, ktorá nespôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie. V opačnom prípade by nemohli získať ďalší trhový podiel. Keďže súčasná cenová úroveň ruského dovozu prebiehajúceho súčasne v rámci cenového záväzku pre jedného vyvážajúceho výrobcu zodpovedá hornej hranici cenovej úrovne nespôsobujúcej ujmu, Komisia sa na základe aktuálne dostupných informácií domnieva, že je pravdepodobné, že tento dodatočný dovoz sa bude uskutočňovať na úrovni, ktorá by spôsobila ujmu. Bez ohľadu na súčasnú úroveň zisku výrobného odvetvia Únie by takéto pravdepodobné ceny ohrozili schopnosť výrobného odvetvia Únie dosiahnuť normálny zisk, ktorý by mohli očakávať, ak by dumpingový dovoz neexistoval.

(161) Združenie RFPA po zverejnení informácií tvrdilo, že porovnanie ruských vývozných cien s cenami tretích krajín a cenami Únie nemá zmysel, pretože porovnať by sa mali predaje na rovnakých trhoch s vhodnými úpravami pre clá, úroveň obchodu atď.

(162) Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Komisia netvrdí, že keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení, ruský vývoz by podhodnotil ceny Únie o 34 %. Komisia považuje za pravdepodobné, že ceny, za ktoré by ruský vývoz vstúpil do Únie v prípade neexistencie opatrení, by boli nižšie ako výrobné náklady Únie plus primerané ziskové rozpätie, a teda by boli poškodzujúce. Takéto cenové úrovne by boli pre ruských vývozcov stále atraktívnejšie než súčasná úroveň predajných cien na tretích trhoch. Je preto pravdepodobný odklon od bežných obchodných tokov.

(163) Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že nie je pravdepodobné, aby sa súčasné výrobné náklady, a teda aj súčasná nepoškodzujúca cena, v krátkodobom horizonte znížili vzhľadom na trend zvyšovania výrobných nákladov počas posudzovaného obdobia (pozri tabuľku 7). Prešetrovaním sa skutočne neukázali žiadne náznaky, že by sa táto tendencia mala zmeniť.

(164) Združenie RFPA po zverejnení upozornilo, že deň pred zverejnením poskytlo informácie o klesajúcich cenách plynu v Únii. Združenie RFPA uviedlo najmä údaje poskytnuté v poprednej publikácii trhu s hnojivami, v ktorej sa uvádzali ceny v uzloch EÚ podľa cien holandského plynu v rámci trhu „Title Transfer Facility“ (TTF) namiesto nereprezentatívnych cien vo Waidhause. Združenie RFPA uviedlo aj ceny plynu v USA a správu skupiny Yara International za prvý štvrťrok 2014 pre svojich investorov, v ktorej sa uvádza, že spoločnosť má oveľa nižšie náklady na plyn.

(165) Komisia poznamenáva, že v hospodárskej štúdii, ktorú predložili niektoré združenia poľnohospodárov (pozri nasledujúci oddiel 7 o záujme Únie) sa uvádza: „ceny zemného plynu v Únii sú vyššie než vo väčšine iných regiónov a v dohľadnej budúcnosti sa očakáva ich rast“. Pokiaľ ide o zníženie nákladov na plyn, ktoré oznámila skupina Yara International, tento prípad je výnimkou, pretože skupina Yara je nadnárodná skupina s prístupom k niekoľkým zdrojom lacného plynu mimo Únie. Ostatní výrobcovia príslušného výrobku, a najmä výrobcovia so sídlom vo východných regiónoch Únie, závisia od ruského plynu. Komisia sa preto stále domnieva, že neexistuje žiadny presvedčivý dôkaz o tom, že ceny plynu pre výrobcov z Únie sa v blízkej budúcnosti výrazne znížia.

6.3. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení

(166) Keďže ruský DA by sa na trh Únie vyvážal v značných objemoch a na poškodzujúcej cenovej úrovni, výrobcovia z Únie by boli nútení znížiť svoje ceny, aby si udržali objemy predaja a podiely na trhu. DA je skutočne takým druhom komoditného výrobku, pri ktorom je hospodárska súťaž medzi rôznymi výrobcami založená prevažne na cene.

(167) Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že je potrebné zohľadniť údajné technické obchodné prekážky pre vstup ruského DA do Únie, a to konkrétne zákaz predaja (v Nemecku) alebo prísnu reguláciu skladovania DA v určitých iných členských štátoch. Pokiaľ sa tieto obmedzenia vzťahujú nediskriminačne na vývozcov z tretích krajín a výrobcov z Únie, Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie by malo byť zamietnuté.

6.4. Závery

(168) Vzhľadom na zistenia z prešetrovania, nevyužitú kapacitu v spojitosti s miernym rastom spotreby v Rusku, obmedzenú schopnosť zvyšovať vývoz do tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by pravdepodobne spôsobilo opätovný výskyt dumpingových dovozov z Ruska.

(169) Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je v súčasnosti v situácii bez spôsobenej ujmy. Nie sú však žiadne náznaky, že tento pozitívny stav bude trvalý, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. Naopak, podľa analýzy trhu predloženej žiadateľom trhové ceny DA už dosiahli svoje maximum a vrchol hospodárskeho cyklu. Hospodársky cyklus, ako aj ceny majú teraz podľa prognóz klesať. Konkrétnejšie sa zdá, že po stabilnom každoročnom raste od roku 2009 už ceny začínajú klesať. Úroveň cien aj zisku, ktorú zaznamenávalo výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období, sa teda v blízkej budúcnosti nedosiahne. Výrobné náklady zároveň zostanú nemenné alebo sa budú ďalej zvyšovať, čím stlačia ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie. Pri tomto scenári a vzhľadom na pokles spotreby v Únii by prudký nárast dovozu vo veľkých množstvách za nižšie ceny vyvinul silný tlak na predajné ceny výrobného odvetvia a viedol by k strate významného podielu na trhu. To by s veľkou pravdepodobnosťou nevyhnutne spôsobilo opakovaný výskyt značnej ujmy.

(170) Združenie RFPA po zverejnení kritizovalo, že Komisia sa spolieha na analýzu trhu, ktorú poskytol žiadateľ, a uviedlo, že očakávané cenové úrovne v rokoch 2017 – 2018 budú podobné ako ceny v roku 2010 a vyššie ako ceny v predchádzajúcich rokoch. Združenie RFPA takisto poznamenalo, že v roku 2010 bola priemerná ziskovosť výrobného odvetvia Únie vyššia ako cieľový zisk (12,8 %) a zisk podľa štvrťročnej správy skupiny Yara International za rok 2014, ktorá predpovedá sľubné vyhliadky.

(171) Výhľadový charakter preskúmania pred uplynutím platnosti sťažuje vyvodenie presných záverov o prognózach cenovej úrovne v roku 2017 a neskôr. Z nezávislej analýzy trhu však vyplýva, že cenové úrovne príslušného výrobku sa podľa očakávania v nasledujúcich dvoch rokoch znížia. Táto skutočnosť spolu s očakávaným nárastom výrobných nákladov s najväčšou pravdepodobnosťou obmedzí zisk, ktorý v súčasnosti dosahuje výrobné odvetvie Únie. Tento výhľadový záver platí bez ohľadu na to, že počas ORP a počas posudzovaného obdobia bola úroveň zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie, vyššia ako cieľový zisk 8 %, ako bolo zistené v predchádzajúcom prešetrovaní. Skutočnosť, že v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktorým sa ukončujú antidumpingové opatrenia na dovozy močoviny z Ruska, sa nezistila pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy, nie je v tejto súvislosti relevantná, keďže každý prípad by sa mal posudzovať podľa jeho skutkovej podstaty a špecifík. Prezentácia skupiny Yara International za prvý štvrťrok 2014 pre investorov sa navyše nezameriava osobitne na príslušný výrobok a nemala by sa brať ako vyjadrenie očakávaní odvetvia Únie vyrábajúceho príslušný výrobok. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

(172) Zástupcovia ruských orgánov a združenie RFPA tvrdili, že Komisia nepredložila pozitívne dôkazy na podporu záveru, že ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, došlo by k opätovnému výskytu dumpingového dovozu príslušného výrobku, čo by spôsobilo opakovaný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

(173) Združenie RFPA takisto tvrdilo, že Komisia nepreukázala príčinnú súvislosť medzi ukončením opatrení a pravdepodobnosťou opakovaného výskytu ujmy. Naopak, príčinou pravdepodobného opakovaného výskytu ujmy sú podľa všetkého vonkajšie prvky uvedené v informačnom dokumente (pokles spotreby, pokles cien, rastúce výrobné náklady, nízka miera využitia kapacity).

(174) Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. O pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, svedčí najmä pravdepodobný opakovaný výskyt dumpingového vývozu z Ruska v značných objemoch a za ceny, ktoré budú pre ruských vývozcov stále ziskové, ale nižšie ako ceny Únie. Uvedením niektorých vonkajších faktorov Komisia vo svojom celkovom hodnotení len označila ďalšie činitele, ktoré môžu mať v nasledujúcich rokoch vplyv na trh Únie, a teda aj na situáciu výrobného odvetvia Únie, to však neruší platnosť záveru, že opakovaný výskyt poškodzujúceho dumpingu je pravdepodobný, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení.

7. ZÁUJEM ÚNIE

(175) V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Rusku bolo proti záujmu Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

(176) Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.

(177) Pri pôvodnom prešetrovaní sa zastával názor, že uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Keďže toto prešetrovanie je preskúmaním a opatrenia sú účinné už od roku 1995, analýzou sa umožňuje posúdenie akéhokoľvek neprimeraného nepriaznivého vplyvu na strany, ktorých sa týkajú platné antidumpingové opatrenia.

(178) Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy existujú nevyvrátiteľné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať existujúce opatrenia.

7.1. Záujem výrobného odvetvia Únie

(179) Existujúcimi opatreniami sa prispelo k veľkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a ponúkla sa pomoc pre výrobné odvetvie Únie. Ukázalo sa, že výrobné odvetvie Únie je v zdravej hospodárskej situácii, o čom svedčia najmä neustále zisky. Je však dôležité poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie už vykazujú zisky výrazne nižšie ako priemerný zisk dosahovaný výrobným odvetvím Únie, ba dokonca nižší ako cieľový zisk 8 %.

(180) Ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, výrobné odvetvie Únie by s najväčšou pravdepodobnosťou muselo čeliť silnejšej nekalej hospodárskej súťaži zo strany ruských výrobcov. Ukončenie opatrení by nepochybne viedlo k rýchlemu zhoršeniu ich hospodárskej situácie. Ukončenie opatrení teda nie je v záujme výrobného odvetvia Únie.

7.2. Záujem dovozcov

(181) V prechádzajúcom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení pravdepodobne nebude mať závažný nepriaznivý účinok na situáciu dovozcov a používateľov v Únii. Združenia E.F.I.A. sa prihlásilo ako zainteresovaná strana a požadovalo nechať uplynúť platnosť opatrení z viacerých dôvodov, a to: — opatrenia sú v platnosti už takmer 20 rokov a priniesli požadovaný účinok ochrany výrobcov z Únie, — v dôsledku zvyšujúcej sa domácej spotreby v Rusku neexistuje riziko presmerovania ruských výrobkov do Únie, — je v záujme spotrebiteľov, aby mali prístup k rôznym zdrojom ponuky, a teda širšie možnosti výberu.

(182) Tieto tvrdenia by sa mali zamietnuť. Je pravda, že výrobné odvetvie Únie v súčasnosti netrpí žiadnou značnou ujmou. V preskúmaní pred uplynutím platnosti sa však má odpovedať na otázku, čo by sa stalo v budúcnosti, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. V tejto súvislosti sa súčasná výkonnosť výrobného odvetvia Únie môže použiť iba ako rozhodujúci ukazovateľ toho, čo by sa mohlo stať v budúcnosti, pokiaľ umožňuje posúdiť úroveň nepoškodzujúcej ceny.

(183) Dovozcovia a obchodníci v Únii majú prístup k viacerým zdrojom v rámci Únie a mimo nej vrátane Ruska. Rusko je jedinou krajinou, proti ktorej sa uplatňujú platné opatrenia.

7.3. Záujem používateľov

(184) Prihlásilo sa niekoľko združení používateľov. Niektoré z nich však požadovali len uznanie za zainteresované strany a nezaujali osobitné stanovisko k záujmu Únie. Dve národné združenia vyjadrili názor, že zachovanie existujúcich opatrení už po mnohých rokoch platnosti nie je v ich záujme.

(185) Uviedli tieto dôvody: — veľký vplyv hnojív na výrobné náklady poľnohospodárov (7 % až 42 % ich variabilných nákladov v závislosti od typu plodiny), — možnosť nákupu hnojív za cenu, ktorá je približne o 15 až 20 EUR nižšia ako ceny výrobcov z Únie, — možnosť prístupu k mierne odlišnému výrobku (ruské pelety sú údajne o niečo menšie ako pelety z Únie, a teda sú vhodné na použitie v určitých druhoch výroby), a — možnosť prístupu k niekoľkým dodávateľom, čím sa zlepší hospodárska súťaž a zamedzí sa vzniku oligopolných pozícií a určovaniu cien.

(186) Tieto tvrdenia nemožno prijať z rovnakých dôvodov, ako sa uvádza v odôvodneniach 182 a 183. Komisia si nie je vedomá žiadnych nesúťažných postupov medzi výrobcami z Únie, ktorí voľne súťažia na trhu Únie.

(187) Používateľský dotazník nevyplnili žiadni poľnohospodári. Presný dosah hnojív ako takých a najmä DA na výrobné náklady poľnohospodárov preto nebolo možné overiť. Údajný veľmi pozitívny vplyv nižších cien DA na výrobné náklady poľnohospodárov tak nebolo možné potvrdiť. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, však DA predstavuje zhruba len 21 % celkovej spotreby všetkých hnojív s obsahom dusíka (dusičnan amónny, dusičnan amónno-vápenatý, močovina, roztok močoviny a DA, NPK/NP/NK atď.) v Únii (25). Keďže existujú aj iné hnojivá (obsahujúce vyššie množstvá draslíka a fosforu), podiel DA vo všetkých hnojivách používaných poľnohospodármi Únie sa odhaduje na menej ako 21 %. Preto sa možno domnievať, že dosah súčasných platných opatrení na poľnohospodárov Únie vcelku nie je významný.

(188) Veľmi krátkodobý prístup k lacnejším hnojivám sa síce môže zdať v záujme poľnohospodárov, v krátkodobom/strednodobom horizonte však existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie s rizikom, že niektorí zraniteľnejší výrobcovia z Únie nachádzajúci sa v niektorých regiónoch Únie môžu zaniknúť. Používatelia/poľnohospodári by tak v budúcnosti mali ešte menší výber dodávateľov a mohli by závisieť od ruského vývozu, ale Rusko by v takom prípade zrejme zvýšilo ceny.

(189) Jedno združenie používateľov predložilo štúdiu vypracovanú nezávislým ekonomickým poradcom, podľa ktorej by ukončenie platných opatrení viedlo k zníženiu cien hnojív v Únii v prospech používateľov, k obmedzenému nárastu objemu dovozu a k mierne negatívnemu vplyvu na výrobcov z Únie, ktorý by však bol vyvážený riadnymi ziskovými rozpätiami, ktoré v súčasnosti títo výrobcovia dosahujú. Treba však poznamenať, že niektoré východiská uvedené vo vyhodnotení ekonomickej štúdie nezodpovedajú zisteniam z prešetrovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vývozná cena DA z Ruska do tretích krajín je nižšia ako cena odhadovaná v ekonomickej štúdii. Podobne aj stanovené hodnoty ruskej kapacity a možnej domácej spotreby sa líšia od hodnôt použitých v simuláciách vplyvu odstránenia opatrení. Na posúdenie vykonané v rámci tejto štúdie sa preto nemožno pri vyvodzovaní konečných záverov v plnej miere spoľahnúť.

(190) Po zverejnení požiadalo viacero združení poľnohospodárov o vypočutie pred Komisiou a predložilo mierne upravenú verziu štúdie uvedenej v predchádzajúcom odôvodnení, v ktorej zohľadnili údaje poskytnuté Komisiou v informačnom dokumente.

(191) Zdá sa, že revidovaná štúdia potvrdzuje predpoklad Komisie, že ruské vývozné ceny by sa znížili na úroveň ruských cien pre domáci trh, ktorá predstavuje 221 EUR za tonu. Výrobcov z Únie by to nútilo znížiť ceny, aby neprišli o podiely na trhu.

(192) Zástupcovia poľnohospodárov vysvetlili svoju zložitú situáciu, keď súťažia s výrobcami poľnohospodárskych výrobkov z tretích krajín bez akéhokoľvek antidumpingového cla, ktoré by ich chránilo, na rozdiel od výrobcov príslušného výrobku z Únie. Očakávajú, že ak sa platnosť antidumpingových opatrení nechá uplynúť, cena príslušného výrobku by sa znížila a negatívne dôsledky pre výrobcov z Únie by sa vyvážili výhodami pre poľnohospodárov – kategóriu používateľov, ktorá v Únii zamestnáva milióny ľudí. Zástupcovia poľnohospodárov ďalej poznamenali, že ak by sa cena príslušného výrobku znížila, kupovali by príslušný výrobok a nie iné menej nákladné, ale viac znečisťujúcejšie hnojivá, ako sú napríklad močovina alebo roztoky močoviny a dusičnanu amónneho. Bolo by to prínosné pre životné prostredie. Navrhli, že ak by sa opatrenia zachovali, mali by byť pozastavené (podobne, ako sa stalo pri inom prešetrovaní týkajúcom sa dovozu silikomangánu z Číny, Kazachstanu a Ukrajiny (26)).

(193) Komisia pozorne zvážila argumenty predložené združeniami poľnohospodárov. Je nesporné, že poľnohospodári z Únie majú prístup k príslušnému výrobku vyrábanému výrobcami z Únie a výrobcami z tretích krajín okrem ruských vyvážajúcich výrobcov. Ako sa potvrdilo pri vypočutí, ktoré sa konalo 19. júna 2014, a na rozdiel od východiska použitého v ekonomickej štúdii, v prvom rade neexistuje žiadna záruka, že akékoľvek potenciálne počiatočné zníženie ceny príslušného výrobku (ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť) by sa prenieslo na koncových používateľov. Keď poľnohospodári kupujú príslušný výrobok, veľmi často ho kupujú od distribútorov a ani nepoznajú jeho pôvod, pokiaľ výrobok spĺňa ich potreby (veľkosť pelety alebo granule a pod.). Ak by sa teda nechala uplynúť platnosť opatrení, je veľmi pravdepodobné, že by došlo k opätovnému výskytu ujmy pre výrobcov príslušného výrobku z Únie, ale neexistuje záruka, že by z toho používatelia mali nejaké výhody.

(194) Antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku platia už mnoho rokov bez neprimeraných nákladov pre poľnohospodárov, ktoré by mohli ohroziť ich existenciu. Pri analýze záujmu Únie sa posudzuje proporcionalita zachovania opatrení pri zohľadnení rôznych a niekedy i protichodných záujmov. Zachovanie opatrení je v záujme výrobcov z Únie, pretože zrušenie opatrení by mnohých z nich vyradilo z činnosti. Z hľadiska proporcionality je v záujme Únie zachovať opatrenia, keďže Komisia nemá dôkazy o poľnohospodároch, ktorým by vznikli neprimerané náklady. Poľnohospodári v každom prípade uznali, že by uprednostnili viaceré zdroje dodávok a že zánik výrobného odvetvia Únie by nebol v ich záujme.

(195) Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 193, neexistuje dôkaz, že odstránenie opatrení by viedlo k takému zníženiu ceny DA, ktoré by sa premietlo na používateľov a viedlo k prechodu z DA na iné znečisťujúcejšie hnojivá. Údajný pozitívny účinok na životné prostredie je teda nepodložený. Akýkoľvek možný pozitívny vplyv na životné prostredie by v žiadnom prípade nemal taký vplyv, aby bol v rozpore so všeobecným záujmom Únie, ktorým je zachovať opatrenia. Pokiaľ ide o návrh na pozastavenie opatrení, toto nie je možné, pretože v danom prípade nie sú splnené právne požiadavky zakotvené v článku 14 ods. 4 základného nariadenia.

(196) Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že ukončenie opatrení by nebolo v záujme používateľov, alebo že prinajmenšom doplnkové výhody, ktoré majú používatelia, by nevyvážili dodatočné náklady vznikajúce výrobnému odvetviu Únie.

7.4. Záver o záujme Únie

(197) S ohľadom na odôvodnenia 179 až 195 sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.

8. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

(198) Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa riadne vzali do úvahy tam, kde to bolo opodstatnené.

(199) Jeden ruský výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, po zverejnení požiadal Komisiu o začatie rokovaní o záväzku a navrhol minimálnu cenu a množstvový strop. V základnom nariadení však nie je právny základ pre prijatie ponuky záväzku v súvislosti s preskúmaním pred uplynutím platnosti, keďže forma opatrení sa nemôže zmeniť. Daný ruský výrobca by mohol požiadať o predbežné preskúmanie na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia, ak sa domnieva, že sú splnené podmienky takéhoto preskúmania.

(200) Skupina Acron po zverejnení požiadala Komisiu o ukončenie konania, pokiaľ ide o skupinu, pretože spoločnosť Acron by bola v odlišnej situácii v porovnaní s ostatnými ruskými výrobcami. Zo zistení z prešetrovania ale vyplýva, že spoločnosť Acron je v rovnakej situácii ako ostatní ruskí výrobcovia. Článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa navyše neposkytuje právny základ pre rozlišovanie medzi rôznymi vyvážajúcimi výrobcami.

(201) Z tohto dôvodu a vzhľadom na závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatňované na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, uložené nariadením (ES) č. 661/2008, ktoré bolo zmenené nariadením Rady (ES) č. 989/2009, mali ponechať na ďalšie obdobie piatich rokov.

(202) Opatrenia ustanovené týmto nariadením sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia.

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz tuhých hnojív s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a s pôvodom v Rusku.

2. Sadzba konečného antidumpingového cla je pevne stanovená suma, ako sa uvádza v bodoch a), b) a c):

a) Pre tovar vyrobený spoločnosťou Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot“, Novomoskovsk, Rusko alebo spoločnosťou Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Rusko a predávaný buď priamo prvému nezávislému zákazníkovi v EÚ, alebo spoločnosťou EuroСhem Trading GmbH, Zug, Švajčiarsko, alebo prostredníctvom spoločnosti Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroСhem“, Moskva, Rusko alebo spoločnosti EuroСhem Trading GmbH, Zug, Švajčiarsko prvému nezávislému zákazníkovi v EÚ (doplnkový kód TARIC A522): Opis výrobku Číselný znak KN Kód TARIC Stanovená hodnota cla (v EUR za tonu) Dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch 3102 30 90 — 32,82 Zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s ostatnými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti 3102 40 90 — 32,82 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti 3102 29 00 10 32,82 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti 3102 60 00 10 32,82 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti 3102 90 00 10 32,82 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti, bez obsahu fosforu a draslíka 3105 10 00 10 32,82 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti 3105 10 00 20 31,84 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti 3105 10 00 30 30,85 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O rovnajúcim sa 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti 3105 10 00 40 29,87 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako12 % hmotnosti 3105 10 00 50 28,88 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti 3105 20 10 30 31,84 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti 3105 20 10 40 30,85 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti 3105 20 10 50 29,87 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O rovnajúcim sa 9 % hmotnosti alebo viac, ale nepresahujúcim 12 % hmotnosti 3105 20 10 60 28,88 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej ako 3 % hmotnosti 3105 51 00 10 31,84 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti 3105 51 00 20 30,85 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti 3105 51 00 30 29,87 Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 rovnajúcim sa 9 % hmotnosti alebo viac, ale