VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/210

z 12. februára 2018

o prijatí viacročného pracovného programu LIFE na roky 2018 – 2020

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (1), a najmä na jeho článok 24 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a najmä na jeho článok 84 ods. 2,

po porade s výborom LIFE pre životné prostredie a ochranu klímy,

keďže:

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Viacročný pracovný program

Prijíma sa viacročný pracovný program LIFE na roky 2018 – 2020 v zmysle prílohy.

Článok 2

Príspevok Únie na viacročný pracovný program

Maximálny príspevok na viacročný pracovný program LIFE na roky 2018 – 2020 sa stanovuje na 1 657 063 000 EUR a použije sa na financovanie príslušných podprogramov a prioritných oblastí takto:

Článok 3

Finančné nástroje

1. Príspevky podľa článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1293/2013 získa tento finančný nástroj opísaný v prílohe:

2. Poskytovaním príspevku na nástroj Súkromné financovanie energetickej efektívnosti a nástroj na financovanie prírodného kapitálu sa poveruje Európska investičná banka.

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2018.

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185.

(2) Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

PRÍLOHA

1. ÚVOD

Podľa článku 3 nariadenia (EÚ) č. 1293/2013 (ďalej len „nariadenie o programe LIFE“) program LIFE sleduje tieto všeobecné ciele:

— prispievať k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, v ktorom sa efektívne využívajú zdroje a ktoré je odolné voči zmene klímy, k ochrane a zlepšovaniu kvality životného prostredia a k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity vrátane podpory sústavy Natura 2000 a boja proti degradácii ekosystémov,

— zlepšovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy a urýchľovať a podporovať začleňovanie a uplatňovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy v ostatných politikách Únie, ako aj v praxi verejného a súkromného sektora, okrem iného aj zvyšovaním kapacity verejného a súkromného sektora,

— podporovať na všetkých úrovniach lepšiu správu v oblasti životného prostredia a klímy vrátane lepšieho zapojenia občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a miestnych aktérov a

— podporovať vykonávanie 7. environmentálneho akčného programu.

V tomto druhom viacročnom pracovnom programe LIFE sa zohľadňujú skúsenosti získané v rokoch 2014 až 2017, a najmä odporúčania uvedené v hodnotení v polovici trvania (1), ktoré sa týkajú predovšetkým:

1. zjednodušenia postupu podávania žiadostí a správ;

2. opakovateľnosti výsledkov projektov;

3. zlepšenia komunikačnej stratégie.

Opatrenia zamerané na zjednodušenie postupu podávania žiadostí sú neoddeliteľnou súčasťou obsahu tohto viacročného pracovného programu LIFE (pozri oddiel 5.1.1.1). Na potrebu pokračovania, opakovania a/alebo prenosu výsledkov projektu je viac zameraná fáza pridelenia (pozri oddiel 5.1.1.2) a viac podpory na ňu sa získa v rámci verejného obstarávania. Zjednodušenie podávania správ sa bude riešiť prostredníctvom postupov riadenia projektov a tým, že sa príjemcom poskytne prístup k online databáze uľahčujúcej zber údajov týkajúcich sa kľúčových ukazovateľov projektu. Zlepšenie komunikačnej stratégie sa dosiahne prostredníctvom verejného obstarávania. Tento viacročný pracovný program LIFE sa nezaoberá týmito opatreniami podrobne.

Vo viacročnom pracovnom programe LIFE sa takisto zohľadňuje najnovší vývoj v politike EÚ, ako je akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo (2) a akčný plán pre ľudí, prírodu a hospodárstvo (3), a poslúži ako prepojenie s budúcim financovaním „udržateľnosti“, ako sa uvádza v diskusnom dokumente o budúcnosti financií EÚ (4). Do programu boli zavedené tieto zmeny:

Pokiaľ ide o podprogram Životné prostredie:

— zníženie počtu projektových tém (z 87 na 42) a výraznejšie zameranie na upriamenie pozornosti žiadateľov na priority politiky EÚ a súbežné zlepšenie vyhliadok projektov v určitých podoblastiach, ako je biodiverzita a obehové hospodárstvo, ale aj projektov so silným a priamym vplyvom na zdravie väčšiny občanov Európskej únie,

— preorientovanie projektových tém týkajúcich sa správy a informovania, aby bolo možné väčšmi sa zamerať na konkrétne problémy spojené so zvyšovaním informovanosti a správou.

Pokiaľ ide o obidva podprogramy:

— ďalšie posilnenie zamerania na výsledky zavedením požiadavky na dosiahnutie merateľných účinkov na životné prostredie alebo na zmenu klímy v rámci všetkých prioritných oblastí,

— podpora hlbšieho zapojenia súkromných subjektov poukázaním na výhody trhových prístupov ako na nástroj na zabezpečenie udržateľnosti výsledkov projektov. Podporné opatrenia, ktoré pomáhajú vytvoriť ekonomicky a environmentálne životaschopné projekty pripravené na investície a schopné mobilizovať dodatočné súkromné a verejné finančné zdroje na rozšírenie a zopakovanie výsledkov,

— zjednodušenie postupov riadenia grantov, a to najmä prostredníctvom vyskúšania dvojstupňového postupu podávania žiadostí pre pilotné a demonštračné projekty, pre projekty využívajúce najlepšie postupy a informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a šírenie informácií, podľa návrhu v hodnotení programu LIFE v polovici trvania.

V hodnotení programu LIFE v polovici trvania sa potvrdilo, aké potrebné a dôležité sú merateľné účinky projektov v praxi, čo (v súvislosti s výdavkami EÚ) potvrdil aj Európsky parlament (5). Program LIFE obsahuje ukazovatele výkonnosti a viacročné pracovné programy obsahujú kvantitatívne (t. j. ukazovatele výstupu) a kvalitatívne ukazovatele výsledkov, ktoré sú v súlade s ukazovateľmi výkonnosti. Na to, aby príjemcovia mohli podávať správy o týchto ukazovateľoch na úrovni programu, musia odhadnúť a zmerať účinky na životné prostredie, klímu a správu a informovanie, t. j. spoločenské účinky, účinky na úrovni projektu, a to vzhľadom na konkrétne ukazovatele výstupov a výsledkov (6). S cieľom zabezpečiť dlhodobé pôsobenie týchto účinkov, čiže aby boli udržateľné v priebehu času, príjemcovia musia vytvoriť aj stabilné mechanizmy na to, aby účinky projektov prostredníctvom rozšírenia a opakovania presiahli pôvodnú oblasť projektu. Jasné a zrozumiteľné vysvetlenie spôsobu, akým sa zabezpečí pokračovanie, opakovanie a/alebo prenos činností projektov a ich účinkov, sa preto stáva čoraz dôležitejším kritériom pridelenia pri hodnotení návrhov projektov. Na základe svojej povahy je pri úspešne preukázaných trhových riešeniach problémov v oblasti životného prostredia a zmeny klímy mimoriadne vysoká pravdepodobnosť, že budú pokračovať, že sa zopakujú a/alebo že budú prenesené. Podľa tohto kritéria teda návrhy, v ktorých je vierohodne a zrozumiteľne uvedená stratégia na dosiahnutie predajnosti do konca projektu, získajú vysoké hodnotenie.

V hodnotení v polovici trvania sa podľa článku 25 nariadenia o programe LIFE analyzovala a potvrdila schopnosť programu LIFE podporovať synergie v rámci programu. V diskusných dokumentoch o budúcnosti financií EÚ (7) sa zdôrazňuje význam sociálneho rozmeru európskych politík. Programu LIFE by to malo poskytnúť impulz ešte viac sa usilovať o synergie medzi environmentálnym, hospodárskym a sociálnym rozmerom udržateľného rozvoja. Dobre vypracované viacúčelové prístupy, ktorých cieľom je okrem ich primárnych cieľov v oblasti životného prostredia alebo boja proti zmene klímy napríklad aj sociálna integrácia alebo hospodársky rast, preto získajú bonus (8). Napríklad činnosti ochrany prírody a biodiverzity a činnosti zamerané na posilnenie obehového hospodárstva majú potenciál prispieť k budovaniu komunít a sociálnej integrácii. V prípade činností zameraných na obehové hospodárstvo môže byť problém preukázať ekonomickú životaschopnosť a v mnohých prípadoch je dôležité zohľadniť sociálny rozmer (napríklad pri začleňovaní znevýhodnených osôb na trh práce).

V rámci programu LIFE sa počíta s „inými projektmi“ a „inými činnosťami“. Túto pružnosť možno použiť na experimentovanie s novými prístupmi, novými typmi projektov a podpornými službami pre existujúce projekty a/alebo zainteresované strany, ktoré nelákajú obvyklé projektové formáty. Napríklad rozdiel medzi úspešným uplatnením riešení v oblasti životného prostredia alebo klímy v rámci projektov programu LIFE a ich skutočným prístupom na trh by sa často mohla preklenúť, keby najsľubnejšie projekty programu LIFE dostali konkrétnu podporu, pokiaľ ide o prístup na trh a k potenciálnym investorom. Túto podporu by mohol tvoriť doplnkový projekt zameraný na podporu prístupu na trh, podnikové riadenie a príprava na získavanie finančných prostriedkov týkajúce sa konkrétneho projektu, podpora určená na vybudovanie klastrov obehového hospodárstva a/alebo na spoluprácu v rámci nich alebo výročné ceny za projekty s mimoriadne vysokou pridanou hodnotou EÚ. Keby nové nariadenie o rozpočtových pravidlách umožňovalo väčšiu pružnosť, pokiaľ ide o pridelenie jednorazových platieb za konkrétne výsledky, mohlo by sa použiť aj na budovanie kapacít vo vzťahu k prijateľnosti investičných projektov pre banky a prístupu na trh.

Program LIFE riadia samotné útvary Komisie a výkonná agentúra, na ktorú bola táto úloha delegovaná v rámci priameho hospodárenia. Výkonná agentúra koná v rámci vymedzenom delegovaním podľa rozhodnutia Komisie C(2013) 9414 alebo iného rozhodnutia Komisie, ktorým sa nahrádza, a pod dohľadom útvarov Komisie. Celkovú zodpovednosť za program naďalej nesie Komisia. Útvarom Komisie a/alebo výkonnej agentúre môžu s ich činnosťami pomáhať externí odborníci.

Pri uplatňovaní zásady doplnkovosti s inými programami financovania EÚ v zmysle odôvodnení 5, 11 a 13 a článku 8 nariadenia o programe LIFE sa vykonávaním viacročného pracovného programu zabezpečí súlad a synergie, a pokiaľ je to možné, zabráni sa prekrývaniu s inými politikami a finančnými nástrojmi Únie s cieľom dosiahnuť doplnkovosť s programom Horizont 2020 (9), čo je výskumný a inovačný program Únie na roky 2014 až 2020, a s jeho pracovnými programami (10). To sa dosiahne najmä prostredníctvom kritérií oprávnenosti na jednotlivé typy projektov a orientácií v usmerneniach k žiadostiam sprevádzajúcich výzvy (11) zameraných na úsilie o doplnkovosť s programom Horizont 2020. Dvojitému financovaniu sa predíde prostredníctvom krížovej kontroly vo fáze výberu a prostredníctvom ex post overovaní. Projekty zamerané na výskum alebo výstavbu veľkých infraštruktúr, ktoré sa financujú z iných programov EÚ, sú z financovania prostredníctvom programu LIFE vylúčené.

Štruktúra viacročného pracovného programu je v súlade so štruktúrou stanovenou v článku 24 ods. 2 nariadenia o programe LIFE a podprogramami Životné prostredie a Ochrana klímy sa zaoberá samostatne len v prípade potreby.

Viacročný pracovný program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020.

1.1. Podprogram Životné prostredie

Podprogram Životné prostredie zahŕňa prioritné oblasti„životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“, „príroda a biodiverzita“ a „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“ (články 9 až 12 nariadenia o programe LIFE). Každá prioritná oblasť zahŕňa niekoľko tematických priorít, ktoré sú uvedené v prílohe III k nariadeniu o programe LIFE.

V tomto viacročnom pracovnom programe na roky 2018 – 2020 sa vymedzujú projektové témy, ktorými sa vykonávajú tematické priority.

1.2. Podprogram Ochrana klímy

Podprogram Ochrana klímy sa týka prioritných oblastí„zmierňovanie zmeny klímy“, „adaptácia na zmenu klímy“ a „správa a informovanie v oblasti klímy“ (články 13 až 16 nariadenia o programe LIFE). Každá prioritná oblasť obsahuje niekoľko oblastí politiky uvedených ďalej v oddiele 4, ktoré sú počas celého obdobia, na ktoré sa vzťahuje tento viacročný pracovný program, predmetom mimoriadneho záujmu.

2. ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV MEDZI PRIORITNÉ OBLASTI A MEDZI JEDNOTLIVÉ TYPY FINANCOVANIA – ČLÁNOK 24 ODS. 2 PÍSM. a)

Podľa článku 4 nariadenia o programe LIFE celkové finančné krytie pre program LIFE v období 2014 až 2020 je 3 456 655 000 EUR, pričom 75 % z tohto objemu je určených na podprogram Životné prostredie (2 592 491 250 EUR) a 25 % na podprogram Ochrana klímy (864 163 750 EUR).

V rokoch 2014 – 2017 bolo na podprogram Životné prostredie vyčlenených 1 349 miliónov EUR a na podprogram Ochrana klímy 446 miliónov EUR. Na roky 2018 – 2020 ostalo k dispozícii 1 657 miliónov EUR.

V nariadení o programe LIFE sa takisto stanovuje minimálny percentuálny podiel z celkového rozpočtu, ktorý bude vyhradený na projekty (81 %, článok 17 ods. 4 nariadenia o programe LIFE), a maximálny percentuálny podiel rozpočtových zdrojov, ktorý bude vyhradený na projekty podporené prostredníctvom grantov na opatrenia, ktoré môžu byť pridelené integrovaným projektom (30 %, článok 17 ods. 5 nariadenia o programe LIFE).

Článok 4 nariadenia o programe LIFE sa reviduje s cieľom zahrnúť príspevok vo výške 4 500 000 EUR na Európsky zbor solidarity pre projekty, pri ktorých sa mladí dobrovoľníci z celej EÚ zapájajú do opatrení v oblasti ochrany životného prostredia a klímy (12).

Projekty programu LIFE sa budú financovať formou grantov na opatrenia alebo prípadne prostredníctvom finančných nástrojov (článok 17 ods. 4 nariadenia o programe LIFE).

Podľa článku 24 ods. 2 písm. a) nariadenia o programe LIFE sa v tomto viacročnom pracovnom programe uvádza výška finančných prostriedkov, ktoré sa majú rozdeliť podľa prioritnej oblasti a typu financovania.

Celkové pridelenie prostriedkov podľa typu financovania pre obidva podprogramy

Rozpočet na roky 2018 – 2020 v miliónoch EUR Projekty a granty na prevádzku Granty na opatrenia 1 263,44 Granty na prevádzku 36,00 Finančné nástroje 75,00 Verejné obstarávanie 252,70 Podporné výdavky 29,92 Celkový súčet 1 657,06





Celkové pridelenie prostriedkov podľa prioritnej oblasti na roky 2018 – 2020

Prioritné oblasti Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov Príroda a biodiverzita Správa a informovanie v oblasti životného prostredia Európsky zbor solidarity Zmierňovanie zmeny klímy Adaptácia na zmenu klímy Správa a informovanie v oblasti klímy Celkovo podľa oblastí (v mil. EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Medzisúčet 1 627,14 Podporné výdavky (ATA) 29,92 Celkový súčet 1 657,06

Pridelenie prostriedkov podľa prioritných oblastí a typov financovania je orientačné. Pri grantoch na opatrenia bude konečné pridelenie prostriedkov závisieť od skutočného počtu návrhov financovateľných projektov v každej prioritnej oblasti. Prideľovanie rozpočtových prostriedkov na finančné nástroje a ich prerozdeľovanie medzi nimi sa môže v priebehu programu LIFE prispôsobiť podľa skutočného čerpania. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách (13) v rámci limitov stanovených v nariadení o programe LIFE nemôžu prerozdelenia medzi prioritnými oblasťami presiahnuť 5 % celkových prostriedkov pridelených na príslušné prioritné oblasti.

2.1. Podprogram Životné prostredie

Na obdobie tohto viacročného pracovného programu je na podprogram Životné prostredie vyhradený rozpočet 1 243,81 milióna EUR (14).

Určité percento rozpočtových zdrojov pridelených na projekty podporované prostredníctvom grantov na opatrenia v rámci podprogramu Životné prostredie sa vyčlení na projekty na ochranu prírody a biodiverzity vrátane súvisiaceho informovania a správy, na projekty technickej pomoci a na prípravné projekty (článok 9 ods. 3 nariadenia o programe LIFE) (15). Zvyšok rozpočtu vyčlenený na projekty bude pridelený projektom v rámci prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ a „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“.

Orientačné pridelenie prostriedkov podľa typov financovania v rámci podprogramu Životné prostredie

Rozpočet na roky 2018 – 2020 v miliónoch EUR Granty na opatrenia (*1) — Projekty budovania kapacít 7,75 — Projekty technickej pomoci 2,95 — Ostatné granty na opatrenia 992,37 Finančný nástroj (*2) Nástroj na financovanie prírodného kapitálu (NCFF) p.m. Granty na prevádzku 27,00 Verejné obstarávanie 193,67 Podporné výdavky (*3) 20,07 Celkový súčet 1 243,81

Pridelenie prostriedkov podľa prioritných oblastí a typov financovania je orientačné.

Prideľovanie rozpočtových prostriedkov na finančné nástroje a ich prerozdeľovanie medzi nimi sa môže v priebehu programu LIFE prispôsobiť podľa skutočného čerpania. V rámci limitov stanovených v nariadení LIFE nemôžu prerozdelenia medzi prioritnými oblasťami presiahnuť 5 % celkových prostriedkov pridelených na príslušné prioritné oblasti.

2.2. Podprogram Ochrana klímy

Rozpočet pre podprogram Ochrana klímy v tomto viacročnom pracovnom programe predstavuje 413,25 milióna EUR. Pridelenie prostriedkov na prioritné oblasti je orientačné a závisí od skutočného počtu návrhov týkajúcich sa grantov na opatrenia v rámci každej prioritnej oblasti, ako aj od príslušnej miery uvedenia na trh v rámci finančného nástroja Súkromné financovanie energetickej efektívnosti (výlučne v prípade tohto podprogramu) a nástroja na financovanie prírodného kapitálu.

Orientačné pridelenie prostriedkov podľa typov financovania v rámci podprogramu Ochrana klímy

Rozpočet na roky 2018 – 2020 v miliónoch EUR Granty na opatrenia (*4) Projekty budovania kapacít 3,00 Projekty technickej pomoci 0,78 Ostatné granty na opatrenia 256,59 Finančné nástroje (*5) Súkromné financovanie energetickej efektívnosti (PF4EE) 75,0 Nástroj na financovanie prírodného kapitálu (NCFF) p.m. Granty na prevádzku 9,00 Verejné obstarávanie 59,03 Podporné výdavky (*6) 9,85 Celkový súčet 413,25

3. PROJEKTOVÉ TÉMY, PROSTREDNÍCTVOM KTORÝCH SA VYKONÁVAJÚ TEMATICKÉ PRIORITY UVEDENÉ V PRÍLOHE III V PRÍPADE PODPROGRAMU ŽIVOTNÉ PROSTREDIE [ČLÁNOK 24 ODS. 2 PÍSM. b) NARIADENIA O PROGRAME LIFE]

V súlade s odôvodnením 36 a článkom 24 nariadenia o programe LIFE tento viacročný pracovný program obsahuje neúplný zoznam projektových tém, prostredníctvom ktorých sa vykonávajú tematické priority, pričom sa úsilie zameriava na konkrétne priority a oblasti environmentálnej politiky a súvisiacej politiky správy a informovania pre opatrenia v rámci podprogramu Životné prostredie. V súlade s odôvodnením 22 nariadenia o programe LIFE by Komisia pri hodnotení pridanej hodnoty Únie v prípade projektov v rámci podprogramu Životné prostredie mala venovať osobitnú pozornosť ich prínosu k tematickým prioritám vykonávaným prostredníctvom projektových tém. Projektové témy sú teda nástrojom na poskytnutie bonusu pre projekty zamerané na strategicky významné oblasti politiky a zároveň zostávajú otvorené pre rozumné návrhy v iných oblastiach a na zahrnutie nových nápadov s cieľom reagovať na nové problémy.

Určité percento zdrojov pridelených na projekty podporované prostredníctvom grantov na opatrenia sa vyčlení na projekty na ochranu prírody a biodiverzity (16). Tento vyšší objem vyčlenených prostriedkov v porovnaní s nariadením o programe LIFE+ obmedzuje rozpočtové prostriedky dostupné na projekty v iných tematických prioritách podprogramu Životné prostredie, a je preto ďalším dôvodom na lepšie zameranie využívania finančných prostriedkov v týchto oblastiach.

Je potrebné uviesť, že financovanie projektov na témy, ktoré sa nenachádzajú v tomto zozname, sa nevylučuje. Financovanie môžu stále získať aj vysokokvalitné projekty, ktoré spĺňajú príslušné kritériá oprávnenosti a výberu. Stanovením tohto zoznamu na obdobie viacročného pracovného programu sa preto zaručuje potrebná pružnosť na dosiahnutie cieľov programu LIFE a potrebná stabilita, aby potenciálni žiadatelia mohli plánovať, pripravovať a predkladať návrhy.

3.1. Prioritná oblasť „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“

Podľa článku 10 písm. a) nariadenia o programe LIFE projektové témy týkajúce sa tejto prioritnej oblasti a súvisiace tematické priority uvedené v prílohe III k nariadeniu o programe LIFE majú sledovať najmä osobitný cieľ „vyvíjať, testovať a demonštrovať prístupy v oblasti politiky alebo riadenia, najlepšie postupy a riešenia environmentálnych problémov vrátane vývoja a demonštrácie inovačných technológií, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo uplatňovanie, a to aj so zreteľom na prepojenie medzi životným prostredím a zdravím, a ktoré podporujú politiku a právne predpisy týkajúce sa efektívneho využívania zdrojov vrátane Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje“. Medzi inovačné prístupy v oblasti riadenia patrí najmä spoločné vytváranie experimentov verejných a súkromných subjektov a subjektov občianskej spoločnosti v rámci celých hodnotových reťazcov, od ktorých sa očakáva, že sa nimi dosiahnu priame a merateľné pozitívne účinky na životné prostredie. Všetky projekty v tejto prioritnej oblasti teda budú buď pilotné, alebo demonštračné projekty v zmysle článku 18 písm. a) a b) nariadenia o programe LIFE, nemôžu sa však zameriavať na výskum. Aplikovaný výskum sa v obmedzenom rozsahu povoľuje ako súčasť prípravných a/alebo monitorovacích opatrení. Pokiaľ ide o demonštračné projekty v tejto prioritnej oblasti, na ktoré sa vzťahuje niektorá z projektových tém uvedených ďalej, prioritu budú mať projekty, v rámci ktorých sa zavádzajú do praxe, testujú, hodnotia a rozširujú sa opatrenia, metodiky alebo prístupy, ktoré sú nové alebo neznáme na úrovni Únie.

Výsledky programu LIFE, pokiaľ ide o jeho ciele v rámci tejto prioritnej oblasti súvisiace s pilotnými a demonštračnými projektmi, a najmä o jeho prínos k prechodu na hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a k ochrane a zlepšovaniu životného prostredia, sa hodnotia vzhľadom na zlepšenia životného prostredia, ktoré súvisia s projektmi v rámci programu LIFE. Všetky projekty programu LIFE v tejto prioritnej oblasti teda majú obsahovať opatrenia, ktoré vedú k priamym a merateľným účinkom na životné prostredie počas trvania projektu.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE a) Tematické priority pre oblasť vody vrátane morského prostredia : činnosti zamerané na vykonávanie konkrétnych cieľov pre oblasť vody stanovených v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje a v 7. environmentálnom akčnom programe, najmä: i) integrované prístupy k vykonávaniu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (17); ii) činnosti zamerané na vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (18); iii) činnosti zamerané na vykonávanie programu opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES (19) s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav morských vôd; iv) činnosti zamerané na zabezpečenie bezpečného a účinného využívania vodných zdrojov, na zlepšenie kvantitatívneho vodného hospodárstva, zachovanie vysokej úrovne kvality vody, ako aj na predchádzanie nesprávnemu využívaniu a zhoršovaniu kvality vodných zdrojov.

Nákladovo efektívne riešenie manažmentu kvality vody, povodňových rizík a rizík sucha je v rámci EÚ závažnou výzvou. Reagovanie na výzvy a príležitosti v sektore vodného hospodárstva si vyžaduje celostný prístup viacerých aktérov. V súlade s vykonávaním rámcovej smernice o vode, smernice o povodniach a s prioritami európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na vodné hospodárstvo by sa projekty mali zameriavať na rozvoj a predovšetkým na vykonávanie opatrení, ktoré môžu členským štátom pomôcť prejsť na skutočne integrované hospodárenie s vodami, v príslušných prípadoch s podporou ekosystémových prístupov. V kontexte opatrení zameraných na vykonávanie rámcovej smernice o morskej stratégii by sa mal klásť osobitný dôraz na vznikajúce tlaky a vplyvy, ako aj na podporu lepšie integrovanej správy pobrežia a námorného priestorového plánovania. Pokiaľ ide o vodné hospodárstvo, technológie a procesy používané na zaručenie poskytovania vodohospodárskych služieb (výroba pitnej vody alebo úprava odpadových vôd) dosahujú úroveň zrelosti. V súlade s prioritnými oblasťami európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti vodného hospodárstva je súčasná výzva dvojaká: i) zaručiť riadne vykonávanie spôsobom, ktorý prinesie výsledky, ktoré sú nákladovo efektívne, efektívne využívajú zdroje a sú v súlade so zákonom, a ii) zaručiť schopnosť riešiť vznikajúce problémy v tejto oblasti.

Prednosť preto získajú tieto projektové témy:

Voda, povodne a sucho – príloha III oddiel A písm. a) body i) – ii)

1. Vykonávanie opatrení manažmentu rizík povodní a/alebo sucha prostredníctvom aspoň jednej z týchto možností: — riešení inšpirovaných prírodou, ktoré tvoria opatrenia na prirodzené zadržiavanie vody, ktorými sa zvýši vsakovanie a ukladanie vody a odstránia sa znečisťujúce látky prostredníctvom prírodných alebo „prírodne identických“ procesov vrátane renaturalizácie morfológie riek, jazier, ústí riek a pobreží a/alebo opätovného vytvorenia príslušných biotopov vrátane luhov a močiarov, — nástrojov a techník prevencie a ochrany na podporu politiky, plánovania využitia pôdy, znižovania rizík, odolnosti po mimoriadnej udalosti a riadenia núdzových situácií a/alebo — integrovaných prístupov posudzovania a riadenia rizík, v ktorých sa zohľadňuje sociálna zraniteľnosť a ktoré sú zamerané na zvýšenie odolnosti a zároveň na akceptovanie spoločnosťou.

2. Projekty, prostredníctvom ktorých sa riešia hydromorfologické tlaky identifikované v plánoch manažmentu povodia a ktoré vznikajú v dôsledku využívania pôdy alebo vody s cieľom dosiahnuť dobrý stav alebo potenciál vôd, ako sa vyžaduje podľa cieľov rámcovej smernice o vode.

3. Integrované riadenie znečistenia živinami a organického znečistenia ľudského a/alebo poľnohospodárskeho pôvodu prostredníctvom priameho odstránenia znečistenia. Plánované opatrenia by sa mali určiť na základe komplexnej analýzy nedostatkov (20), v ktorej sa vymedzia opatrenia potrebné na úrovni povodia alebo na úrovni poriečia s cieľom umožniť dosahovanie požiadaviek rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii, pričom sa zohľadnia výsledky dosiahnuté prostredníctvom požiadaviek smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (21), smernice o dusičnanoch (22), smernice o vode určenej na kúpanie (23) a smernice o podzemných vodách (24).

4. Zníženie tlakov z chemických znečisťujúcich látok vo vodnom prostredí prostredníctvom zníženia emisií prioritných látok a ďalších chemických látok označovaných ako znečisťujúce látky pri zdroji špecifické pre povodie prostredníctvom používania vhodných náhrad (25) alebo alternatívnych technológií.

5. Vykonávanie opatrení na šetrenie vodou s cieľom znížiť kvantitatívne a kvalitatívne tlaky na vodné útvary v povodiach s nedostatkom vody určených v príslušných plánoch manažmentu povodia.

Riadenie morí a pobreží – príloha III oddiel A písm. a) bod iii)

1. Použitie nástrojov, technológií alebo postupov na zaručenie udržateľnosti ľudských činností týkajúcich sa morského prostredia, a to aj znížením tlaku ľudských činností na morské prostredie a zameraním sa aspoň na jednu z týchto tém vzbudzujúcich veľké obavy: — podmorský hluk, — narúšanie morského dna, — hlbokomorská ťažba, — rybolov, — poľnohospodárstvo a/alebo — plavba.

2. Projekty zamerané na predchádzanie tvorbe odpadu alebo kontaminantov v mori a jej znižovanie, ktorými sa rieši ich vznik na súši a/alebo v moriach.

Vodné hospodárstvo – príloha III oddiel A písm. a) bod iv)

1. Využívanie technológií pre systémy pitnej vody a čistenia komunálnych odpadových vôd používaním procesov efektívne využívajúcich zdroje na poskytovanie vodohospodárskych služieb (26), postupov a/alebo kontrolných procesov na zníženie alebo elimináciu vypúšťania nových znečisťujúcich látok a/alebo patogénov v rámci úpravy odpadových vôd.

2. Uplatňovanie nástrojov na zaručenie poskytovania vodohospodárskych služieb s efektívnym využívaním zdrojov v súlade so smernicou o pitnej vode a smernicou o komunálnych odpadových vodách obyvateľom, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach (27).

3. Zlepšenie efektívnosti a účinnosti riešení a/alebo možností čistenia recyklovanej/opätovne získanej vody, pri ktorých sa zavádza aspoň jedna z týchto možností: — koncepcie na (alternatívne) zásobovanie vodou, úpravu odpadových vôd, opätovné využívanie, obnovovanie a recyklácia zdrojov (28), — metódy kontroly zdrojov a nákladovo efektívne technológie na mieste, pokiaľ ide o vypúšťanie nových znečisťujúcich látok a patogénov do systému úpravy odpadových vôd, — centrá inovácie úpravy vody v regiónoch, v ktorých v súčasnosti chýbajú vhodné stokové systémy a zariadenia na čistenie a sanitáciu, ktoré uplatňujú inteligentné technológie a decentralizované systémy so zameraním na alternatívne vodné zdroje, — systematické prístupy na predchádzanie stratám vody, energie a zdrojov v priemyselnej výrobe a/alebo infraštruktúre pitnej vody a odpadových vôd.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE b) Tematické priority pre oblasť odpadov : činnosti zamerané na vykonávanie konkrétnych cieľov pre oblasť odpadov stanovených v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje a v 7. environmentálnom akčnom programe, najmä: i) integrované prístupy k vykonávaniu plánov a programov v oblasti odpadov; ii) činnosti zamerané na vykonávanie a vypracúvanie právnych predpisov Únie o odpadoch s osobitným dôrazom na prvé stupne hierarchie odpadového hospodárstva Únie (predchádzanie vzniku, opätovné použitie a recyklácia); iii) činnosti zamerané na efektívne využívanie zdrojov a vplyv na životný cyklus produktov, modely spotrebiteľského správania a dematerializácia hospodárstva.

Pokiaľ ide o oblasť odpadov, v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje a v 7. environmentálnom akčnom programe sa stanovuje zámer dosiahnuť do roku 2020 tieto všeobecné ciele:

— znížiť množstvo vytvoreného odpadu,

— maximalizovať recykláciu a opätovné použitie,

— obmedziť spaľovanie nerecyklovateľných materiálov a

— obmedziť skládkovanie nerecyklovateľných a neobnoviteľných materiálov.

Prednosť preto získajú tieto projektové témy:

Uplatňovanie právnych predpisov o odpadoch – príloha III oddiel A písm. b) body i) – ii)

1. Vykonávanie metód na nakladanie (triedený zber, triedenie a recyklácia) s odpadom v najvzdialenejších regiónoch EÚ (29) alebo na ostrovoch (30) s menším počtom obyvateľov ako 250 000 (31).

2. Vykonávanie inovačných riešení zameraných na jednu z týchto problematík: — triedený zber a recyklácia odpadu z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) a/alebo batérií a akumulátorov alebo recyklácia odpadu z elektrických a elektronických zariadení a/alebo batérií a akumulátorov, — demontáž a recyklácia vozidiel po uplynutí životnosti, — selektívna demolácia stavieb alebo budov, čo vedie k recyklovaným materiálom alebo produktom s pridanou hodnotou (32), — triedenie a recyklácia plastov (33) s pridanou hodnotou, — triedený zber a recyklácia biologického odpadu a/alebo — recyklácia kompozitných materiálov na opätovné získavanie kritických surovín. Vysvetlivka: Na doplnenie týchto inovačných riešení a projektu programu LIFE by sa v priebehu projektu a po jeho skončení mali realizovať aj iné relevantné operácie týkajúce sa nakladania s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva.

3. Identifikácia (34) a vytriedenie nebezpečných látok nachádzajúcich sa v odpade s cieľom umožniť recykláciu spracovaného odpadu s pridanou hodnotou (35) a bezpečné zneškodňovanie nebezpečných látok v rámci projektu.

Efektívne využívanie odpadu a zdrojov – príloha III oddiel A písm. b) bod iii)

1. Uplatňovanie nových obchodných a/alebo spotrebiteľských modelov a/alebo prístupov na podporu efektívneho využívania zdrojov v prioritných priemyselných odvetviach, ako sa uvádza v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje (36) a v akčnom pláne EÚ pre obehové hospodárstvo (37), so zameraním na trvácnosť výrobku, možnosť jeho opätovného použitia, opravy a recyklácie a na alternatívne postupy predaja výrobkov. Už počas trvania projektu by realizácia nových obchodných modelov a prístupov mala: — viesť k zníženiu využívania zdrojov (t. j. používania materiálov, používania energie a/alebo vody, a to v závislosti od hlavných účinkov) a — podporovať transformáciu v malých a stredných podnikoch (MSP) (38) a/alebo — začleniť do obchodného modelu sociálny rozmer. Vysvetlivka: Medzi alternatívne postupy okrem iného patrí spoločné využívanie alebo prenájom, repasácia, priemyselná symbióza, optimalizácia potravinového reťazca, doprava a mobilita, udržateľné budovy a výstavba/demolácie.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE c) Tematické priority pre efektívne využívanie zdrojov vrátane pôdy a lesov, a ekologické hospodárstvo a hospodárstvo využívajúce odpad : činnosti zamerané na vykonávanie Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje a 7. environmentálneho akčného programu, ktoré nie sú zahrnuté v iných tematických prioritách uvedených v tejto prílohe, najmä: i) činnosti zamerané na priemyselnú symbiózu a prenos poznatkov, ako aj na rozvoj nových modelov prechodu smerom na hospodárstvo využívajúce odpad a ekologické hospodárstvo; ii) činnosti zamerané na vykonávanie tematickej stratégie na ochranu pôdy (oznámenie Komisie z 22. septembra 2006 s názvom Tematická stratégia na ochranu pôdy) s osobitným dôrazom na zmiernenie a kompenzáciu zástavby pôdy, ako aj na lepšie využívanie pôdy; iii) činnosti pre lesné monitorovacie a informačné systémy a činnosti zamerané na predchádzanie lesným požiarom.

Projekty v rámci tematických priorít pre efektívne využívanie zdrojov vrátane pôdy a lesov a pre ekologické hospodárstvo a obehové hospodárstvo sa budú zameriavať na vykonávanie Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje, akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo (39), tematickej stratégie na ochranu pôdy (40) a stratégie lesného hospodárstva EÚ z roku 2013 (41).

Pokiaľ ide o priemyselnú symbiózu, prenos poznatkov a prechod na obehové a ekologické hospodárstvo, osobitnú pozornosť treba venovať takej činnosti podnikov, spotrebiteľskej politike, novým obchodným a spotrebiteľským modelom a hodnotovým reťazcom, ktoré majú obehový charakter, efektívne využívajú zdroje a sú ekologické. Verejná podpora obehového hospodárstva doteraz uprednostňovala „recykláciu“, kým projektov zameraných na opätovné použitie, opravu a repasáciu bolo veľmi malé množstvo (42). V prípade, že sa obehové hospodárstvo zavedie v rámci celých (miestnych) hodnotových reťazcov, má veľký potenciál pozitívneho sociálneho vplyvu, napríklad so zreteľom na začlenenie znevýhodnených osôb do trhu práce a na činnosti formalizácie týkajúce sa tieňového hospodárstva. Od projektov zameraných na obehové hospodárstvo sa vyžaduje, aby sa v nich zohľadnili tieto prvky spoločne s priamym, merateľným vplyvom na životné prostredie. Tieto hodnotové reťazce sa budú zaoberať prioritnými odvetviami, a tak podporia aj vykonávanie pripravovanej stratégie pre plasty v obehovom hospodárstve (43).

Pokiaľ ide o ochranu pôdy, je potrebné zlepšiť hospodárenie s pôdou a obzvlášť obmedziť a zmierniť zástavbu pôdy. Údaje týkajúce sa pôdy získané v rámci projektu by sa mali vložiť do príslušných regionálnych a vnútroštátnych databáz a/alebo do databáz EÚ.

Projekty zamerané na lesy by mali prispieť k monitorovaniu lesov tým, že všetky súvisiace údaje, ktoré by sa mohli získať, sa poskytnú do súčasných alebo budúcich informačných systémov EÚ pre lesy. Na druhej strane je potrebné nájsť nákladovo efektívne, prírodné alebo podobné alternatívne lesohospodárske postupy pre vysadené rovnoveké nezmiešané porasty s cieľom zvýšiť biodiverzitu a odolnosť. Mimoriadne úsilie treba vyvinúť s cieľom zabrániť výskytu lesných požiarov, minimalizovať podmienky na ich šírenie a zvýšiť celkovú odolnosť lesa, a to najmä na chránených územiach, ako sú lokality sústavy Natura 2000, ktoré predstavujú veľký podiel lesov a tvoria základ opatrení EÚ na ochranu prírody.

Prednosť preto získajú tieto projektové témy:

Efektívne využívanie zdrojov, ekologické hospodárstvo a obehové hospodárstvo – príloha III oddiel A písm. c) bod i)

Vykonávanie koncepcie obehového hospodárstva, ktoré je zamerané na aspoň jedno z prioritných odvetví akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo (44) a ktorým sa zaručuje využívanie vysokokvalitných sekundárnych zdrojov, šrotových materiálov a/alebo odpadu v hodnotovom reťazci alebo v iných hodnotových reťazcoch. Už počas trvania projektu pri vykonávaní obehového hospodárstva treba:

— podporovať transformáciu v malých a stredných podnikoch (MSP) a/alebo

— začleniť do hodnotového reťazca (reťazcov) sociálny rozmer.

Pôda – príloha III oddiel A písm. c) bod ii)

1. Účinnejšie vykonávanie opatrení v súlade s usmerneniami pre zástavbu pôdy (45) v porovnaní s trhovými riešeniami s cieľom dosiahnuť regionálny alebo celoštátny územný rozvoj bez ďalšieho zaberania alebo zástavby pôdy. Takéto opatrenia musí tvoriť aspoň jedno z týchto opatrení: — obmedzenie a/alebo iné nápravné opatrenia zamerané na znečistené plochy, — zmiernenie zástavby pôdy a/alebo — kompenzácia zástavby pôdy.

2. Vykonávanie integrovaných a udržateľných postupov hospodárenia s pôdou v súlade s dobrovoľnými usmerneniami pre udržateľné hospodárenie s pôdou (46) prostredníctvom regionálnych, vnútroštátnych alebo nadnárodných sietí alebo organizácií.

Lesy – príloha III oddiel A písm. c) bod iii)

Okrem údajov o ukazovateľoch týkajúcich sa lesných biotopov a ekosystémov a ich služieb by projekty programu LIFE zamerané na lesy mali poskytnúť aj údaje o príslušných ukazovateľoch v rámci kritérií 1, 2, 4 a 5 aktualizovaných celoeurópskych ukazovateľov trvalo udržateľného obhospodarovania lesov (47).

1. Efektívne a účinné uplatňovanie nástrojov, metodík, techník, technológií a zariadení na realizáciu prístupov obhospodarovania lesov prírodného charakteru a podobných lesných alternatív (48) k intenzívnejšiemu (49) obhospodarovaniu lesov a/alebo prístupom obhospodarovania založeným na vysadených rovnovekých nezmiešaných porastoch, ktorých nákladová účinnosť je porovnateľná s operáciami stredného alebo veľkého rozsahu používanými v rovnocennom kontexte intenzívnejšieho obhospodarovania lesov a/alebo obhospodarovania rovnovekých nezmiešaných lesných porastov (50). Vysvetlivka: Obhospodarovanie lesov prírodného charakteru (niekedy označované aj ako „ekologické lesné hospodárstvo“ alebo „lesné hospodárstvo založené na trvalej pokrývke“) charakterizujú postupy, ktoré sa snažia napodobniť prirodzené procesy a ich cieľom je spojenie hospodárskeho využívania lesov s ochranou prírody. Výsledkom sú aktívne obhospodarované, ale viacvrstvové a bohaté zmiešané lesy, ktoré sa pomerne dosť podobajú prirodzeným lesom. Súčasťou koncepcie je aktívne obhospodarovanie lesov s ťažbou dreva, a tak by sa nemala zamieňať s postupmi, ktoré sú výslovne určené na zachovanie prírodných procesov, napr. v prírodných rezerváciách. Zvyčajne používané postupy sa môžu medzi jednotlivými krajinami mierne odlišovať, očakáva sa však, že budú zahŕňať tieto prvky: využívanie pôvodných druhov drevín a druhov drevín prispôsobených konkrétnej lokalite, prirodzenú regeneráciu, obmedzenú prevádzku strojov, začlenenie opatrení ochrany prírody, vylúčenie používania hnojív a pesticídov, dlhú rotáciu a ťažbu jednotlivých stromov alebo skupín stromov (51).

2. Testovanie a vykonávanie metód (52) na premenu existujúcich lesov, ktoré sú veľmi náchylné na požiare, na odolnejšie porasty s nižším nahromadením paliva a rizikom šírenia požiaru, opierajúcich sa o lesohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy, pri ktorých sa uprednostňujú poloprírodné zmiešané alebo listnaté lesy, zakazuje sa nadmerné využívanie súvisiacich vodných útvarov a/alebo sa zabezpečuje udržateľné využívanie pôdy, čím sa znižuje riziko požiaru a/alebo jeho intenzita.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE d) Tematické priority pre životné prostredie a zdravie vrátane chemických látok a hluku : činnosti na podporu vykonávania konkrétnych cieľov pre oblasť životného prostredia a zdravia stanovených v 7. environmentálnom akčnom programe, najmä: i) činnosti zamerané na podporu vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (53) (REACH) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 (54) (nariadenie o biocídnych výrobkoch) s cieľom zabezpečiť bezpečnejšie, udržateľnejšie alebo hospodárnejšie využívanie chemických látok (vrátane nanomateriálov); ii) činnosti na podporu uľahčenia vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/49/ES (55) (smernica o hluku) s cieľom dosiahnuť také hladiny hluku, ktoré nemajú výrazný negatívny vplyv na ľudské zdravie ani preň nepredstavujú riziká; iii) činnosti na podporu predchádzania závažným haváriám, najmä podporou vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ (56) (smernica Seveso III).

Pokiaľ ide o životné prostredie a zdravie, mali by sa preskúmavať nové metódy na zníženie vplyvu chemických látok, hluku a priemyselných havárií na životné prostredie a zdravie ľudí.

Prednosť preto získajú tieto projektové témy:

Chemické látky – príloha III oddiel A písm. d) bod i)

Obmedzenie vplyvu aspoň jedného z týchto faktorov na životné prostredie alebo ľudské zdravie:

— látky identifikované ako nebezpečné pre ľudské zdravie alebo životné prostredie podľa nariadenia o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí (CLP) (57),

— kombinácia účinkov chemických látok vrátane endokrinných disruptorov,

— nanomateriály,

— biocídne výrobky a/alebo pesticídy.

Toto obmedzenie vplyvu sa dosiahne prostredníctvom jednej alebo viacerých z týchto možností:

— bezpečnejšie alebo udržateľnejšie používanie,

— minimalizácia expozície toxickým látkam vo výrobkoch alebo v životnom prostredí a/alebo

— výmena za bezpečnejšie látky alebo za nechemické riešenia.

Hluk – príloha III oddiel A písm. d) bod ii)

V tejto kategórii sa budú uprednostňovať projekty v mestských oblastiach, ktorých cieľom je zlepšiť situáciu pre čo najväčší počet ľudí.

Zníženie hluku z ciest v husto obývaných mestských oblastiach používaním povrchov a/alebo pneumatík s nízkou hlučnosťou s nákladmi na životný cyklus porovnateľnými so štandardnými povrchmi a/alebo pneumatikami pri dosiahnutí významného zníženia hlučnosti.

Priemyselné havárie – príloha III oddiel A písm. e) bod iii)

Zjednodušenie vykonávania smernice Seveso III (smernica 2012/18/EÚ) o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok prostredníctvom uplatnenia mimoriadne nákladovo efektívnych metodických nástrojov na vykonávanie mapovania rizík pre ľudské zdravie a environmentálnych rizík a na riešenie reťazových reakcií. V projektoch sa počíta s demonštratívnym uplatňovaním týchto nástrojov zo strany rôznych zodpovedných subjektov a s vykonávaním opatrení na predchádzanie rizikám alebo na ich zníženie na základe týchto nástrojov.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE e) Tematické priority pre oblasť kvality ovzdušia a emisií vrátane mestského prostredia : činnosti na podporu vykonávania konkrétnych cieľov pre oblasť ovzdušia a emisií stanovených v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje a v 7. environmentálnom akčnom programe, najmä: i) integrované prístupy k vykonávaniu právnych predpisov o kvalite ovzdušia; ii) činnosti podporujúce zabezpečenie súladu s normami Únie týkajúcimi sa kvality ovzdušia a súvisiacich emisií do ovzdušia vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/81/ES (58) (smernica o národných emisných stropoch); iii) činnosti podporujúce posilnenie vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (59) (smernica o priemyselných emisiách) s osobitným dôrazom na zlepšenie postupu definovania a vykonávania najlepších dostupných techník, zabezpečenie jednoduchého prístupu verejnosti k informáciám a posilnenie prínosu smernice o priemyselných emisiách pre inovácie.

Tematická priorita „kvalita ovzdušia a emisie vrátane mestského prostredia“ je zameraná na vykonávanie právnych predpisov o kvalite ovzdušia a komplexný prístup k environmentálnym problémom v meste. Znečistenie ovzdušia zostáva najvážnejším environmentálnym zdravotným problémom v Európe s úmrtnosťou až desaťnásobne vyššou než pri dopravných nehodách. Zároveň má významný vplyv na ekosystémy (70 % lokalít sústavy Natura 2000 v EÚ trpí eutrofizáciou v dôsledku znečistenia ovzdušia). Malo by sa riešiť v súlade s nadchádzajúcou stratégiou kvality ovzdušia EÚ na obdobie do roku 2030. Projekty by mali obsahovať odkaz na tuhé častice a/alebo NO2, a nie na CO2. Ak je hlavným cieľom zníženie emisií CO2, projekt by sa mal predložiť v rámci podprogramu Ochrana klímy.

Smernica o priemyselných emisiách je kľúčovým nástrojom na prevenciu a kontrolu znečisťovania z rozsiahlych bodových zdrojov. Skúsenosti s uplatňovaním smernice o priemyselných emisiách (a jej predchodkyne, smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia – IPKZ) umožnili identifikovať ďalšie potreby z hľadiska informovania verejnosti a zavedenia nových techník.

Prednosť preto získajú tieto projektové témy:

Právne predpisy v oblasti kvality ovzdušia a smernica o národných emisných stropoch – príloha III oddiel A písm. e) bod i) – ii)

Ak nie je výslovne uvedené inak, projekty v oblasti kvality ovzdušia by sa mali vo všeobecnosti zameriavať na mestské oblasti, aby sa vzťahovali na čo najviac ľudí.

1. Zlepšenie kvality ovzdušia a zníženie emisií tuhých častíc v oblastiach s vysokou mierou používania tuhých palív, ako je biomasa, uhlie a rašelina, na vykurovanie v domácnostiach. Pri takýchto projektoch sa bude vykonávať aspoň jedno z týchto riešení: — technické riešenia (60), — riešenia v oblasti riadenia, — regulačné riešenia a/alebo — riešenia založené na stimuloch (61).

2. Udržateľná mobilita cestnej dopravy zameraná na emisie látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorých zníženie je nevyhnutné na splnenie noriem kvality ovzdušia, pričom dôraz sa kladie aspoň na jednu z týchto možností: — čistejšie jazdenie v reálnych podmienkach, — čistejšie alebo elektrické dvojkolesové alebo trojkolesové motorové vozidlá a/alebo analýza súvisiacich potrieb v oblasti infraštruktúry a realizácia týchto potrieb v skúšobnom rozsahu, — používanie vozidiel na elektrický pohon alebo vozidiel s veľmi nízkymi emisiami (62), — používanie alternatívnych palív, — inovačné programy modernizácie vozidiel (63), — alternatívne technológie pohonu (64), — systémy dopravného prístupu s vysokým vplyvom (ako sú zóny nízkych emisií a systémy spoplatňovania ciest) prostredníctvom pokročilých kritérií prístupu a/alebo označení a/alebo — používanie inovačných logistických platforiem (65).

3. Udržateľná mobilita prostredníctvom leteckej dopravy a necestných pojazdných strojov zameraná na znižovanie emisií, a to najmä z existujúcich necestných pojazdných strojov, na ktoré sa (ešte) nevzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (66).

4. Zníženie emisií amoniaku, metánu a tuhých častíc z poľnohospodárskej činnosti na podporu vykonávania aktualizovaného kódexu správnej praxe EHK OSN na znižovanie emisií z poľnohospodárskej činnosti (67).

Smernica o priemyselných emisiách – príloha III oddiel A písm. e) bod iii)

Uplatňovanie techník prevencie a znižovania znečistenia uvedených v smernici o priemyselných emisiách ako nové techniky.

Mestské prostredie – príloha III oddiel A písm. e)

Vykonávanie integrovaných mestských politík a regulačných prístupov týkajúcich sa udržateľného plánovania a dizajnu a/alebo týkajúcich sa podpory inovačných technických riešení na zlepšenie aspoň jedného z týchto aspektov:

— mestská verejná doprava a mobilita,

— energetická efektívnosť, alebo efektívne využívanie zdrojov, alebo energia z obnoviteľných zdrojov, pri výrobe ktorej sa tvoria nízke alebo nulové emisie (68), alebo riešenia v oblasti materiálov (69),

— miestna potravinárska výroba a/alebo

— stav mestských ekosystémov a ich služieb (70).

3.2. Prioritná oblasť „príroda a biodiverzita“

Podľa článku 11 písm. a) nariadenia o programe LIFE projektové témy týkajúce sa tejto prioritnej oblasti a súvisiace tematické priority uvedené v prílohe III k nariadeniu o programe LIFE sledujú konkrétny cieľ „prispievať k tvorbe a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti prírody a biodiverzity vrátane stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020 a smernice Rady 92/43/EHS (71) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (72), prostredníctvom uplatňovania, vývoja, testovania a demonštrácie prístupov, najlepších postupov a riešení“.

Program LIFE v posledných 25 rokoch predstavoval kľúčový nástroj na podporu vykonávania smerníc o vtáctve a biotopoch a prispel k tomu, že sa vytvorila sústava Natura 2000 a v niektorých prípadoch bol pri tom kľúčový. V kontrole vhodnosti smerníc o ochrane prírody (73) a akčnom pláne pre ľudí, prírodu a hospodárstvo (74) sa zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť finančné prostriedky na túto prioritnú oblasť, čo sa zaisťuje delegovaným nariadením, ktorým sa mení článok 9 ods. 4 nariadenia o programe LIFE. Finančné prostriedky prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“ programu LIFE budú naďalej zamerané na sústavu Natura 2000, aby sa zabezpečilo úplné splnenie záväzkov cieľa 1 stratégie v oblasti biodiverzity a zároveň aby sa podporili projekty zaoberajúce sa cieľmi 2, 3, 4 a 5 stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020.

Projekty prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“ programu LIFE sa majú navzájom dopĺňať a v prípade potreby majú dopĺňať ďalšie tematické priority súvisiace s prírodou a biodiverzitou, napr. keď je projekt zameraný na sústavu Natura 2000, mal by sa v prípade potreby zaoberať aj inváznymi nepôvodnými druhmi. S cieľom zabrániť nezrovnalostiam sa teda zásady uplatňované v rámci jednej z tematických priorít budú uplatňovať aj v rámci doplnkovej priority. Ak sa projekty, ktorými sa plnia ciele 2, 3, 4 a/alebo 5 stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020, uskutočňujú (hoci len čiastočne) v lokalitách sústavy Natura 2000, navrhované opatrenia musia byť v súlade s cieľmi ochrany danej lokality, jej plánom riadenia alebo rovnocennými nástrojmi a/alebo s aktom o vyhlásení osobitného chráneného územia. Okrem toho by projekty programu LIFE zamerané na lesy mali poskytovať aj údaje o príslušných ukazovateľoch v rámci kritérií 1, 2, 4 a 5 aktualizovaných celoeurópskych ukazovateľov trvalo udržateľného obhospodarovania lesov (75).

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE a) Tematické priority pre oblasť prírody : činnosti zamerané na vykonávanie smerníc 92/43/EHS a 2009/147/ES, najmä: i) činnosti, ktorých cieľom je zlepšenie stavu ochrany biotopov a druhov vrátane morských biotopov a druhov, ako aj druhov vtákov v záujme Únie; ii) činnosti na podporu biogeografických seminárov v rámci sústavy Natura 2000; iii) integrované prístupy k vykonávaniu prioritných akčných rámcov.

Uprednostnia sa tieto projektové témy prispievajúce k cieľu 1 stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020 na úplné vykonávanie smerníc o ochrane vtáctva a biotopov:

1. Zlepšenie stavu ochrany typov biotopov alebo druhov európskeho významu (76) v rámci smerníc EÚ o ochrane vtáctva a biotopov, ktoré sa zameriavajú na lokality sústavy Natura 2000 navrhnuté alebo určené pre tieto typy biotopov alebo druhy (77).

2. Projekty zamerané na zlepšenie stavu ochrany typov biotopov alebo druhov európskeho významu, za predpokladu, že ich stav je iný ako „priaznivý/bezpečný a nie je klesajúci“ alebo „neznámy“ podľa najnovšieho celkového posúdenia, ktoré členské štáty poskytli na príslušnej geografickej úrovni podľa článku 17 smernice o biotopoch, alebo podľa najnovších posúdení podľa článku 12 smernice o vtáctve a posúdení vtáctva na úrovni EÚ.

3. Vykonávanie zložky týkajúcej sa mora v rámci smerníc o ochrane biotopov a o ochrane vtáctva a súvisiace ustanovenia v rámci deskriptora 1 rámcovej smernice o morskej stratégii, ak sa takéto projekty zameriavajú na jedno alebo viacero z týchto opatrení: — doplnenie a dokončenie národných inventárov na zriadenie sústavy morských lokalít Natura 2000, — obnova a riadenie morských lokalít sústavy Natura 2000 vrátane prípravy a vykonávania plánov riadenia lokalít, — opatrenia na riešenie konfliktov týkajúcich sa druhov, biotopov alebo lokalít medzi organizáciami usilujúcimi o ochranu mora a rybármi alebo inými používateľmi mora, ako aj opatrenia, v ktorých sú skombinované ochranné opatrenia s udržateľným využívaním lokalít sústavy Natura 2000, a/alebo — demonštračné alebo inovačné prístupy na posudzovanie alebo monitorovanie vplyvu ľudskej činnosti na kritické morské biotopy a druhy a ich uplatňovanie ako nástroja na vedenie konkrétnych ochranných opatrení.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE b) Tematické priority pre oblasť biodiverzity : činnosti zamerané na vykonávanie stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020, najmä: i) činnosti, ktorých cieľom je prispieť k dosiahnutiu cieľa 2; ii) činnosti, ktorých cieľom je prispieť k dosiahnutiu cieľov 3, 4 a 5.

Tieto typy projektov sú zamerané na vykonávanie cieľov 2, 3, 4 a 5 stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020, pokiaľ sú zacielené predovšetkým na všeobecné a konkrétne ciele podľa článkov 3 a 11 nariadenia o programe LIFE, a tak ich možno financovať v rámci programu LIFE.

Prednosť získajú tieto projektové témy:

1. Príprava a vykonávanie plánov (78) a opatrení, ktorými sa zlepšuje stav ekosystémov a ich služieb (79) a/alebo prepojenie medzi lokalitami sústavy Natura 2000 a/alebo inými chránenými územiami. Príprava a uplatňovanie všeobecne opakovateľných metód a/alebo techník zelenej infraštruktúry, ktoré účinne zmierňujú negatívne vplyvy energetickej alebo dopravnej infraštruktúry na biodiverzitu tým, že posilňujú prepojenia. Tieto techniky a/alebo metódy by mali byť nákladovo efektívnejšie než kvalitatívne rovnocenné riešenia ponúkané na trhu a v príslušných prípadoch by mali viesť k bezplatným, spoločne využívaným riešeniam alebo k vypracovaniu technických noriem.

2. Vývoj a uplatňovanie nástrojov zameraných na začlenenie hľadiska biodiverzity do finančných a obchodných rozhodnutí, aby sa prostredníctvom opatrení na ochranu a obnovu biodiverzity vykonávaných v priebehu projektu zabezpečilo, že nedôjde k čistej strate biodiverzity, a/alebo aby sa zabezpečil vyšší príjem na poskytovanie ekosystémových služieb (80).

3. Zameranie sa na ohrozené druhy alebo biotopy, ktoré nie sú zaradené do príloh k smernici o ochrane biotopov, ale ich stav je uvedený ako „ohrozený“ alebo horší na červených zoznamoch európskych druhov (81) alebo biotopov (82), alebo v prípade druhov, ktoré sa nenachádzajú na európskych červených zoznamoch, v Červenom zozname ohrozených druhov IUCN (83).

4. Riešenie problému inváznych nepôvodných druhov (84) prostredníctvom vyskúšania a vykonania týchto troch krokov v príslušnom priestorovom rozsahu v komplexnom rámci: — predchádzanie introdukcii inváznych nepôvodných druhov, predovšetkým snahou o elimináciu hlavných ciest ich introdukcie, — vytvorenie systému včasného zistenia a rýchlej eradikácie a — eradikácia alebo kontrola zavedených inváznych nepôvodných druhov alebo zabránenie ich šíreniu. Projekty by mali vznikať s cieľom zlepšiť existujúce – alebo zaviesť nové – technické, administratívne a/alebo právne rámce na príslušnej úrovni, a to najmä pokiaľ ide okrem iného o druhy uvedené na zozname inváznych nepôvodných druhov vzbudzujúcich obavy Únie podľa článku 4 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 (85). Vysvetlivka: Ak sa krok predtým riešil nezávisle od projektu alebo nie je možné sa týmto krokom zaoberať v kontexte projektu, jeho opatrenia by aspoň mali byť jasne zasadené do širšieho rámca, ktorý spája všetky tri kroky.

3.3. Prioritná oblasť „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“

Podľa článku 12 písm. a) nariadenia o programe LIFE majú projektové témy týkajúce sa tejto prioritnej oblasti a súvisiace tematické priority uvedené v prílohe III k nariadeniu o programe LIFE sledovať konkrétny cieľ „podporovať zvyšovanie informovanosti o otázkach životného prostredia vrátane získavania podpory verejnosti a zainteresovaných strán pre tvorbu politiky Únie v oblasti životného prostredia a podporovať vedomosti o trvalo udržateľnom rozvoji a nové spôsoby udržateľnej spotreby“.

Príloha III k nariadeniu o programe LIFE Prioritná oblasť „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“: a) informačné a komunikačné kampane, ako aj kampane na zvyšovanie povedomia v súlade s prioritami 7. environmentálneho akčného programu; b) činnosti zamerané na podporu účinného procesu kontroly a opatrení na podporu dodržiavania právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, ako aj činnosti na podporu informačných systémov a informačných nástrojov v súvislosti s vykonávaním právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia.

Informačné a komunikačné kampane a kampane na zvyšovanie informovanosti – príloha III oddiel C písm. a)

Pri posudzovaní európskej pridanej hodnoty navrhovaných projektov sa zohľadní geografický rozsah informačných a komunikačných kampaní a kampaní na zvyšovanie informovanosti.

Zvyšovanie informovanosti o environmentálnych problémoch, environmentálnych politikách EÚ, nástrojoch a/alebo právnych predpisoch medzi príslušnými cieľovými skupinami zamerané na zmenu ich pohľadu a na podporu osvojenia si správania a postupov šetrných k životnému prostrediu a/alebo priameho zapojenia občanov. Žiadatelia musia poskytnúť presvedčivé dôkazy, že zmena miery informovanosti (86) v oblastiach, ktorými sa projekt zaoberá, je kľúčovým faktorom, ktorý napomáha správne vykonávanie a/alebo budúci rozvoj nástrojov a/alebo právnych predpisov týkajúcich sa environmentálnych politík EÚ. Činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti by mali mať čo najširší dosah na konkrétnu cieľovú problematiku (87). Environmentálne problémy, environmentálne politiky EÚ, nástroje a/alebo právne predpisy, na ktoré sa projekt zameriava, by mali priamo súvisieť s jednou alebo viacerými z tém uvedených pri týchto troch prioritách (88):

Zelený rast: — udržateľná spotreba so zameraním na predchádzanie vzniku odpadu, a to najmä plastového, potravinového a morského odpadu, — prechod na obehové hospodárstvo, najmä uplatňovanie trvalo udržateľných obchodných modelov, udržateľnej výroby, výrobkov a služieb (89).

Kontakt s občanmi: — sústava Natura 2000 a prínosy vyplývajúce z vykonávania právnych predpisov EÚ o ochrane prírody v súlade s akčným plánom pre ľudí, prírodu a hospodárstvo (90), — invázne nepôvodné druhy, — bezpečné používanie chemických látok, — prínosy prírody vrátane zelenej infraštruktúry a súvisiace ekosystémové služby.

Uskutočňovanie: — kvalita ovzdušia v mestských oblastiach a jej účinky na zdravie a/alebo — prínosy vykonávania právnych predpisov týkajúcich sa vody.

Činnosti zamerané na podporu účinného procesu kontroly a opatrení na podporu dodržiavania právnych predpisov – príloha III oddiel C písm. b)

Informačné systémy, kvalita verejnej správy a dobrovoľné prístupy

1. Zlepšenie environmentálnych informačných systémov, ktoré prevádzkujú orgány verejnej moci na účely elektronického zberu, spracovania, ukladania a výmeny environmentálnych informácií, a to prostredníctvom vývoja a poskytnutia nových systémov alebo v prípade, že existujú, ich zlepšením. Prostredníctvom projektov by sa malo zlepšiť vykonávanie environmentálnej politiky EÚ, pričom by projekty mali byť v súlade s povinnosťou podávania správ v EÚ. Vysvetlivka: Zlepšenie môže mať podobu menšej administratívnej záťaže, lepšej výmeny informácií v rámci orgánov a medzi nimi, vylepšeného konečného použitia environmentálnych informácií vrátane podávania správ a lepších služieb koncovým používateľom vrátane verejnosti. V súvislosti s údajmi z monitorovania chemických látok by projekty mali zlepšiť dostupnosť údajov a prístup k údajom z monitorovania chemických látok na účely regulačných postupov prostredníctvom Informačnej platformy chemického monitorovania (IPCHEM) prepojením údajov z monitorovania chemických látok s údajmi o zdraví ľudí a stave životného prostredia a uvedením týchto údajov do vzájomnej súvislosti.

2. Zvýšenie kapacity a kvality verejnej správy vo vzťahu k plánom, programom, analýzam, preskúmaniam a posúdeniam a/alebo k povoleniam, výnimkám a k iným rozhodnutiam o konkrétnych činnostiach, v prípade potreby aj v partnerstve so súkromnými subjektmi s cieľom znížiť administratívne zaťaženie a zároveň optimalizovať environmentálne výsledky a v prípade potreby integrovať ochranu prírody. Projekty sa zamerajú na jednu alebo viacero z týchto možností: Plány, programy, analýzy, preskúmania a posúdenia: — plány kvality ovzdušia (91), — národné programy kontroly znečistenia ovzdušia (92), — plány manažmentu povodia (93) a súvisiace programy opatrení, analýzy a preskúmania, — námorné priestorové plány a súvisiace programy opatrení a morské stratégie s cieľom zabezpečiť synergie so sústavou Natura 2000 a s plánmi manažmentu povodia, — plány manažmentu povodňového rizika (94), — akčné plány týkajúce sa dusičnanov (95), — programy odpadového hospodárstva (96), — plány riadenia sústavy Natura 2000 (97), — plány obhospodarovania lesov vyžadované v nariadení o rozvoji vidieka s cieľom zabezpečiť väčšiu biodiverzitu lesov, — územné plány a iné plány, ktoré si vyžadujú strategické environmentálne hodnotenie, (98) s cieľom posilniť zohľadňovanie ekosystémov (99) a ich služieb (100), — posúdenia ekosystémových služieb a súvisiace činnosti (101) a/alebo Rozhodnutia, ktoré súvisia: — s priemyselnými emisiami, — s nakladaním s odpadom, — so znečisťovaním vôd a odberom vody (102), — s ochranou prírody (103). Vysvetlivka: V prípade plánov alebo programov alebo iných opatrení, na ktoré sú zamerané, by sa zlepšenie kapacity a kvality verejnej správy mohlo týkať jednej alebo viacerých z týchto činností: zapojenie a podpora zainteresovaných strán; konzultácie s verejnosťou; optimalizácia obsahu dokumentov; monitorovanie vykonávania a dodržiavania cielených opatrení; výmena najlepších postupov; zavádzanie účinných metód na prípravu, revíziu a environmentálne posudzovanie cieľových opatrení. Kapacita monitorovania zvýšená napr. prostredníctvom značne rozptýlených techník monitorovania v reálnom čase stanovených jednotne na viacerých miestach zvyšuje množstvo príležitostí a rozširuje informačnú základňu nielen na posudzovanie plánov, ale aj na vytváranie nových, dynamických plánov. Pokiaľ ide o plány riadenia sústavy Natura 2000 a rozhodnutia týkajúce sa ochrany prírody, zohľadniť by sa mali odporúčania z biogeografických seminárov o sústave Natura 2000. V súvislosti s rozhodnutiami o ochrane prírody sa to týka požiadaviek na povolenia podľa článku 6 ods. 3 a 4 smernice o ochrane biotopov a pravidiel ochrany živočíšnych druhov podľa článkov 12 a 16 smernice o ochrane biotopov a článkov 5 a 9 smernice o ochrane vtáctva. Súčasťou posúdenia je meranie a modelovanie, ako aj stanovenie a/alebo zlepšenie súpisov emisií. Rozhodnutia sú rozhodnutia príslušných orgánov prijaté na účely dodržiavania príslušných právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia.

3. Príprava, podpora, vykonávanie a/alebo harmonizácia jedného z týchto dobrovoľných prístupov a ich používanie subjektmi, ktorých cieľom je zníženie vplyvu ich činností, výrobkov a služieb na životné prostredie: — overenie treťou stranou, pokiaľ ide o výkonnosť inovačných technológií, keď sú pripravené na uvedenie na trh, ako je overovanie environmentálnych technológií (104), — pravidlá pre kategórie environmentálnej stopy (PEFCR) a/alebo pravidlá pre odvetvia environmentálnej stopy organizácií (OEFSR) na európskej úrovni v prípade výrobkov a odvetví, na ktoré sa ešte nevzťahujú existujúce pravidlá PEFCR/OEFSR a súvisiace vysokokvalitné databázy založené na európskej metodike pre environmentálnu stopu (105) a najnovších dostupných usmerneniach (106), — opatrenia, služby, siete a nové obchodné modely na podporu používania repasovaných, opravených, renovovaných a/alebo opätovne použitých výrobkov súvisiace aj s trvácnosťou výrobku a s jeho plánovaným zastarávaním a/alebo na podporu používania úradne uznávaných environmentálnych značiek, ako je environmentálna značka EÚ, — spoločné špecifikácie verejnej súťaže a/alebo nástroje na monitorovanie ich využívania určené pre orgány verejnej moci s podobnými nákupnými potrebami s cieľom podporiť využívanie zeleného a obehového verejného obstarávania, — naviazanie regulačných a finančných stimulov alebo stimulov súvisiacich s dobrou povesťou na environmentálne vlastnosti s použitím schémy EMAS, — posúdenie environmentálnych vlastností budov s použitím rámca pre budovy so základnými ukazovateľmi (107).

Zabezpečenie súladu s predpismi v oblasti životného prostredia a prístup k spravodlivosti

1. Podpora zabezpečenia súladu s predpismi v oblasti životného prostredia prostredníctvom vypracovania a vykonávania cezhraničných, vnútroštátnych alebo regionálnych stratégií založených na rizikách alebo prostredníctvom vykonávania už existujúcich stratégií, a to s cieľom podporiť, kontrolovať a presadzovať súlad s predpismi s použitím kombinácie správneho a trestného práva a environmentálnej zodpovednosti, pokiaľ ide aspoň o jednu z týchto foriem nesúladu: — trestná činnosť a priestupky v oblasti odpadu, — nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi, — trestná činnosť a priestupky týkajúce sa voľne žijúcich živočíchov a rastlín a prírody vrátane nezákonnej ťažby dreva, — difúzny a/alebo bodový zdroj znečistenia vody a/alebo nezákonný odber vody, — bodové a mobilné zdroje znečistenia ovzdušia. Vysvetlivka: Prívlastok „založený na rizikách“ označuje po prvé posúdenie toho, aká je pravdepodobnosť, že určité kategórie osôb spáchajú trestný čin, a po druhé, aká je očakávaná závažnosť vplyvu na životné prostredie a ľudské zdravie. Čím vyššia je pravdepodobnosť trestného činu a čím väčší je očakávaný vplyv, tým naliehavejšia je potreba zasiahnuť. Pri voľbe intervencie by sa mala zohľadniť povaha rizík a zásah by mal byť zameraný na zmiernenie týchto rizík, a to v čo najvyššej miere.

2. Podpora zabezpečenia súladu s predpismi v oblasti životného prostredia prostredníctvom vytvorenia nových cezhraničných, vnútroštátnych alebo regionálnych sietí špecialistov alebo odborníkov na zabezpečenie súladu s predpismi v oblasti životného prostredia, alebo ak tieto siete existujú, prostredníctvom ich posilnenia, a/alebo prostredníctvom vytvorenia odbornej kvalifikácie a prípravy (108), alebo ak už existujú, prostredníctvom ich skvalitnenia s cieľom zlepšiť dodržiavanie záväzných environmentálnych nástrojov EÚ pomocou podpory, kontroly a presadzovania s použitím kombinácie správneho a trestného práva a environmentálnej zodpovednosti. Vysvetlivka: Medzi špecialistov na zabezpečenie súladu s predpismi v oblasti životného prostredia môžu patriť pracovníci orgánov a subjektov s povinnosťou zabezpečovať súlad s predpismi, ako sú miestne, regionálne a colné orgány, agentúry a inšpektoráty pre životné prostredie, najvyššie verejné audítorské orgány a súdne orgány. Môžu medzi nich patriť aj pracovníci mimovládnych organizácií a akademici a výskumní pracovníci, ktorí sa špecializujú na jeden alebo viacero aspektov zabezpečovania súladu. Pokiaľ ide o odbornú kvalifikáciu a prípravu, projekty by mali zabezpečiť akademické potvrdenia o kvalifikácii a maximalizovať potenciál informačných technológií pomocou prostriedkov, ako sú webové semináre a hromadné otvorené online kurzy (MOOC), s cieľom umožniť, aby sa diaľkovo mohlo vzdelávať čo najviac špecialistov, a to čo najefektívnejšie z hľadiska nákladov.

3. Vývoj a používanie inovačných nástrojov a opatrení na podporu, monitorovanie a presadzovanie súladu s predpismi prostredníctvom vytvorenia a používania nových nástrojov a opatrení, ktoré patria aspoň do jednej z týchto kategórií (prípadne ak takéto nástroje a opatrenia existujú, prostredníctvom ich zlepšenia): — systémy a techniky na podporu súladu s predpismi založené na hodnotení rizík, — systémy a techniky na účinné monitorovanie súladu so záväznými environmentálnymi nástrojmi EÚ a na získavanie dôkazov o problémoch pri dodržiavaní predpisov a na analýzu týchto problémov založené na rizikách, o ktoré sa možno spoľahlivo opierať pri následných opatreniach, — systémy a techniky na účinné sledovanie a presadzovanie založené na rizikách v reakcii na neplnenie povinností vyplývajúcich zo záväzných environmentálnych nástrojov EÚ, ktoré sa vzťahujú na používanie správneho a trestného práva a environmentálnej zodpovednosti, alebo na záväzky vyplývajúce z takýchto nástrojov. Vysvetlivka Systémy a techniky založené na rizikách sú zamerané na pochopenie toho, do akej miery majú vlastníci pôdy, priemyselné subjekty, MSP, komunálne služby alebo iné subjekty (tzv. zodpovedné subjekty) plniť svoje povinnosti v rámci environmentálnych nástrojov EÚ a aké účinky bude mať nesplnenie povinnosti na stav životného prostredia a zdravie ľudí. Na základe tohto porozumenia je cieľom takýchto systémov a techník prostredníctvom propagácie, monitorovania a presadzovania podporovať súlad s predpismi a odrádzať od neplnenia povinností. Systémy a techniky propagácie by mohli zahŕňať používanie usmernení, poradenských služieb, kampaní na zvyšovanie informovanosti, partnerských dohôd alebo systémov na vlastné monitorovanie, ktoré zodpovedným subjektom pomáhajú dodržiavať predpisy. Monitorovacie systémy a techniky by mohli byť spojené s inšpekciami lokalít, dohľadom (a to aj prostredníctvom používania družíc a bezpilotných vzdušných prostriedkov), kontrolami na mieste, zhromažďovaním spravodajských informácií, odvetvovou analýzou, policajným vyšetrovaním, analýzou údajov a environmentálnymi auditmi. Techniky v oblasti sledovania a presadzovania môžu mať podobne široký rozsah pôsobnosti.

4. Zlepšenie vybavovania sťažností a podnetov verejnosti v oblasti životného prostredia orgánmi verejnej moci, v prípade potreby aj v spolupráci so súkromnými subjektmi, a to prostredníctvom vypracovania a poskytovania nových systémov a techník vybavovania sťažností a podnetov verejnosti, prípadne ak takéto systémy a techniky už existujú, prostredníctvom ich vylepšenia s cieľom optimalizovať spoľahlivosť poskytovaných informácií, uľahčiť komunikáciu medzi orgánmi a verejnosťou, minimalizovať administratívne zaťaženie a prispieť k úspešnému vykonávaniu záväzných environmentálnych nástrojov EÚ. Vysvetlivka: Systémy a techniky na vybavovanie sťažností a podnetov môžu zahŕňať elektronické systémy vybavovania sťažností, horúce linky, občianske monitorovacie strediská a ďalšie občianske vedecké platformy. Občianske vedecké platformy môžu okrem iného príslušným vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom umožňovať zapájanie občanov do monitorovania stavu životného prostredia a iných foriem monitorovania a zároveň sa v ich rámci získavajú lepšie harmonizované a použiteľné údaje.

5. Podpora prístupu k spravodlivosti v otázkach životného prostredia a/alebo k mediácii medzi verejnosťou, MVO, právnikmi, súdnymi orgánmi, verejnou správou alebo inými zainteresovanými stranami s cieľom prehĺbiť znalosti týkajúce sa týchto prostriedkov riešenia sporov v oblasti životného prostredia, zlepšiť porozumenie týmto prostriedkom a ich uplatňovanie s osobitným zameraním na: — ochranu zdravia a dobrých životných podmienok ľudí prostredníctvom požiadaviek nástrojov EÚ v oblasti ochrany ovzdušia a vody a v oblasti odpadu, na ktoré sa vzťahujú tematické priority programu LIFE, — ochranu prírody, biodiverzity a kvalitu vody prostredníctvom nástrojov na ochranu prírody, biodiverzity a vody, na ktoré sa vzťahujú tematické priority programu LIFE, — účinné uplatňovanie smernice o environmentálnej zodpovednosti (109). Projekty by mali vychádzať z existujúcich modulov a odborných znalostí v oblasti odbornej prípravy týkajúcej sa environmentálneho práva vypracovaných Komisiou. (110)

4. PREPOJENIE VŠEOBECNÝCH CIEĽOV S GRANTMI NA OPATRENIA V RÁMCI PODPROGRAMU OCHRANA KLÍMY

V súlade so všeobecnými cieľmi nariadenia o programe LIFE a v záujme zabezpečenia požadovanej pridanej hodnoty EÚ bude vykonávanie grantov na opatrenia naviazané na tri prioritné oblasti podprogramu Ochrana klímy uvedené v článku 13 nariadenia o programe LIFE: zmierňovanie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a správa a informovanie v oblasti klímy, ako aj na konkrétne ciele určené v článkoch 14, 15 a 16 nariadenia o programe LIFE. Pri grantoch na opatrenia vykonávaných v rámci podprogramu Ochrana klímy sa nestanovujú tematické priority a projektové témy, príslušné oblasti politiky podprogramu Ochrana klímy sú však uvedené ďalej a ročné výzvy na predkladanie návrhov takisto obsahujú podrobnejšie pracovné oblasti v spojení s oblasťami politiky uvedenými ďalej.

Program LIFE bude prostredníctvom podpory vykonávania politiky EÚ v oblasti zmeny klímy a prípravy EÚ na problémy v oblasti ochrany klímy v nadchádzajúcich rokoch a desaťročiach prispievať k transformácii Únie na nízkouhlíkovú spoločnosť, ktorá je odolná voči zmene klímy. Prioritami v tomto ohľade sú: vykonávanie rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a cieľov plánu postupu do roku 2050, ako aj Parížskej dohody a politiky na adaptáciu. Používanie nových technológií na zmierňovanie zmeny klímy sa zjednoduší prostredníctvom projektov využívajúcich najlepšie postupy, demonštračných projektov a pilotných projektov, v príslušných prípadoch s cieľom následného financovania. Politika EÚ v oblasti zmeny klímy bude pevne naviazaná na miestne najlepšie postupy a iniciatívy a bude ukazovať príklady nových a lepších prístupov na realizáciu transformácie na nízkouhlíkovú spoločnosť, ktorá je odolná voči zmene klímy. Na dosiahnutie úspechu by sa aj existujúce nízkouhlíkové technológie alebo riešenia mali preskúmať z hľadiska netechnologických prekážok, ktoré bránia ich prenikaniu na trh. V rámci programu LIFE sa bude takisto podporovať vykonávanie stratégie EÚ v oblasti adaptácie na zmenu klímy, aby tak prispel k Európe, ktorá je odolnejšia voči zmene klímy (111).

Pokiaľ ide o zmierňovanie zmeny klímy, projekty by na vnútroštátnej, regionálnej a subregionálnej úrovni mali názorne preukázať vykonávanie nízkouhlíkových stratégií alebo plánov riadenia využívania pôdy. Zahŕňalo by to uplatňovanie opatrení na zníženie emisií a efektívne využívanie zdrojov v rámci rôznych odvetví a podporu nástrojov na motivovanie k zmene správania. Podpora sa poskytne aj na nasadenie nových prístupov (modelové mestá alebo regióny), v prípade potreby prostredníctvom globálneho Dohovoru primátorov a starostov o klíme a energetike (112), na výrobu, spotrebu a riadenie s transformačným vplyvom.

Pokiaľ ide o prioritnú oblasť týkajúcu sa adaptácie, poskytnúť by sa mala podpora na vykonávanie stratégií v oblasti adaptácie na zmenu klímy so zameraním na niekoľko kľúčových oblastí s pridanou hodnotou EÚ vrátane projektov na regionálnej alebo cezhraničnej úrovni a vo vhodných prípadoch prostredníctvom ekosystémovej adaptácie. Projekty musia mať demonštračný potenciál a potenciál prenosu a mali by sa zaoberať podporou inovačných riešení v oblasti adaptácie, a to najmä prostredníctvom mobilizácie súkromného sektora a vo vhodných prípadoch prostredníctvom globálneho Dohovoru primátorov a starostov. Projekty by mali podporovať aj synergie medzi politikami na adaptáciu a zmierňovanie zmeny klímy, ako aj politikou na znižovanie rizika katastrof.

Súčasnú a budúcu politiku EÚ v oblasti zmeny klímy by bolo možné podporiť uplatnením týchto opatrení v jej nasledujúcich politických oblastiach:

a) Zmierňovanie zmeny klímy — úsilie orgánov členského štátu a regionálnych/miestnych orgánov o zníženie emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o ETS (113)] ani rozhodnutie o spoločnom úsilí [rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (114)]: doprava a palivá, poľnohospodárstvo, výstavba (napr. energetická efektívnosť v budovách), využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, — rozvoj a vykonávanie účtovania emisií skleníkových plynov a zmierňovania zmeny klímy v odvetví využívania pôdy, — rozvoj postupov obhospodarovania pôdy, ktoré majú vplyv na emisie a záchyty emisií, t. j. doplnkové opatrenia k opatreniam podporovaným v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (115), — opatrenia na posilnenie fungovania systému EÚ na obchodovanie s emisiami, ktoré majú vplyv na priemyselnú výrobu, ktorá je energeticky náročná a produkuje množstvo emisií skleníkových plynov, — fluórované plyny a látky poškodzujúce ozónovú vrstvu, najmä projekty, ktoré pomáhajú pri vykonávaní Montrealského protokolu a jeho zmeny prijatej v Kigali a pri vykonávaní nariadenia EÚ o fluórovaných skleníkových plynoch, a/alebo — monitorovanie emisií skleníkových plynov a podávanie správ o nich zo strany orgánov.

b) Adaptácia na zmenu klímy — mestské adaptačné opatrenia a územné plánovanie, ktoré obmedzujú vplyvy zmeny klímy, — odolnosť infraštruktúry vrátane používania modrozelenej infraštruktúry a ekosystémových prístupov k adaptácii, — udržateľné hospodárenie s vodami v oblastiach náchylných na výskyt sucha, riadenie povodní a pobrežných zón, — odolnosť odvetví poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a cestovného ruchu vrátane ostrovných a horských oblastí a/alebo — podpora najvzdialenejším regiónom EÚ: pripravenosť na extrémne prejavy počasia, a to najmä na pobreží.

c) Správa a informovanie v oblasti klímy — rozvoj a vykonávanie vnútroštátnych stratégií v oblasti ochrany klímy a energetiky do roku 2030 a/alebo stratégií do polovice storočia, — vytvorenie motivácie pre zmenu správania, uplatňovanie opatrení na zníženie emisií a efektívne využívanie zdrojov v jednotlivých odvetviach, — posúdenie fungovania systému EÚ na obchodovanie s emisiami vykonané orgánmi, — budovanie kapacít, zvyšovanie informovanosti medzi koncovými používateľmi a v rámci distribučného reťazca zariadení využívajúcich fluórované plyny, — monitorovanie politiky v oblasti zmeny klímy, jej posudzovanie a hodnotenie ex post a/alebo — najlepšie postupy a činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti, ktorými sa riešia potreby spojené s adaptáciou.

5. TECHNICKÁ METODIKA POSTUPU VÝBERU PROJEKTOV A KRITÉRIÍ VÝBERU A PRIDELENIA GRANTOV [ČLÁNOK 24 ODS. 2 PÍSM. d) NARIADENIA O PROGRAME LIFE]

V tejto časti dokumentu je opísaná technická metodika postupu výberu projektov a hlavné osobitné kritériá oprávnenosti na granty (116) a ich pridelenia podľa článkov 2 a 19 nariadenia o programe LIFE. Keďže metodika a kritériá sú pre tie isté typy projektov v rámci obidvoch podprogramov v podstate rovnaké, výslovný odkaz na jeden z podprogramov sa uvádza len v prípade, že sa líšia.

Pri všetkých typoch grantov sa bude hodnotiť doplnkovosť a optimálne využitie finančných prostriedkov EÚ vrátane financovania doplnkových činností z iných finančných nástrojov Únie, ako je to uvedené v článku 8 nariadenia o programe LIFE, a zohľadní sa to v kritériu pridelenia „Pridaná hodnota EÚ: synergie“. S cieľom vyhnúť sa neželanej duplicite musia žiadatelia odôvodniť, prečo sa rozhodli uchádzať sa o financovanie v rámci programu LIFE, a nie o iné financovanie EÚ, pokiaľ by toto iné financovanie EÚ takisto mohlo podporovať podobné projekty alebo opatrenia.

Projekty financované v jednej prioritnej oblasti nesmú narúšať ciele v oblasti životného prostredia alebo klímy v inej prioritnej oblasti. Výnimku predstavujú prípady, keď sa tento vplyv v žiadosti jasne vysvetlí a odôvodní a v prípade potreby sa riadne naplánujú možné alternatívy a zmierňujúce a adaptačné opatrenia.

Ďalšie podrobnosti sa poskytnú v usmerneniach k žiadostiam a hodnoteniu, ktoré sa zverejnia spoločne s príslušnými výzvami na predkladanie návrhov. V rámci tohto viacročného pracovného programu a nariadenia o programe LIFE sa výber projektov môže pri každej každoročnej výzve na predkladanie návrhov upraviť a zefektívniť.

5.1. Granty na opatrenia

Návrhy žiadateľov, ktorí budú vylúčení alebo nesplnia všeobecné kritériá oprávnenosti podľa článku 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách, nepostúpia.

Návrhy navyše musia spĺňať požiadavky prípustnosti (napríklad v prípade niektorých projektov sa žiadosti budú predkladať len digitálne) a kritériá oprávnenosti [napríklad súlad s usmerneniami o oprávnenosti izraelských subjektov a ich činností na územiach okupovaných Izraelom od júna 1967 na granty, ceny a finančné nástroje financované EÚ od roku 2014 (117)] platné pre všetky granty na opatrenia v rámci programu LIFE, ktoré budú takisto výslovne uvedené v príslušných usmerneniach k žiadostiam.

Kritériá oprávnenosti platné pre jednotlivé typy projektov sú uvedené v príslušnej časti ďalej. Kritériá, ktoré platia rovnakým spôsobom pre rôzne typy projektov, sa uvádzajú v oddiele 5.1.1 [projekty podľa článku 18 písm. a), b), c) a h) nariadenia o programe LIFE].

Podľa článku 6 ods. 2 nariadenia o programe LIFE sa právnické osoby usadené mimo Únie môžu zúčastňovať na projektoch uvedených v článku 18 nariadenia o programe LIFE za predpokladu, že koordinujúci príjemca projektu má sídlo v Únii a každá činnosť, ktorá sa má vykonávať mimo Únie, spĺňa požiadavky článku 6 ods. 1 nariadenia o programe LIFE. Tieto činnosti teda musia byť nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy a na zabezpečenie účinnosti opatrení projektu („zásahov“) vykonávaných na územiach členských štátov, na ktoré sa vzťahujú zmluvy.

Podľa článku 7 nariadenia o programe LIFE spolupráca s príslušnými medzinárodnými organizáciami a s ich inštitúciami a orgánmi je v priebehu vykonávania programu LIFE možná, ak je to potrebné na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 3 nariadenia o programe LIFE.

Návrhy budú navyše vybraté len v prípade, že žiadatelia na základe osobitných podporných dokumentov týkajúcich sa výkonnosti žiadateľa v predchádzajúcich rokoch môžu preukázať svoju:

— prevádzkovú spôsobilosť – žiadateľ musí mať odborné spôsobilosti a kvalifikácie požadované na vykonanie projektu – a

— finančnú spôsobilosť – žiadateľ musí mať stabilné a dostatočné zdroje financovania, ktoré mu umožnia vykonávať svoju činnosť počas trvania projektu a podieľať sa na jeho financovaní.

Na výber verejných orgánov a medzinárodných organizácii, pokiaľ ide o ich finančnú spôsobilosť, sa použije článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

5.1.1. Projekty podľa článku 18 písm. a), b), c) a h) nariadenia o programe LIFE

Pri výbere pilotných projektov, demonštračných projektov, projektov využívajúcich najlepšie postupy, informačných projektov a projektov na zvyšovanie informovanosti a na šírenie informácií v zmysle článku 18 písm. a), b), c) a h) nariadenia o programe LIFE sa postupuje podľa rovnakej technickej metodiky na výber projektov a na tieto projekty sa vzťahujú podobné kritériá oprávnenosti a pridelenia, ako sa uvádza v ďalšom texte.

5.1.1.1. Technická metodika postupu predkladania a výberu projektov

Vzhľadom na návrh predložený počas hodnotenia v polovici trvania a pozitívne skúsenosti s dvojstupňovým prístupom v iných programoch EÚ sa v tomto viacročnom pracovnom programe LIFE zavádza dvojstupňový prístup v tých prioritných oblastiach, v ktorých až doteraz potenciálnych žiadateľov s nápadmi na projekty s vysokou pridanou hodnotou EÚ, ale bez skúseností s programom LIFE podľa všetkého odrádzala úroveň podrobnosti informácií potrebných na vyhodnotenie celého návrhu projektu vzhľadom na pomerne slabé vyhliadky na úspech. V rámci dvojstupňového prístupu musia úplný návrh predložiť iba žiadatelia, ktorých návrhy majú dobré vyhliadky na to, že budú vybraté [pozri 5.1.1.2 písm. b)].

V tomto programe LIFE sa preto počíta s dvomi postupmi:

— dvojstupňový prístup založený na koncepčnom dokumente, po ktorom sa predloží úplný návrh,

— jednostupňový prístup založený len na predložení úplného návrhu.

Výkonná agentúra po dohode s Komisiou (Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie a Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy) vyberie jeden z týchto prístupov vzhľadom na organizačné a prevádzkové obmedzenia každej výzvy na predkladanie návrhov.

V prípade výzvy v roku 2018 sa použije dvojstupňový prístup pre podprogram Životné prostredie. Na základe reakcií príjemcov možno tento prístup v ďalších rokoch rozšíriť na podprogram Ochrana klímy.

Hodnotenie úplných návrhov v rámci jednostupňového prístupu je opísané v oddieloch 5.1.1.2 a 5.1.1.3.

Dvojstupňový prístup bude usporiadaný takto:

a) Dvojstupňový prístup

Stupeň 1:

— Výzva na predkladanie návrhov

— Predloženie koncepčného dokumentu Žiadateľ predloží koncepčný dokument v rozsahu najviac 10 strán, ktorý bude obsahovať: — administratívne formuláre týkajúce sa príjemcov, ktorí sa zúčastňujú na projekte, — stručný prehľad obsahu projektu vrátane opisu hlavného ťažiska environmentálneho projektu, predpokladaných partnerstiev, obmedzení, ktoré by sa mohli vyskytnúť, a pohotovostného plánu na ich riešenie, ako aj zvolenej stratégie na zabezpečenie udržateľnosti výsledkov projektu po jeho skončení, a — rozpočet projektu na úrovni kategórií nákladov.

— Hodnotenie a stanovenie poradia koncepčných dokumentov Kritériá oprávnenosti koncepčného dokumentu Výkonná agentúra na základe koncepčného dokumentu určí, ktoré návrhy spĺňajú kritériá oprávnenosti [pozri 5.1.1.2 písm. a)]. Kritériá pridelenia pre koncepčný dokument Návrhy sa usporiadajú podľa ich prínosu, čiže podľa bodov, ktoré získali na základe kritérií pridelenia „Celková kvalita návrhu“ a „Celková pridaná hodnota EÚ“. Návrhy, ktoré nedosiahli minimálnu prahovú hodnotu pri jednom alebo obidvoch kritériách, sa vylúčia. V prípade návrhov, ktoré získajú rovnaké bodové hodnotenie za kritérium pridelenia „Celková kvalita návrhu“, sa uprednostnia návrhy s vyšším hodnotením pri kritériu „Celková pridaná hodnota EÚ“. Ak sa vyskytnú návrhy s rovnakým hodnotením oboch kritérií, o konečnom poradí rozhodne hodnotiaci výbor.

— Zoznam projektov, ktoré postúpili Širší zoznam návrhov koncepčných dokumentov, pri ktorých bola vydaná výzva na predloženie úplného návrhu, bude obsahovať návrhy, ktoré sa umiestnili najvyššie a pri ktorých súčet požadovaných príspevkov EÚ predstavuje dvojnásobok až dvaapolnásobok dostupného rozpočtu. Výkonná agentúra určí príslušný násobok na základe výsledkov hodnotenia, pričom zohľadní veľkosť návrhov a skúsenosti získané v súvislosti s dvojstupňovým prístupom. Širší zoznam bude obsahovať čiastkové zoznamy pre každú prioritnú oblasť. V prípade, že je dopyt v rámci niektorej prioritnej oblasti nedostatočný, zoznamy pre ostatné prioritné oblasti sa môžu rozšíriť.

Stupeň 2:

— Predloženie úplného návrhu: Žiadatelia oprávnených koncepčných dokumentov, ktoré boli vyhodnotené ako návrhy, ktoré prichádzajú do úvahy na financovanie, sa vyzvú, aby predložili úplný návrh. Pokiaľ ide o opatrenia, partnerstvá a rozpočet, medzi koncepčným dokumentom a úplným návrhom sa povoľuje určitá obmedzená miera pružnosti. Táto pružnosť však nesmie viesť k zmene povahy návrhu koncepčného dokumentu. Rozpočet úplného návrhu sa od rozpočtu v koncepčnom dokumente môže odchýliť najviac o 10 %.

— Hodnotenie a stanovenie poradia úplných návrhov Návrhy sa budú hodnotiť a ich poradie sa určí na základe kritérií oprávnenosti a pridelenia opísaných v oddiele 5.1.1.2.

— Príprava konečného zoznamu projektov na financovanie a rezervného zoznamu Po fáze posúdenia sa navrhnú úspešné projekty, ktoré sa budú financovať v rámci dostupného rozpočtu. Vytvorí sa rezervný zoznam s najlepšie umiestnenými projektmi, ktoré nie je možné financovať vzhľadom na dostupný rozpočet. Rezervný zoznam bude zahŕňať ďalších 20 % dostupného rozpočtu na program LIFE.

— Podpis dohody o grante

b) Jednostupňový prístup

— Výzva na predkladanie návrhov

— Predloženie úplného návrhu Žiadatelia predložia úplný návrh.

— Hodnotenie a stanovenie poradia úplných návrhov Návrhy sa vyhodnotia na základe kritérií oprávnenosti a pridelenia a ich poradie sa určí, ako sa uvádza v oddiele 5.1.1.2.

— Príprava konečného zoznamu projektov na financovanie a rezervného zoznamu Po fáze posúdenia sa navrhnú úspešné projekty, ktoré sa budú financovať v rámci dostupného rozpočtu. Vytvorí sa rezervný zoznam s najlepšie umiestnenými projektmi, ktoré nie je možné financovať vzhľadom na dostupný rozpočet. Rezervný zoznam bude zahŕňať ďalších 20 % dostupného rozpočtu na program LIFE.

— Podpis dohody o grante

5.1.1.2. Kritériá oprávnenosti a pridelenia

Kritériá oprávnenosti uvedené v písmene a) sa uplatňujú na koncepčné dokumenty v prípade dvojstupňového prístupu a na úplné návrhy v prípade jednostupňového prístupu.

Kritériá pridelenia v písmene b) sa uplatňujú tak, ako sa uvádza v oddiele 5.1.1.1:

a) Kritériá oprávnenosti

Koncepčný dokument ani úplný návrh projektu v zmysle článku 18 písm. a), b), c) alebo h) nariadenia o programe LIFE nepostúpi do hodnotenia prínosu, ak sa v návrhu nepreukáže, že projekt:

— prispieva k dosahovaniu jedného alebo viacerých všeobecných cieľov uvedených v článku 3 nariadenia o programe LIFE a príslušných konkrétnych cieľov uvedených v článkoch 10, 11, 12, 14, 15 a 16 nariadenia o programe LIFE,

— patrí do rozsahu prioritnej oblasti podprogramu v rámci programu LIFE stanovenej v článkoch 9 a 13 nariadenia o programe LIFE, v rámci ktorej bol návrh projektu predložený, a

— zodpovedá jednému z týchto typov projektu v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. a), b), c) a h) nariadenia o programe LIFE: — „Pilotné projekty“ sú projekty, ktoré využívajú techniky alebo metódy, ktoré sa ešte nikdy a nikde neuplatnili ani neotestovali, ktoré sú potenciálne výhodné pre životné prostredie alebo klímu v porovnaní so súčasnými najlepšími postupmi a ktoré bude následne možné vo väčšom rozsahu uplatňovať v podobných situáciách. — „Demonštračné projekty“ sú projekty, ktoré zavádzajú do praxe, testujú, hodnotia a rozširujú opatrenia, metodiky alebo prístupy, ktoré sú nové alebo neznáme v osobitnom kontexte daného projektu, napríklad geografickom, ekologickom alebo sociálno-ekonomickom kontexte, a ktoré by sa za podobných okolností dali uplatniť aj inde. — „Projekty využívajúce najlepšie postupy“ sú projekty, ktoré uplatňujú vhodné, nákladovo efektívne a najmodernejšie techniky, metódy a prístupy zohľadňujúce osobitný kontext projektu. — „Informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a šírenie informácií“ sú projekty zamerané na podporu komunikácie, šírenia informácií a zvyšovania informovanosti v oblastiach podprogramov „Životné prostredie“ alebo „Ochrana klímy“. — Pilotné a demonštračné projekty v rámci prioritnej oblasti životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov a pilotné a demonštračné projekty a projekty využívajúce najlepšie postupy v rámci prioritných oblastí zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy musia obsahovať opatrenia, ktoré vedú k významným a merateľným priamym účinkom na cieľové otázky týkajúce sa životného prostredia a/alebo ochrany klímy. — V prípade pilotných projektov, demonštračných projektov a projektov využívajúcich najlepšie postupy v prioritnej oblasti príroda a biodiverzita musí byť aspoň 25 % oprávneného rozpočtu vyhradených na konkrétne opatrenia ochrany (obmedzené výnimky budú možné vzhľadom na konkrétne politické potreby a budú výslovne uvedené v usmerneniach k predkladaniu žiadostí). Konkrétne opatrenia ochrany sú opatrenia s významnými a merateľnými priamymi účinkami na cieľové otázky týkajúce sa životného prostredia a ochrany klímy, ktoré v tomto prípade vedú k zlepšeniu alebo spomaleniu, zastaveniu alebo zvráteniu oslabenia stavu ochrany alebo ekologických podmienok druhov, biotopov, ekosystémov alebo ekosystémových služieb, na ktoré sa zameriavajú opatrenia (podrobnejšie informácie sa nachádzajú v usmerneniach k žiadostiam). — Pilotné projekty, demonštračné projekty, projekty využívajúce najlepšie postupy alebo informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a šírenie informácií v rámci prioritných oblastí správa a informovanie v oblasti životného prostredia alebo v oblasti klímy musia obsahovať opatrenia, ktoré majú významné a merateľné priame alebo nepriame účinky v oblasti cieľových otázok týkajúcich sa životného prostredia a/alebo ochrany klímy, a to z toho dôvodu, že vyvolávajú významné a merateľné priame účinky na životné prostredie a/alebo ochranu klímy súvisiace cieľovými otázkami v oblasti správy, informovania a/alebo zvyšovania informovanosti a rozširovania informácií.

Zamýšľané účinky v oblasti životného prostredia, ochrany klímy a/alebo súvisiacej správy a informovania by už mali byť merateľné a odmerané alebo modelované na základe meraní počas trvania projektu.

Ako opatrenie na zabránenie prekrývania s inými programami EÚ (118) projekty zamerané na výskum (119) alebo na výstavbu veľkej infraštruktúry nepatria do rozsahu pôsobnosti programu LIFE, a teda nie sú oprávnené.

Projekty programu LIFE nesmú slúžiť na financovanie kompenzačných opatrení odvodených z povinností v rámci vnútroštátneho práva alebo práva EÚ.

b) Kritériá pridelenia

Pokiaľ nie je uvedené inak, kritériá pridelenia sa vzťahujú na všetky prioritné oblasti. Projekty si navzájom konkurujú iba v rámci rovnakej prioritnej oblasti.

Konkrétne kritériá pridelenia pre koncepčné dokumenty

Všetky koncepčné dokumenty v rámci prvého stupňa dvojstupňového prístupu musia, ak sa majú brať do úvahy pri hodnotení, získať aspoň požadovaný počet bodov v týchto kritériách pridelenia:

1. Celková kvalita návrhu: Celková kvalita návrhu: toto kritérium bude zamerané na zrozumiteľnosť návrhov (vrátane opisu predoperačného kontextu), jeho realizovateľnosť a orientačný pomer medzi kvalitou a cenou. Maximálne 20 bodov (minimálny požadovaný počet bodov je 5).

2. Celková pridaná hodnota EÚ: toto kritérium bude zamerané na prínos projektu k prioritám programu LIFE, na jeho očakávaný vplyv a udržateľnosť výsledkov projektu. Maximálne 30 bodov (minimálny požadovaný počet bodov je 10).

Kritériá pridelenia pre úplné návrhy

Pri dvojstupňovom aj jednostupňovom prístupe sa úplné návrhy budú hodnotiť a bodovať na základe ich prínosu podľa týchto kritérií pridelenia a systému bodovania:

— Technická súdržnosť a kvalita

Technická súdržnosť znamená, že navrhované opatrenia projektu by mali byť primerané a uskutočniteľné opatrenia na dosahovanie predpokladaných výstupov a výsledkov projektu. Opatrenia ani predpokladané výstupy a výsledky by nemali byť v rozpore so žiadnym z cieľov sledovaných v rámci programu LIFE. Technická kvalita znamená, že opatrenia projektu by mali byť zamerané na maximalizáciu ich účinnosti a efektívnosti vzhľadom na sledované výstupy a výsledky. Opatrenia projektu by sa mali riadne naplánovať a zrozumiteľne opísať.

— Finančná súdržnosť a kvalita

V rámci tohto kritériá sa vyhodnotia finančné príspevky príjemcov a spolufinancovateľov, navrhovaný rozpočet a jeho súlad s navrhovanými opatreniami a s príslušnými pravidlami, ako aj nákladová efektívnosť a pomer medzi kvalitou a cenou pri navrhovanom prístupe, pokiaľ ide o predpokladané výsledky opatrení, ktoré sa považujú za dostatočne technicky súdržné a primerane technicky kvalitné. Rozpočet musí byť transparentný, t. j. nákladové položky by mali byť dostatočne opísané.

— Pridaná hodnota EÚ: rozsah a kvalita príspevku k dosiahnutiu konkrétnych cieľov prioritných oblastí dvoch podprogramov v rámci programu LIFE

Zhodnotí sa rozsah, v ktorom sa pri každom návrhu, pokiaľ sa považuje za technicky a finančne dostatočne súdržný a primerane kvalitný, predpokladá, že prispieva k jednému alebo viacerým konkrétnym cieľom prioritných oblastí dvoch podprogramov LIFE stanoveným v článkoch 10, 11 a 12 nariadenia o programe LIFE (pre podprogram Životné prostredie) a článkoch 14, 15 a 16 (pre podprogram Ochrana klímy), ako aj kvalita tohto príspevku. Posúdenie tohto kritéria sa vzťahuje najmä na rozsah a kvalitu príspevku k zamýšľaným konkrétnym cieľom (vplyv); závažnosť účinkov na životné prostredie a/alebo klímu, ktoré sa očakávajú od opatrení projektu po jeho skončení, v porovnaní s aktuálnym stavom, ktorého odhad alebo meranie sa uskutočnili na začiatku projektu. Zohľadní sa v ňom aj význam územných, sociálnych a politických súvislostí (120), ktoré by mali opatrenia projektu ovplyvniť.

Očakávané účinky by mali byť vyjadrené so zreteľom na príslušné ukazovatele na úrovni projektu a merné jednotky, ktoré sa v rámci projektov budú musieť vykázať v databáze kľúčových ukazovateľov projektu programu LIFE vytvorenej na tento účel (121). Napríklad návrhy v prioritnej oblasti príroda a biodiverzita programu LIFE sa teda budú posudzovať na základe ich očakávaných účinkov na štruktúry a funkcie biotopov a stav druhov a/alebo na ekologický stav ekosystémov a na stav ich služieb. Pri tomto posúdení sa zohľadnia iba opatrenia, ktoré sa na základe vyhodnotenia technickej a finančnej súdržnosti považujú za uskutočniteľné.

— Pridaná hodnota EÚ Pridaná hodnota EÚ: udržateľnosť (potenciál na pokračovanie, opakovanie a prenos)

Udržateľnosť výsledkov projektu zo strednodobého a dlhodobého hľadiska je schopnosť udržať ich po realizácii projektu, či už prostredníctvom pokračovania, zopakovania alebo prenosu.

Pokračovanie je nepretržité používanie riešení realizovaných v rámci projektu po jeho ukončení, ktoré je obmedzené na subjekty zapojené do projektu, ktoré sa však môže rozširovať geograficky. Samotné pokračovanie a udržiavanie výsledkov projektu bude stačiť na udelenie požadovaného počtu bodov, kým ďalšie geografické rozširovanie sa bude posudzovať so zreteľom na jeho predpokladaný rozsah, vďaka ktorému je pokračovanie porovnateľné s opakovaním alebo prenosom.

Opakovanie znamená, že riešenia, ktoré sa zaviedli v rámci projektu, sa použijú znovu rovnakým spôsobom a na rovnaké účely v iných subjektoch alebo odvetviach, a to ešte počas trvania projektu alebo po jeho skončení.

Prenos znamená, že riešenia, ktoré sa zaviedli v rámci projektu, použijú tie isté alebo odlišné subjekty alebo odvetvia iným spôsobom alebo na iné účely týkajúce sa životného prostredia, ochrany klímy alebo súvisiacej správy a informovania, a to ešte počas trvania projektu alebo po jeho skončení.

Žiadatelia by vo svojich návrhoch mali preukázať, že riešenia (t. j. techniky, metódy, metodiky, prístupy a/alebo opatrenia či činnosti na podporu komunikácie, šírenia informácií a zvyšovanie informovanosti) zamerané na dosiahnutie priamych a/alebo nepriamych pozitívnych účinkov týkajúcich sa súvisiacich cieľov nariadenia o programe LIFE majú potenciál na pokračovanie, zopakovanie a/alebo prenos.

Úspešné pokračovanie, opakovanie a/alebo prenos si vyžadujú stratégiu, ktorá obsahuje úlohy na znásobenie vplyvov riešení projektov a dosiahnutie širšieho využívania, dosiahnutie kritického množstva počas projektu a/alebo v krátkodobom a strednodobom horizonte po skončení projektu programu LIFE. Ide o viac než len prenos poznatkov a spájanie sa do sietí; patrí sem aj zavádzanie riešení vyvinutých a/alebo uplatnených v projekte do praxe po ukončení projektu, v inom prostredí alebo na odlišný účel.

Žiadatelia musia poskytnúť zrozumiteľný a presvedčivý opis plánovanej stratégie a opatrení na zabezpečenie pokračovania, opakovania a prenosu vrátane vysvetlenia:

— predpokladaného spôsobu udržiavania riešení na úrovni projektu po jeho skončení vrátane súvisiacich dlhodobých sociálnych a hospodárskych účinkov, ktoré by z toho vyplývali,

— toho, ako veľmi bude potrebná alebo užitočná ďalšia verejná podpora, okrem iného v podobe úverov poskytovaných prostredníctvom inovačných finančných nástrojov, určená na rozšírenie, zopakovanie alebo prenos riešení a

— toho, do akej miery sa najmä v prípade projektov s komerčn