90.

V tretej časti hlavy IV sa vkladajú tieto kapitoly: „KAPITOLA 1a Alternatívny štandardizovaný prístup Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia Článok 325c Rozsah pôsobnosti a štruktúra alternatívneho štandardizovaného prístupu 1. Alternatívny štandardizovaný prístup stanovený v tejto kapitole sa použije len na účely požiadavky na predkladanie správ stanovenej v článku 430b ods. 1. 2. Inštitúcie vypočítajú požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko v súlade s alternatívnym štandardizovaným prístupom pre portfólio pozícií v obchodnej knihe alebo pozícií v neobchodnej knihe, ktoré podliehajú devízovému alebo komoditnému riziku, ako súčet týchto troch prvkov: a) požiadavky na vlastné zdroje podľa metódy založenej na citlivostiach stanovenej v oddiele 2; b) požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania stanovenej v oddiele 5, ktorá sa vzťahuje len na pozície v obchodnej knihe spomenuté v uvedenom oddiele; c) požiadavky na vlastné zdroje pre reziduálne riziká stanovenej v oddiele 4, ktoré sa vzťahujú len na pozície v obchodnej knihe spomenuté v uvedenom oddiele. Oddiel 2 Metóda založená na citlivostiach pre požiadavku na vlastné zdroje Článok 325d Vymedzenie pojmov Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (1) „trieda rizika“ je jedna z týchto siedmich kategórií: i) všeobecné úrokové riziko; ii) riziko kreditného rozpätia (CSR) pre nesekuritizáciu; iii) riziko kreditného rozpätia pre sekuritizáciu obsiahnuté v alternatívnom korelačnom obchodnom portfóliu (mimo ACTP CSR); iv) riziko kreditného rozpätia pre sekuritizáciu obsiahnuté v alternatívnom korelačnom obchodnom portfóliu (ACTP CSR); v) akciové riziko; vi) komoditné riziko; vii) devízové riziko; (2) „citlivosť“ je relatívna zmena hodnoty pozície v dôsledku zmeny hodnoty jedného z relevantných faktorov rizika pozície vypočítaná pomocou modelu oceňovania inštitúcie v súlade s pododdielom 2 oddielu 3; (3) „skupina“ je podkategória pozícií v rámci jednej triedy rizika s podobným rizikovým profilom, ktorej je priradená riziková váha v súlade s pododdielom 1 oddielom 3. Článok 325e Prvky metódy založenej na citlivostiach 1. Inštitúcie vypočítavajú požiadavku na vlastné zdroje pre trhové riziko podľa metódy založenej na citlivostiach agregáciou týchto troch požiadaviek na vlastné zdroje v súlade s článkom 325h: a) požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko delta, ktoré zachytáva riziko zmien v hodnote nástroja v dôsledku pohybov v jeho faktoroch rizika nesúvisiacich s volatilitou; b) požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko vega, ktoré zachytáva riziko zmien v hodnote nástroja v dôsledku pohybov v jeho faktoroch rizika súvisiacich s volatilitou; c) požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko zakrivenia, ktoré zachytáva riziko zmien v hodnote nástroja v dôsledku tých pohybov v hlavných faktoroch rizika nesúvisiacich s volatilitou, ktoré sa nezachytili v požiadavkách na vlastné zdroje pre riziko delta. 2. Na účely výpočtu uvedeného v odseku 1 a) podliehajú všetky pozície nástrojov s opcionalitou požiadavkám na vlastné zdroje uvedeným v odseku 1 písm. a), b) a c); b) podliehajú všetky pozície nástrojov bez opcionality len požiadavkám na vlastné zdroje uvedeným v odseku 1 písm. a). Na účely tejto kapitoly nástroje s opcionalitou zahŕňajú okrem iného: kúpne opcie, predajné opcie, opcie s maximálnou a minimálnou úrokovou mierou, swapcie, bariérové opcie a exotické opcie. Vložené opcie, napríklad predbežné platby alebo behaviorálne opcie, sa na účely výpočtu požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko považujú za samostatné pozície v opciách. Na účely tejto kapitoly sa nástroje, ktorých peňažné toky možno zapísať ako lineárnu funkciu pomyselnej hodnoty podkladového nástroja, považujú za nástroje bez opcionality. Článok 325f Požiadavky na vlastné zdroje pre riziká delta a vega 1. Na výpočet požiadaviek na vlastné zdroje pre riziká delta a vega použijú inštitúcie faktory rizika delta a vega opísané v oddiele 3 pododdiele 1. 2. Na výpočet požiadaviek na vlastné zdroje pre riziká delta a vega inštitúcia použije postup stanovený v odsekoch 3 až 8. 3. Pre každú triedu rizika sa citlivosť všetkých nástrojov v rozsahu pôsobnosti požiadaviek na vlastné zdroje pre riziká delta alebo vega, a to pre každý z príslušných faktorov rizika delta alebo vega zahrnutých do uvedenej triedy rizika, vypočítava pomocou zodpovedajúcich vzorcov uvedených v oddiele 3 pododdiele 2. Ak hodnota nástroja závisí od viacerých faktorov rizika, citlivosť sa stanovuje samostatne pre každý faktor rizika. 4. Citlivosti sa priradia jednej zo skupín b v rámci každej triedy rizika. 5. V rámci každej skupiny b sa vzájomne započítajú kladné a záporné citlivosti na rovnaký faktor rizika, čím sa získajú čisté citlivosti (sk) na každý faktor rizika k v skupine. 6. Čisté citlivosti na každý faktor rizika v rámci každej skupiny sa vynásobia zodpovedajúcimi rizikovými váhami stanovenými v oddiele 6, čím sa získajú vážené citlivosti na každý faktor rizika v rámci danej skupiny podľa tohto vzorca: WSk = RWk · sk kde: WSk = vážené citlivosti; RWk = rizikové váhy; a sk = faktor rizika. 7. Vážené citlivosti na rôzne faktory rizika v rámci každej skupiny sa agregujú podľa vzorca uvedeného ďalej, kde spodná hodnota funkcie druhej odmocniny je nula, čím sa získa citlivosť špecifická pre danú skupinu. Použijú sa zodpovedajúce korelácie pre vážené citlivosti v rámci rovnakej skupiny (ρkl) stanovené v oddiele 6 kde: Kb = citlivosť špecifická pre danú skupinu; a WS = vážené citlivosti. 8. Citlivosť špecifická pre skupinu sa vypočíta pre každú skupinu v rámci triedy rizika v súlade s odsekmi 5, 6 a 7. Keď sa citlivosť špecifická pre skupinu vypočítala pre všetky skupiny, vážené citlivosti na všetky faktory rizika naprieč skupinami sa agregujú podľa vzorca uvedeného ďalej s použitím zodpovedajúcich korelácií γbc pre vážené citlivosti v rôznych skupinách stanovených v oddiele 6, čím sa vytvorí požiadavka na vlastné zdroje pre riziko delta alebo vega špecifická pre triedu rizika: kde: Sb = Σk WSk pre všetky faktory rizika v skupine b a Sc = Σk WSk v skupine c; ak uvedené hodnoty pre Sb a Sc vedú k zápornému číslu pre celkový súčet , inštitúcia musí vypočítať požiadavky na vlastné zdroje pre riziko delta alebo vega špecifické pre triedu rizika pomocou alternatívnej špecifikácie, podľa ktorej Sb = max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] pre všetky rizikové faktory v skupine b a Sc = max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] pre všetky rizikové faktory v skupine c. Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko delta alebo vega špecifické pre triedu rizika sa vypočítajú pre každú triedu rizika v súlade s odsekmi 1 až 8. Článok 325g Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zakrivenia Inštitúcie vypočítajú požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zakrivenia v súlade s delegovaným aktom uvedeným v článku 461a. Článok 325h Agregácia požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko delta, riziko vega a riziko zakrivenia špecifických pre triedu rizika 1. Inštitúcie agregujú požiadavky na vlastné zdroje špecifické pre triedu rizika pre riziká delta, vega a riziko zakrivenia v súlade s postupom stanoveným v odsekoch 2, 3 a 4. 2. Postup výpočtu požiadaviek na vlastné zdroje špecifické pre triedu rizika pre riziká delta, vega a riziko zakrivenia špecifických pre triedu rizika opísaný v článkoch 325f a 325g sa vykonáva trikrát pre každú triedu rizika, a to vždy s použitím iného súboru korelačných parametrov ñkl (korelácia medzi faktormi rizika v skupine) a ãbc (korelácia medzi skupinami v rámci triedy rizika). Každý z týchto troch súborov zodpovedá inému z týchto scenárov: a) scenár stredných korelácií, kde korelačné parametre ñkl a ãbc zostávajú bez zmeny v porovnaní s parametrami uvedenými v oddiele 6; b) scenár vysokých korelácií, kde sa korelačné parametre ñkl a ãbc stanovené v oddiele 6 jednotne násobia koeficientom 1,25, pričom pre hodnoty ñkl a ãbc platí horná hranica 100 %; c) scenár nízkych korelácií sa stanoví v delegovanom akte, ako sa uvádza v článku 461a. 3. Inštitúcie vypočítajú požiadavky na vlastné zdroje pre riziko delta, riziko vega a riziko zakrivenia špecifické pre danú triedu rizika v prípade každého scenára s cieľom určiť tri požiadavky na vlastné zdroje špecifické pre príslušný scenár. 4. Požiadavka na vlastné zdroje podľa metódy založenej na citlivostiach je najvyššou z týchto troch požiadaviek na vlastné zdroje špecifických pre príslušný scenár, ktoré sú uvedené v odseku 3. Článok 325i Zaobchádzanie s indexovými nástrojmi a opciami s viacerými podkladovými nástrojmi Inštitúcie zaobchádzajú s indexovými nástrojmi a opciami s viacerými podkladovými nástrojmi v súlade s delegovaným aktom uvedeným v článku 461a. Článok 325j Zaobchádzanie s podnikmi kolektívneho investovania Inštitúcie zaobchádzajú s podnikmi kolektívneho investovania v súlade s delegovaným aktom uvedeným v článku 461a. Článok 325k Upisovacie pozície 1. Inštitúcie môžu používať postup stanovený v tomto článku na výpočet požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko upisovacích pozícií dlhových alebo kapitálových nástrojov. 2. Inštitúcia použije jeden z vhodných násobiacich koeficientov uvedených v tabuľke 1 na čisté citlivosti všetkých upisovacích pozícií pre každého jednotlivého emitenta, pričom vylúči upisovacie pozície, ktoré sú upísané alebo podpísané tretími osobami na základe formálnych dohôd, a vypočíta požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko v súlade s prístupom stanoveným v tejto kapitole na základe upravených čistých citlivostí. Tabuľka 1 pracovný deň 0 0 % pracovný deň 1 10 % pracovné dni 2 a 3 25 % pracovný deň 4 50 % pracovný deň 5 75 % po pracovnom dni 5 100 % Na účely tohto článku „pracovný deň 0“ je pracovný deň, keď sa inštitúcia bezpodmienečne zaviaže prijať známe množstvo cenných papierov za dohodnutú cenu. 3. Inštitúcie informujú príslušné orgány o uplatnení postupu stanoveného v tomto článku. Oddiel 3 Vymedzenie faktorov rizika a citlivosti Pododdiel 1 Vymedzenie faktorov rizika Článok 325l Faktory všeobecného úrokového rizika 1. Pre všetky faktory všeobecného úrokového rizika vrátane inflačného rizika a krížového menového bázického rizika existuje jedna skupina pre každú menu, pričom každá skupina obsahuje rôzne druhy faktorov rizika. Faktory všeobecného úrokového rizika delta vzťahujúce sa na nástroje citlivé na úrokové sadzby sú príslušné bezrizikové úrokové sadzby pre každú menu a každú z týchto splatností: 0,25 roka, 0,5 roka, 1 rok, 2 roky, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov, 15 rokov, 20 rokov, 30 rokov. Inštitúcie priraďujú faktory rizika stanoveným vrcholným bodom lineárnou interpoláciou alebo pomocou metódy, ktorá najlepšie zodpovedá funkciám oceňovania používaným v rámci funkcie nezávislej kontroly rizík inštitúcie na vykazovanie trhového rizika alebo ziskov a strát vrcholovému manažmentu. 2. Inštitúcie získavajú bezrizikové úrokové sadzby pre každú menu z nástrojov peňažného trhu vedených v obchodnej knihe inštitúcie, ktoré majú najnižšie kreditné riziko, ako sú napríklad jednodňové indexové swapy. 3. Pokiaľ inštitúcia nemôže použiť prístup uvedený v odseku 2, bezrizikové úrokové sadzby musia byť založené na jednej alebo viacerých swapových krivkách implikovaných trhom, ktoré inštitúcia používa na označenie pozícií na trhu, ako sú swapové krivky pre úrokové sadzby ponúkané na medzibankovom trhu. Ak sú údaje o swapových krivkách implikovaných trhom opísaných v odseku 2 a prvom pododseku tohto odseku nedostatočné, bezrizikové úrokové sadzby možno odvodiť od najvhodnejšej krivky štátnych dlhopisov pre danú menu. Ak inštitúcie používajú faktory všeobecného úrokového rizika odvodené v súlade s postupom stanoveným v druhom pododseku tohto odseku pre nástroje štátneho dlhu, nástroj štátneho dlhu nesmie byť vyňatý z požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko kreditného rozpätia. V prípadoch, keď nie je možné oddeliť bezrizikovú úrokovú sadzbu od zložky kreditného rozpätia, citlivosť voči faktoru rizika sa pridelí triede všeobecného úrokového rizika aj triede rizika kreditného rozpätia. 4. V prípade faktorov všeobecného úrokového rizika tvorí každá mena samostatnú skupinu. Inštitúcie priradia faktorom rizika v rovnakej skupine, ale s rôznou splatnosťou, inú rizikovú váhu v súlade s oddielom 6. Inštitúcie použijú dodatočné faktory rizika pre inflačné riziko dlhových nástrojov, ktorých peňažné toky sú funkčne závislé od mier inflácie. Tieto dodatočné faktory rizika sa skladajú z jedného vektora mier inflácie implikovaných trhom s rôznymi splatnosťami pre jednotlivé meny. Vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko rôznych mier inflácie sa používa ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. 5. Inštitúcie vypočítajú citlivosť nástroja na dodatočný faktor rizika pre inflačné riziko uvedené v odseku 4 ako zmenu v hodnote nástroja podľa jeho modelu oceňovania ako výsledok posunu o 1 bázický bod v každej zo zložiek vektora. Každá mena tvorí samostatnú skupinu. V rámci každej skupiny pristupujú inštitúcie k inflácii ako k jednotnému faktoru rizika bez ohľadu na počet zložiek každého vektora. Inštitúcie započítajú všetky citlivosti na infláciu v rámci skupiny vypočítané podľa opisu v tomto odseku s cieľom umožniť vznik jedinej čistej citlivosti pre každú skupinu. 6. Dlhové nástroje, ktoré zahŕňajú platby v rôznych menách, podliehajú aj krížovému menovému bázickému riziku medzi uvedenými menami. Na účely metódy založenej na citlivostiach sú faktormi rizika, ktoré majú inštitúcie uplatňovať, krížové menové bázické riziká každej meny vo vzťahu k americkému doláru alebo euru. Inštitúcie počítajú krížové menové bázy, ktoré sa netýkajú ani bázy vzťahujúcej sa k americkému doláru, ani bázy vzťahujúcej sa k euru, buď na „báze vzťahujúcej sa k americkému doláru“ alebo „báze vzťahujúcej sa k euru“. Každý faktor krížového menového bázického rizika pozostáva z jedného vektora krížovej menovej bázy rôznych splatností pre každú menu. Vektor obsahuje pre každý dlhový nástroj taký počet komponentov, koľko rôznych mier inflácie sa používa ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. Každá mena tvorí samostatnú skupinu. Inštitúcie vypočítajú citlivosť nástroja voči faktoru krížového menového bázického rizika ako zmenu v hodnote nástroja podľa jeho modelu oceňovania ako výsledok posunu o 1 bázický bod v každej z komponentov vektora. Každá mena tvorí samostatnú skupinu. V rámci každej skupiny existujú dva možné rozdielne faktory rizika: báza vzťahujúca sa k euru a báza vzťahujúca sa k americkému doláru, a to bez ohľadu na počet zložiek existujúcich v každom vektore krížovej menovej bázy. Maximálny počet čistých citlivostí na skupinu je dve. 7. Faktory všeobecného úrokového rizika vega vzťahujúce sa na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na všeobecnú úrokovú sadzbu, sú implikované volatility príslušných bezrizikových sadzieb opísaných v odsekoch 2 a 3, ktoré sa priradia skupinám v závislosti od meny a zaradené do týchto splatností v rámci každej skupiny: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. Pre každú menu existuje jedna skupina. Na účely vzájomného započítavania považujú inštitúcie implikované volatility spojené s rovnakými bezrizikovými sadzbami a zaradené do rovnakých splatností za volatility tvoriace rovnaký rizikový faktor. Ak inštitúcie zaraďujú implikované volatility do splatností podľa tohto odseku, platia tieto požiadavky: a) ak je splatnosť opcie v súlade so splatnosťou podkladového aktíva, použije sa jednotný faktor rizika, ktorý sa zaradí do uvedenej splatnosti; b) ak je splatnosť opcie kratšia než splatnosť podkladového aktíva, nasledujúce faktory rizika sa použijú nasledovne: i) prvý faktor rizika sa zaradí do splatnosti opcie; ii) druhý faktor rizika sa zaradí do zostatkovej splatnosti podkladového aktíva opcie k dátumu exspirácie opcie. 8. Faktory všeobecného úrokového rizika zakrivenia, ktoré majú inštitúcie uplatňovať, pozostávajú z jedného vektora bezrizikových sadzieb, ktorý predstavuje konkrétnu bezrizikovú výnosovú krivku na každú menu. Každá mena tvorí samostatnú skupinu. Vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko rôznych splatností bezrizikových sadzieb sa používa ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. 9. Inštitúcie vypočítajú citlivosť nástroja na každý faktor rizika použitý vo vzorci rizika zakrivenia v súlade s článkom 325g. Na účely rizika zakrivenia považujú inštitúcie vektory, ktoré zodpovedajú rôznym výnosovým krivkám a majú rôzny počet zložiek za rovnaký faktor rizika, a to za predpokladu, že uvedené vektory zodpovedajú rovnakej mene. Inštitúcie vzájomne započítajú citlivosti na rovnaký faktor rizika. Pre každú skupinu existuje iba jedna čistá citlivosť. Pre infláciu ani krížové menové bázické riziká nesmie existovať žiadna požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zakrivenia. Článok 325m Faktory rizika kreditného rozpätia pre nesekuritizáciu 1. Faktormi rizika kreditného rozpätia delta, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na nesekuritizačné nástroje citlivé na kreditné rozpätie, sú sadzby kreditného rozpätia emitenta uvedených nástrojov odvodené od príslušných dlhových nástrojov a swapov na kreditné zlyhanie a zaradené do každej z týchto splatností: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. Inštitúcie použijú jeden faktor rizika na emitenta a splatnosť bez ohľadu na to, či uvedené sadzby kreditného rozpätia ich emitenta sú odvodené od dlhových nástrojov alebo swapov na kreditné zlyhanie. Skupiny sú sektorovými skupinami, ako sa uvádza v oddiele 6, a každá skupina musí obsahovať všetky faktory rizika pridelené príslušnému sektoru. 2. Faktormi rizika kreditného rozpätia vega, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s nesekuritizačnými podkladovými aktívami citlivými na kreditné rozpätie, sú implikované volatility sadzieb kreditného rozpätia emitenta podkladových aktív odvodené tak, ako sa stanovuje v odseku 1, ktoré sa zaraďujú do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťou opcie, ktorá podlieha požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. Použijú sa rovnaké skupiny ako skupiny, ktoré sa použili pre riziko kreditného rozpätia delta pre nesekuritizáciu. 3. Faktory rizika zakrivenia kreditného rozpätia, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na nesekuritizačné nástroje, pozostávajú z jedného vektora sadzieb kreditného rozpätia, ktorý predstavuje krivku kreditného rozpätia špecifickú pre emitenta. Vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko rôznych splatností sadzieb kreditného rozpätia sa používa ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. Použijú sa rovnaké skupiny ako skupiny, ktoré sa použili pre riziko kreditného rozpätia delta pre nesekuritizáciu. 4. Inštitúcie vypočítajú citlivosť nástroja na každý faktor rizika použitý vo vzorci rizika zakrivenia v súlade s článkom 325g. Na účely rizika zakrivenia považujú inštitúcie vektory odvodené buď od príslušných dlhových nástrojov, alebo od swapov na kreditné zlyhanie a s rôznym počtom zložiek za rovnaký faktor rizika, za predpokladu, že uvedené vektory zodpovedajú rovnakému emitentovi. Článok 325n Faktory rizika kreditného rozpätia pre sekuritizáciu 1. Inštitúcie použijú faktory rizika kreditného rozpätia uvedené v odseku 3 na sekuritizačné pozície, ktoré sú zaradené v do ACTP, ako sa uvádza v článku 325 ods. 6, 7 a 8. Inštitúcie použijú faktory rizika kreditného rozpätia uvedené v odseku 5 na sekuritizačné pozície, ktoré nie sú zaradené do ACTP, ako sa uvádza v článku 325 ods. 6, 7 a 8. 2. Skupiny použiteľné na riziko kreditného rozpätia pre sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP, musia byť rovnaké ako skupiny použiteľné na riziko kreditného rozpätia pre nesekuritizácie, ako sa uvádza v oddiele 6. Skupiny použiteľné na riziko kreditného rozpätia pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP, musia byť špecifické pre uvedenú kategóriu rizika, ako sa uvádza v oddiele 6. 3. Faktory rizika kreditného rozpätia, ktoré majú inštitúcie použiť na sekuritizačné pozície, ktoré sú zaradené do ACTP, sú nasledovné: a) faktormi rizika delta sú všetky príslušné sadzby kreditného rozpätia emitentov podkladových expozícií sekuritizačnej pozície odvodené od príslušných dlhových nástrojov a swapov na kreditné zlyhanie pre každú z týchto splatností: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. b) faktormi rizika vega použiteľnými na opcie so sekuritizačnými pozíciami, ktoré sú zaradené do ACTP ako podkladové aktíva, sú implikované volatility kreditných rozpätí emitentov podkladových expozícií sekuritizačnej pozície odvodené podľa písmena a) tohto odseku, ktoré musia byť zaradené do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťou príslušnej opcie, ktorá podlieha požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. c) faktormi rizika zakrivenia sú príslušné výnosové krivky kreditného rozpätia emitentov podkladových expozícií sekuritizačnej pozície vyjadrené ako vektor sadzieb kreditného rozpätia pre rôzne splatnosti odvodené podľa písmena a) tohto odseku; vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko je rôznych splatností sadzieb kreditného rozpätia, ktoré sa používajú ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. 4. Inštitúcie vypočítajú citlivosť sekuritizačnej pozície voči každému faktoru rizika použitému vo vzorci rizika zakrivenia, ako sa uvádza v článku 325g. Na účely rizika zakrivenia považujú inštitúcie vektory odvodené buď od príslušných dlhových nástrojov, alebo od swapov na kreditné zlyhanie a s rôznym počtom zložiek za rovnaký faktor rizika, za predpokladu, že uvedené vektory zodpovedajú rovnakému emitentovi. 5. Faktory rizika kreditného rozpätia, ktoré majú inštitúcie použiť na sekuritizačné pozície, ktoré nie sú zaradené do ACTP, sa vzťahujú na rozpätie tranže, a nie na rozpätie podkladových nástrojov, a sú tieto: a) faktormi rizika delta sú príslušné sadzby kreditného rozpätia tranže zaradené do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťou tranže: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov; b) faktormi rizika vega použiteľnými na opcie so sekuritizačnými pozíciami, ktoré nie sú zaradené do ACTP ako podkladové aktíva, sú implikované volatility kreditných rozpätí tranží, pričom každá z nich je zaradená do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťou opcie, ktorá podlieha požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov; c) faktory rizika zakrivenia sú rovnaké ako tie, ktoré sú opísané v písmene a) tohto odseku; na všetky uvedené faktory rizika sa použije spoločná riziková váha, ako sa uvádza v oddiele 6. Článok 325o Faktory akciového rizika 1. Skupinami pre všetky faktory akciového rizika sú sektorové skupiny uvedené v oddiele 6. 2. Faktormi akciového rizika delta, ktoré majú inštitúcie uplatniť, sú všetky spotové ceny akcií a všetky akciové repo sadzby. Na účely akciového rizika tvorí špecifická krivka repo akcií jednotný faktor rizika, ktorý je vyjadrený ako vektor repo sadzieb pre rôzne splatnosti. Vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko je rôznych splatností repo sadzieb, ktoré sa používajú ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. Inštitúcie vypočítajú citlivosť nástroja voči faktoru akciového rizika ako zmenu v hodnote nástroja podľa jeho modelu oceňovania ako výsledok posunu o 1 bázický bod v každej zo zložiek vektora. Inštitúcie započítajú citlivosti na faktor rizika repo sadzby rovnakého majetkového cenného papiera bez ohľadu na počet zložiek každého vektora. 3. Faktormi akciového rizika vega, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na akcie, sú implikované volatility spotových cien akcií, ktoré sa zaradia do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťami príslušných opcií, ktoré podliehajú požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. Pre akciové repo sadzby nesmú existovať žiadne požiadavky na vlastné zdroje pre riziko vega. 4. Faktormi akciového rizika zakrivenia, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na akcie, sú všetky spotové ceny akcií bez ohľadu na splatnosť príslušných opcií. Pre akciové repo sadzby nesmie existovať žiadna požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zakrivenia. Článok 325p Faktory komoditného rizika 1. Skupinami pre všetky faktory komoditného rizika sú sektorové skupiny uvedené v oddiele 6. 2. Faktormi komoditného rizika delta, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na nástroje citlivé na komodity, sú všetky spotové ceny komodít pre každý druh komodity a pre každú z týchto splatností 0,25 roka, 0,5 roka, 1 rok, 2 roky, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov, 15 rokov, 20 rokov, 30 rokov. Inštitúcie použijú len dve ceny komodít rovnakého druhu komodity a s rovnakou splatnosťou s cieľom vytvoriť rovnaký faktor rizika, ak je súbor právnych podmienok týkajúcich sa miesta dodania identický. 3. Faktormi komoditného rizika vega, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na komoditu, sú implikované volatility cien komodít podľa druhu komodity, ktoré sa zaraďujú do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťami príslušných opcií, ktoré podliehajú požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. Inštitúcie považujú citlivosti na rovnaký druh komodity a pridelené rovnakej splatnosti za jediný faktor rizika, ktorý si potom inštitúcie vzájomne započítavajú. 4. Faktory komoditného rizika zakrivenia, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na komodity, tvoria jeden súbor cien komodít s rôznymi splatnosťami na druh komodity vyjadrený ako vektor. Vektor obsahuje pre každý nástroj taký počet komponentov, koľko je cien tejto komodity, ktoré sa používajú ako premenné v modeli oceňovania inštitúcie pre daný nástroj. Inštitúcie nesmú rozlišovať medzi cenami komodít podľa miesta dodania. Citlivosť nástroja na každý faktor rizika použitý vo vzorci rizika zakrivenia sa vypočíta tak, ako sa uvádza v článku 325g. Na účely rizika zakrivenia považujú inštitúcie vektory s rôznym počtom zložiek za vektory tvoriace rovnaký faktor rizika za predpokladu, že tieto vektory zodpovedajú rovnakému druhu komodity. Článok 325q Faktory devízového rizika 1. Faktormi devízového rizika delta, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na nástroje citlivé na devízy, sú všetky spotové výmenné kurzy medzi menou, v ktorej je nástroj denominovaný, a menou, v ktorej inštitúcia predkladá správy. Na každý menový pár existuje jedna skupina, ktorá obsahuje jediný faktor rizika a jedinú čistú citlivosť. 2. Faktormi devízového rizika vega, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na devízy, sú implikované volatility výmenných kurzov medzi menovými pármi uvedenými v odseku 1. Uvedené implikované volatility výmenných kurzov musia byť zaradené do nasledujúcich splatností v súlade so splatnosťami príslušných opcií, ktoré podliehajú požiadavkám na vlastné zdroje: 0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov. 3. Rizikové faktory zakrivenia devízového rizika, ktoré majú inštitúcie uplatňovať na opcie s podkladovými aktívami, ktoré sú citlivé na devízy, sú rovnaké ako tie, ktoré sú uvedené v odseku 1. 4. Od inštitúcií sa nevyžaduje, aby rozlišovali medzi domácimi a zahraničnými menovými variantmi pre všetky faktory devízového rizika delta, vega a zakrivenia. Pododdiel 2 Vymedzenie citlivostí Článok 325r Citlivosti na riziko delta 1. Inštitúcie vypočítavajú citlivosti na všeobecné úrokové riziko (GIRR) delta takto: a) citlivosti na faktory rizika, ktoré pozostávajú z bezrizikových sadzieb, sa vypočítavajú takto: kde: = citlivosti na faktory rizika, ktoré pozostávajú z bezrizikových sadzieb; rkt = sadzba bezrizikovej krivky k so splatnosťou t; Vi (.) = funkcia oceňovania nástroja i; a x, y = iné faktory rizika než rkt vo funkcii oceňovania Vi; b) citlivosti na faktory rizika pozostávajúce z inflačného rizika a krížovej menovej bázy sa vypočítavajú takto: kde: = citlivosti na faktory rizika pozostávajúce z inflačného rizika a krížovej menovej bázy; = vektor m zložiek predstavujúci implicitnú inflačnú krivku alebo krížovú menovú bázickú krivku pre danú menu j, kde m sa rovná počtu premenných týkajúcich sa inflácie alebo krížovej meny použitých v modeli oceňovania nástroja i; = matica jednoty rozmeru (1 × m); Vi (.) = funkcia oceňovania nástroja i; a y, z = iné premenné v modeli oceňovania. 2. Inštitúcie vypočítavajú citlivosti na riziko kreditného rozpätia delta pre všetky sekuritizačné a nesekuritizačné pozície takto: kde: = citlivosti na riziko kreditného rozpätia delta pre všetky sekuritizačné a nesekuritizačné pozície; cskt = hodnota sadzby kreditného rozpätia emitenta j pri splatnosti t; Vi (.) = funkcia oceňovania nástroja i; a x, y = iné faktory rizika než cskt vo funkcii oceňovania Vi. 3. Inštitúcie vypočítavajú citlivosti na akciové riziko delta takto: a) citlivosti na faktory rizika k pozostávajúce zo spotových cien akcií sa vypočítavajú takto: kde: sk = citlivosti na faktory rizika k pozostávajúce zo spotových cien akcií; k = konkrétny majetkový cenný papier; EQk = hodnota spotovej ceny daného akciového cenného papiera; Vi (.) = funkcia oceňovania nástroja i; a x, y = iné faktory rizika než EQk vo funkcii oceňovania Vi; b) citlivosti na faktory rizika pozostávajúce z akciových repo sadzieb sa vypočítavajú takto: kde: = citlivosti na faktory rizika pozostávajúce z akciových repo sadzieb; k = index, ktorý označuje akcie; = vektor m zložiek predstavujúci termínovú štruktúru repo obchodu pre špecifické akcie k, kde m sa rovná počtu repo sadzieb zodpovedajúcich rôznym splatnostiam použitým v modeli oceňovania nástroja i; = matica jednoty rozmeru (1. m); Vi (.) = funkcia oceňovania nástroja i; a y,z = iné faktory rizika než vo funkcii oceňovania Vi. 4. Inštitúcie vypočítavajú citlivosti na komoditné riziko delta na každý faktor rizika k takto: kde: sk = citlivosti na komoditné riziko delta na každý faktor rizika k; k = faktor rizika danej komodity; CTYk = hodnota faktora rizika k; Vi (.) = trhová hodnota nástroja i ako funkcia faktora rizika k; a y, z = iné faktory rizika než CTYk v modeli oceňovania nástroja i. 5. Inštitúcie vypočítavajú citlivosti na devízové riziko delta na každý faktor devízového rizika k takto: kde: sk = citlivosti na devízové riziko delta na každý faktor devízového rizika k; k = faktor rizika danej devízy; FXk = hodnota faktora rizika; Vi (.) = trhová hodnota nástroja i ako funkcia faktora rizika k; a y, z = iné faktory rizika než FXk v modeli oceňovania nástroja i. Článok 325s Citlivosti na riziko vega 1. Inštitúcie vypočítavajú citlivosť opcie na riziko vega voči danému faktoru rizika k takto: kde: sk = citlivosť opcie na riziko vega voči danému faktoru rizika k; k = špecifický faktor rizika vega pozostávajúci z implikovanej volatility; volk = hodnota daného faktora rizika, ktorá by mala byť vyjadrená v percentách; a x, y = iné faktory rizika než volk vo funkcii oceňovania Vi. 2. V prípade tried rizika, keď faktory rizika vega majú rozmer splatnosti, ale keď pravidlá týkajúce sa zaraďovania faktorov rizika nie sú použiteľné, pretože opcie nemajú splatnosť, inštitúcie priraďujú uvedené faktory rizika najdlhšej predpísanej splatnosti. Na uvedené opcie sa vzťahuje dodatočná hodnota reziduálneho rizika. 3. V prípade opcií, ktoré nemajú realizačnú alebo bariérovú cenu, a opcií, ktoré majú viaceré realizačné alebo bariérové ceny, použijú inštitúcie na ocenenie opcie priraďovanie realizačným cenám a splatnostiam, ktoré interne používa inštitúcia. Aj na uvedené opcie sa vzťahuje aj dodatočná hodnota reziduálneho rizika. 4. Inštitúcie nevypočítavajú riziko vega pre sekuritizačné tranže zaradené do ACTP, ako sa uvádza v článku 325 ods. 6, 7 a 8, ktoré nemajú implikovanú volatilitu. Pre uvedené sekuritizačné tranže sa vypočítavajú požiadavky na vlastné zdroje pre riziko delta a riziko zakrivenia. Článok 325t Požiadavky na výpočty citlivosti 1. Inštitúcie odvodzujú citlivosti z modelov oceňovania inštitúcie, ktoré slúžia ako základ pre vykazovanie ziskov a strát určené vrcholovému manažmentu použitím vzorcov stanovených v tomto pododdiele. Odchylne od prvého pododseku môžu príslušné orgány požadovať, aby inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie na používanie prístupu alternatívneho interného modelu stanoveného v kapitole 1b tejto hlavy, používala pri výpočte citlivostí podľa tejto kapitoly funkcie oceňovania systému merania rizika v rámci svojho prístupu interného modelu na výpočet a vykazovanie požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko v súlade s článkom 430b ods. 3. 2. Inštitúcie pri výpočte citlivostí na riziko delta v prípade nástrojov s opcionalitou uvedených v článku 325e ods. 2 písm. a) môžu vychádzať z toho, že implikovaná volatilita faktorov rizika zostáva konštantná. 3. Pri výpočte citlivostí nástrojov s opcionalitou uvedených v článku 325e ods. 2, písm. b) na riziko vega sa uplatňujú tieto požiadavky: a) inštitúcie v prípade všeobecného úrokového rizika a rizika kreditného rozpätia pri každej jednotlivej mene predpokladajú, že podkladové aktívum faktorov rizika volatility, pre ktoré sa vypočítava riziko vega, má lognormálne alebo normálne rozdelenie v modeloch oceňovania, ktoré sa používajú pre tieto nástroje; b) inštitúcie v prípade akciového rizika, komoditného rizika a devízového rizika predpokladajú, že podkladové aktívum faktorov rizika volatility, pre ktoré sa vypočítava riziko vega, má lognormálne rozdelenie v modeloch oceňovania, ktoré sa používajú pre tieto nástroje. 4. Inštitúcie vypočítavajú všetky citlivosti okrem citlivostí na úpravy ocenenia pohľadávok. 5. Odchylne od odseku 1 môže inštitúcia po povolení príslušných orgánov používať alternatívne definície citlivostí na riziko delta pri výpočte požiadaviek na vlastné zdroje pre pozíciu v obchodnej knihe podľa tejto kapitoly, za predpokladu, že inštitúcia spĺňa všetky tieto podmienky: a) tieto alternatívne definície sa používajú na účely interného riadenia rizika a vykazovanie ziskov a strát vrcholovému manažmentu zo strany nezávislého útvaru kontroly rizika v rámci inštitúcie; b) inštitúcia preukáže, že tieto alternatívne definície sú vhodnejšie na zachytenie citlivostí pre danú pozíciu než vzorce stanovené v tomto pododdiele, a že výsledné citlivosti sa významne neodlišujú od uvedených vzorcov. 6. Odchylne od odseku 1 môže inštitúcia po povolení príslušných orgánov vypočítavať citlivosti na riziko vega na základe lineárnej transformácie alternatívnych definícií citlivostí pri výpočte požiadaviek na vlastné zdroje pre pozíciu v obchodnej knihe podľa tejto kapitoly, za predpokladu, že inštitúcia spĺňa obe tieto podmienky: a) tieto alternatívne definície sa používajú na účely interného riadenia rizika a na vykazovanie ziskov a strát vrcholovému manažmentu zo strany nezávislého útvaru kontroly rizika v rámci inštitúcie; b) inštitúcia preukáže, že uvedené alternatívne definície sú na zachytenie citlivostí pre danú pozíciu vhodnejšie ako vzorce stanovené v tomto pododdiele a že lineárna transformácia uvedená v prvom pododseku odzrkadľuje citlivosť na riziko vega. Oddiel 4 Dodatočná hodnota reziduálneho rizika Článok 325u Požiadavky na vlastné zdroje pre reziduálne riziko 1. Okrem požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko stanovených v oddiele 2 použijú inštitúcie dodatočné požiadavky na vlastné zdroje na nástroje vystavené reziduálnym rizikám v súlade s týmto článkom. 2. Nástroje sa považujú za vystavené reziduálnym rizikám, ak spĺňajú ktorúkoľvek z týchto podmienok: a) nástroj, ktorý sa týka exotického podkladového aktíva a ktorý na účely tohto kapitoly je nástrojom obchodnej knihy s podkladovou expozíciou, ktorá nie je v rozsahu zaobchádzania s rizikom delta, vega alebo zakrivenia podľa metódy založenej na citlivostiach stanovenej v oddiele 2 alebo požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania stanovenej v oddiele 5; b) nástroj je nástrojom, ktorý nesie iné reziduálne riziká a ktorý na účely tejto kapitoly je niektorým z týchto nástrojov: i) nástroje, ktoré podliehajú požiadavkám na vlastné zdroje pre riziko vega a riziko zakrivenia podľa metódy založenej na citlivostiach stanovenej v oddiele 2 a ktoré vytvárajú splátky, ktoré nemožno replikovať ako konečnú lineárnu kombináciu plain vanilla opcií s jedinou podkladovou cenou akcií, komoditnou cenou, výmenným kurzom, dlhopisovou cenou, swapovou cenou za swapy na kreditné zlyhanie alebo výmenou úrokov s jedinou podkladovou cenou akcií, cenou komodít, výmenným kurzom, cenou dlhopisov, cenou za swapy na kreditné zlyhanie alebo úrokové swapy; ii) nástroje, ktoré sú pozíciami, ktoré sú zaradené do ACTP, ako je uvedené v článku 325 ods. 6; hedžingy, ktoré sú zaradené do uvedeného ACTP, ako je uvedené v článku 325 ods. 8, sa nezohľadňujú. 3. Inštitúcie vypočítavajú dodatočné požiadavky na vlastné zdroje uvedené v odseku 1 ako súčet hrubých pomyselných hodnôt nástrojov uvedených v odseku 2 vynásobený týmito rizikovými váhami: a) 1,0 % v prípade nástrojov uvedených v odseku 2 písm. a); b) 0,1 % v prípade nástrojov uvedených v odseku 2 písm. b). 4. Odchylne od odseku 1 inštitúcia neuplatňuje požiadavku na vlastné zdroje pre reziduálne riziká pre nástroj, ktorý spĺňa ktorúkoľvek z týchto podmienok: a) nástroj je kótovaný na uznanej burze; b) nástroj je oprávnený na centrálne zúčtovanie v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012; c) týmto nástrojom sa dokonale kompenzuje trhové riziko inej pozície v obchodnej knihe, pričom v takom prípade sú dve dokonale spárované pozície v obchodnej knihe oslobodené od požiadavky na vlastné zdroje pre reziduálne riziká. 5. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom presne stanoviť, čo je exotické podkladové aktívum a ktoré nástroje sú vystavené iným reziduálnym rizikám na účely odseku 2. Pri vypracúvaní uvedeného návrhu regulačných technických predpisov EBA preskúma to, či by sa riziko dlhovekosti, počasie, prírodné katastrofy a budúca realizovaná volatilita mali považovať za exotické podkladové aktíva. EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do 28. júna 2021. Komisii sa udeľuje právomoc doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Oddiel 5 Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania Článok 325v Vymedzenie pojmov a všeobecné ustanovenia 1. Na účely tohto oddielu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a) „krátka expozícia“ je zlyhanie emitenta alebo skupiny emitentov vedúce k zisku pre inštitúciu bez ohľadu na druh nástroja alebo transakcie vytvárajúce expozíciu; b) „dlhá expozícia“ je zlyhanie emitenta alebo skupiny emitentov vedúce k strate pre inštitúciu bez ohľadu na druh nástroja alebo transakcie vytvárajúce expozíciu; c) „hrubá suma náhleho zlyhania (gross jump to default, hrubá JTD)“ je odhadovaná veľkosť straty alebo zisku, ktoré by zlyhanie dlžníka vytvorilo pre špecifickú expozíciu; d) „čistá suma náhleho zlyhania (net jump to default, čistá JTD)“ je odhadovaná veľkosť straty alebo zisku, ktoré by zlyhanie dlžníka vytvorilo pre inštitúciu po tom, ako došlo k vzájomnému započítaniu hrubých súm JTD; e) „strata v prípade zlyhania“ alebo „LGD“ je strata v prípade zlyhania dlžníka pre nástroj emitovaný týmto dlžníkom vyjadrená ako podiel pomyselnej hodnoty nástroja; f) „riziková váha zlyhania“ je percentuálna hodnota, ktorá predstavuje odhadovanú pravdepodobnosť zlyhania každého dlžníka v závislosti od úverovej bonity tohto dlžníka. 2. Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania sa uplatňujú na dlhové a kapitálové nástroje, na derivátové nástroje, ktorých podkladovými aktívami sú tieto dlhové a kapitálové nástroje, a na deriváty, ktorých výplaty alebo reálne hodnoty sú ovplyvnené zlyhaním iného dlžníka ako je samotná protistrana derivátového nástroja. Inštitúcie vypočítavajú požiadavky pre riziko zlyhania oddelene pre každý z týchto druhov nástrojov: nesekuritizácie, sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP, a sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP. Konečné požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania, ktoré má uplatniť inštitúcia, sú súčtom týchto troch zložiek. Pododdiel 1 Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre nesekuritizácie Článok 325w Hrubé sumy náhleho zlyhania 1. Inštitúcie vypočítavajú hrubé sumy JTD pre každú dlhú expozíciu voči dlhovým nástrojom takto: JTDlong = max{LGD Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} kde: JTDlong = hrubá suma JTD pre každú dlhú expozíciu voči dlhovým nástrojom; Vnotional = pomyselná hodnota nástroja; P&Llong = parameter, ktorý je úpravou o zisky alebo straty už zaúčtované inštitúciou v dôsledku zmien reálnej hodnoty nástroja vytvárajúceho dlhú expozíciu; zisky sa do vzorca zadávajú s kladným znamienkom a straty so záporným; a Adjustmentlong = suma, o ktorú by sa vzhľadom na štruktúru derivátového nástroja strata inštitúcie v prípade zlyhania zvýšila alebo znížila vzhľadom na úplnú stratu vyplývajúcu z podkladového nástroja; zvýšenia sa do parametra Adjustmentlong zadávajú s kladným znamienkom a zníženia so záporným. 2. Inštitúcie vypočítavajú hrubé sumy JTD pre každú dlhú expozíciu voči dlhovým nástrojom takto: JTDshort = min{LGD Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} kde: JTDshort = hrubá suma JTD pre každú dlhú expozíciu voči dlhovým nástrojom; Vnotional = pomyselná hodnota nástroja, ktorá sa do vzorca zadáva so záporným znamienkom; P&Lshort = parameter, ktorý je úpravou o zisky alebo straty už zaúčtované inštitúciou v dôsledku zmien reálnej hodnoty nástroja vytvárajúceho krátku expozíciu; zisky sa do vzorca zadávajú s kladným znamienkom a straty so záporným; a Adjustmentshort = suma, o ktorú by sa vzhľadom na štruktúru derivátového nástroja strata inštitúcie v prípade zlyhania zvýšila alebo znížila vzhľadom na úplnú stratu vyplývajúcu z podkladového nástroja; zníženia sa do parametra Adjustmentshort zadávajú s kladným znamienkom a zvýšenia sa do parametra Adjustmentshort zadávajú so záporným znamienkom. 3. Na účely výpočtu stanoveného v odsekoch 1 a 2, LGD pre dlhové nástroje, ktorú majú inštitúcie uplatňovať, sú tieto: a) expozíciám voči iným ako nadriadeným dlhovým nástrojom sa prideľuje LGD vo výške 100 %; b) expozíciám voči nadriadeným dlhovým nástrojom sa prideľuje LGD vo výške 75 %; c) expozíciám voči krytým dlhopisom, ako je uvedené v článku 129, sa prideľuje LGD vo výške 25 %. 4. Na účely výpočtov stanovených v odsekoch 1 a 2 sa pomyselné hodnoty určujú takto: a) v prípade dlhových nástrojov je pomyselnou hodnotou nominálna hodnota dlhového nástroja; b) v prípade derivátových nástrojov s podkladovými dlhovými cennými papiermi je pomyselnou hodnotou pomyselná hodnota derivátového nástroja. 5. Pre expozície voči kapitálovým nástrojom vypočítavajú inštitúcie hrubé sumy JTD namiesto používania vzorca uvedeného v odsekoch 1 a 2, takto: JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} kde: JTDlong = hrubá suma JTD pre každú dlhú expozíciu voči dlhovým nástrojom; JTDshort = hrubá suma JTD pre každú krátku expozíciu voči dlhovým nástrojom; a V = reálna hodnota kapitálového nástroja alebo, v prípade derivátových nástrojov s kapitálovými podkladovými aktívami, reálna hodnota kapitálového podkladového aktíva. 6. Inštitúcie prideľujú LGD vo výške 100 % kapitálovým nástrojom na účely výpočtu stanoveného v odseku 5. 7. V prípade expozícií voči riziku zlyhania vyplývajúcemu z derivátových nástrojov, ktorých výplaty v prípade zlyhania dlžníka nesúvisia s pomyselnou hodnotou špecifického nástroja emitovaného týmto dlžníkom ani s LGD dlžníka ani nástrojom emitovaným týmto dlžníkom, inštitúcie používajú alternatívne metódy na odhadnutie hrubých súm JTD. 8. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom presne stanoviť: a) ako majú inštitúcie vypočítať sumy JTD pre rôzne druhy nástrojov v súlade s týmto článkom; b) ktoré alternatívne metodiky majú inštitúcie používať na účely odhadu hrubých súm JTD uvedených v odseku 7. c) pomyselné hodnoty iných nástrojov ako sú tie, ktoré sú uvedené v odseku 4 písm. a) a b). EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do 28. júna 2021. Komisii sa udeľuje právomoc doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Článok 325x Čisté sumy náhleho zlyhania 1. Inštitúcie vypočítavajú čisté sumy náhleho zlyhania (JTD) vzájomným započítaním hrubých súm JTD krátkych a dlhých expozícií. Vzájomné započítanie je možné iba medzi expozíciami voči rovnakému dlžníkovi vtedy, keď krátke expozície majú rovnakú alebo nižšiu nadriadenosť ako dlhé expozície. 2. Úplné alebo čiastočné vzájomné započítanie závisí od splatností započítavaných expozícií. a) vzájomné započítanie je úplné vtedy, keď všetky vzájomne započítavané expozície majú splatnosť jeden rok alebo dlhšiu. b) vzájomné započítanie je čiastočné vtedy, keď má aspoň jedna zo vzájomne započítavaných expozícií splatnosť kratšiu ako jeden rok, pričom v tomto prípade sa veľkosť sumy JTD každej expozície so splatnosťou kratšou ako jeden rok násobí pomerom splatnosti danej expozície k obdobiu jedného roka. 3. Ak vzájomné započítanie nie je možné, hrubé sumy JTD sa rovnajú čistým sumám JTD v prípade expozícií so splatnosťou jeden rok alebo dlhšou. Na výpočet čistých súm JTD sa násobia hrubé sumy JTD so splatnosťou kratšou ako jeden rok pomerom splatnosti danej expozície k obdobiu jedného roka s dolným ohraničením tri mesiace. 4. Na účely odsekov 2 a 3 sa používajú splatnosti zmlúv o derivátoch, a nie splatnosti ich podkladových nástrojov. Expozíciám hotovostného kapitálu sa prideľuje splatnosť jeden rok alebo tri mesiace, podľa voľného uváženia inštitúcie. Článok 325y Výpočet požiadaviek na vlastné zdroje pre riziko zlyhania 1. Čisté sumy JTD sa bez ohľadu na druh protistrany vynásobia rizikovými váhami zlyhania, ktoré zodpovedajú ich kreditnej kvalite podľa tabuľky 2: Tabuľka 2 Kategória kreditnej kvality Riziková váha zlyhania Stupeň kreditnej kvality 1 0,5 % Stupeň kreditnej kvality 2 3 % Stupeň kreditnej kvality 3 6 % Stupeň kreditnej kvality 4 15 % Stupeň kreditnej kvality 5 30 % Stupeň kreditnej kvality 6 50 % Bez ratingu 15 % V stave zlyhania 100 % 2. Expozície, ktoré by dostali rizikovú váhu 0 % podľa štandardizovaného prístupu pre kreditné riziko v súlade s hlavou II kapitolou 2, dostanú rizikovú váhu zlyhania 0 % pre požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania. 3. Vážená čistá suma JTD sa prideľuje týmto skupinám: podnikateľské subjekty, štáty a miestne samosprávy/obce. 4. Vážené čisté sumy JTD sa agregujú v rámci každej skupiny podľa tohto vzorca: DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) WtS· (Σi ∈ short RWi |net JTDi|); 0} kde: DRCb = požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre skupinu b; i = index, ktorý označuje nástroj patriaci do skupiny b; RWi = iziková váha; a WtS = pomer, ktorým sa opisuje prínos pre hedžingové vzťahy v skupine, ktorý sa vypočítava takto: Na účely výpočtu DRCb a WtS sa agregujú dlhé a krátke pozície pre všetky pozície v rámci skupiny bez ohľadu na stupeň kreditnej kvality, ktorá sa daným pozíciám pridelila, s cieľom vytvoriť požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania špecifické pre skupinu. 5. Konečné požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre nesekuritizácie sa vypočítavajú ako jednoduchý súčet požiadaviek na vlastné zdroje na úrovni skupiny. Pododdiel 2 Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP Článok 325z Sumy náhleho zlyhania 1. Hrubými sumami náhleho zlyhania pre sekuritizačné expozície sú ich trhové hodnoty alebo, ak ich trhová hodnota nie je k dispozícii, ich reálna hodnota určená v súlade s uplatniteľným účtovným rámcom. 2. Čisté sumy náhleho zlyhania sa určujú vzájomným započítaním dlhých hrubých súm náhleho zlyhania a krátkych hrubých súm náhleho zlyhania. Vzájomné započítanie je možné iba medzi sekuritizačnými expozíciami s rovnakou skupinou podkladových aktív patriacich do rovnakej tranže. Povolené nie je žiadne vzájomné započítanie medzi sekuritizačnými expozíciami s rôznymi skupinami podkladových aktív, a to ani v prípade, že body pripojenia a odpojenia sú rovnaké. 3. V prípade, že rozložením alebo kombináciou existujúcich sekuritizačných expozícií môžu byť dokonale replikované iné existujúce sekuritizačné expozície s výnimkou rozmeru splatnosti, namiesto existujúcich sekuritizačných expozícií sa na účely vzájomného započítania môžu použiť expozície vyplývajúce z tohto rozloženia alebo kombinácie. 4. V prípade, že rozložením alebo kombináciou existujúcich expozícií v podkladových referenčných tituloch možno dokonale replikovať celú štruktúru tranží existujúcej sekuritizačnej expozície, namiesto existujúcich sekuritizačných expozícií možno na účely vzájomného započítania použiť expozície vyplývajúce z tohto rozloženia alebo kombinácie. Ak sa podkladové referenčné tituly používajú týmto spôsobom, odstránia sa zo zaobchádzania s nesekuritizačným rizikom zlyhania. 5. Článok 325x sa uplatňuje na existujúce sekuritizačné expozície aj na sekuritizačné expozície použité v súlade s odsekom 3 alebo 4 tohto článku. Príslušnými splatnosťami sú splatnosti sekuritizačných tranží. Článok 325aa Výpočet požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie 1. Čisté sumy JTD sekuritizačných expozícií sa násobia koeficientom 8 % rizikovej váhy, ktorá sa vzťahuje na príslušnú sekuritizačnú expozíciu, vrátane STS sekuritizácií, v neobchodnej knihe v súlade s hierarchiou prístupov stanovených v hlave II kapitole 5 oddiele 3, a to bez ohľadu na druh protistrany. 2. Splatnosť v dĺžke jedného roka sa použije na všetky tranže, pre ktoré sa rizikové váhy vypočítavajú v súlade s prístupmi SEC-IRBA a SEC-ERBA. 3. Rizikovo vážené sumy JTD pre jednotlivé sekuritizačné expozície v hotovosti sú zhora obmedzené reálnou hodnotou pozície. 4. Rizikovo vážené čisté sumy JTD sa priradia týmto skupinám: a) jedna spoločná skupina pre všetky podnikateľské subjekty bez ohľadu na región; b) 44 rôznych skupín zodpovedajúcich jednej skupine na región pre každú z 11 tried aktív definovaných v druhom pododseku. Na účely prvého pododseku sú 11 triedami aktív ABCP, úvery/lízingy na autá, cenné papiere zabezpečené hypotékami na obytné nehnuteľnosti (RMBS), kreditné karty, cenné papiere zabezpečené hypotékami na komerčné nehnuteľnosti (CMBS), záväzky zabezpečené úvermi, záväzky zabezpečené dlhmi (CDO-kvadrát), malé a stredné podniky (MSP), študentské pôžičky, ostatný retail, ostatný wholesale. Štyrmi regiónmi sú Ázia, Európa, Severná Amerika a zvyšok sveta. 5. Aby bolo možné zaradiť sekuritizačnú expozíciu do skupiny, inštitúcie sa spoliehajú na klasifikáciu bežne používanú na trhu. Inštitúcie zaradia každú sekuritizačnú expozíciu iba do jednej zo skupín uvedených v odseku 4. Sekuritizačné expozície, ktoré inštitúcia nemôže priradiť k skupine pre triedu aktív alebo regiónu, sa zaradia do kategórie aktív „ostatný retail“ alebo „ostatný wholesale“ alebo „zvyšok sveta“. 6. Vážené čisté sumy JTD sa agregujú v rámci každej skupiny rovnakým spôsobom ako pri riziku zlyhania nesekuritizačných expozícií pomocou vzorca uvedeného v článku 325y ods. 4, čoho výsledkom je požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre každú skupinu. 7. Konečná požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP sa vypočítavajú ako jednoduchý súčet požiadaviek na vlastné zdroje na úrovni skupiny. Pododdiel 3 Požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP Článok 325ab Rozsah pôsobnosti 1. Pre ACTP musia požiadavky na vlastné zdroje obsahovať riziko zlyhania pre sekuritizačné expozície a pre nesekuritizačné hedžingy. Uvedené hedžingy sa z výpočtov rizika zlyhania pre nesekuritizácie odstránia. Nesmie existovať žiadna výhoda diverzifikácie medzi požiadavkami na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre nesekuritizácie, požiadavkami na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP a požiadavkami na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP. 2. Pre obchodované nesekuritizačné kreditné a akciové deriváty sa sumy JTD jednotlivých zložiek určujú na základe prístupu založeného na prezretí podkladových expozícií. Článok 325ac Sumy náhleho zlyhania pre ACTP 1. Na účely tohto článku sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a) „rozloženie s použitím modelu oceňovania“ znamená, že zložka sekuritizácie tvorená jednotlivým referenčným titulom sa oceňuje ako rozdiel medzi bezpodmienečnou hodnotou sekuritizácie a podmienečnou hodnotou sekuritizácie za predpokladu, že jednotlivý referenčný titul zlyhá s LGD vo výške 100 %; b) „replikácia“ znamená, že kombinácia jednotlivých sekuritizačných indexových tranží sa skombinuje s cieľom replikovať inú tranžu rovnakej indexovej série alebo replikovať netranžovanú pozíciu v indexovej sérii; c) „rozloženie“ znamená replikovanie indexu prostredníctvom sekuritizácie, ktorej podkladové expozície v skupine sú totožné s expozíciami voči jednotlivému referenčnému titulu, ktoré tvoria daný index. 2. Hrubými sumami náhleho zlyhania pre sekuritizačné expozície a pre nesekuritizačné expozície v ACTP sú ich trhové hodnoty alebo, ak ich trhová hodnota nie je k dispozícii, ich reálna hodnota určená v súlade s uplatniteľným účtovným rámcom. 3. S produktmi n-tého zlyhania sa zaobchádza ako s produktmi rozdelenými do tranží s týmito bodmi pripojenia a odpojenia: a) bod pripojenia = (N – 1) / počet titulov; b) bod odpojenia = N / počet titulov; kde „počet titulov“ je celkový počet referenčných titulov v podkladovom balíku alebo skupine. 4. Čisté sumy JDT sa určujú vzájomným započítaním dlhých hrubých súm JTD a krátkych hrubých súm JTD. Vzájomné započítanie je možné iba medzi expozíciami, ktoré sú s výnimkou splatnosti identické. Vzájomné započítanie je možné iba v týchto prípadoch: a) pre indexy, indexové tranže a individualizované tranže je vzájomné započítanie možné v splatnostiach v rámci rovnakej indexovej rodiny, série a tranže, s výhradou ustanovení o expozíciách kratších ako jeden rok stanovených v článku 325x; dlhé a krátke hrubé sumy JTD, ktoré sa navzájom dokonale replikujú, sa môžu vzájomne započítať rozložením na expozície ekvivalentné jednotlivým referenčným titulom s použitím modelu oceňovania; v takýchto prípadoch sa súčet hrubých súm JTD pre expozície ekvivalentné jednotlivým referenčným titulom získané rozložením rovná hrubej sume JTD pre nerozloženú expozíciu; b) vzájomné započítanie rozložením stanovené v písmene a) nie je povolené pre resekuritizácie ani deriváty sekuritizácií; c) pre indexy a indexové tranže je vzájomné započítanie možné v splatnostiach v rámci rovnakej indexovej rodiny, série a tranže prostredníctvom replikácie alebo rozloženia; ak sú dlhé expozície a krátke expozície inak ekvivalentné okrem jednej reziduálnej zložky, vzájomné započítanie je povolené a čistá suma JTD odzrkadľuje reziduálnu expozíciu; d) rôzne tranže rovnakej indexovej série, rôzne série rovnakého indexu a rôzne indexové rodiny sa na vzájomne započítavanie nesmú používať. Článok 325ad Výpočet požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre ACTP 1. Čisté sumy JTD sa vynásobia: a) pre produkty rozdelené do tranží rizikovými váhami zlyhania zodpovedajúcimi ich kreditnej kvalite, ako je stanovené v článku 325y ods. 1 a 2; b) pre produkty nerozdelené do tranží rizikovými váhami zlyhania uvedenými v článku 325aa ods. 1. 2. Rizikovo vážené čisté sumy JTD sa pridelia skupinám, ktoré zodpovedajú indexu. 3. Vážené čisté sumy JTD sa agregujú v rámci každej skupiny podľa tohto vzorca: DRCb = max {(Σi ∈ long RWi · net JTDi) – WtSACTP · (Σi ∈ short RWi · |net JTDi|); 0} kde: DRCb = požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre skupinu b; i = nástroj patriaci do skupiny b; a WtSACTP = pomer uznávajúci prínos pre hedžingové vzťahy v rámci skupiny, ktorý sa vypočíta v súlade so vzorcom WtS stanoveným v článku 325y ods. 4, ale za použitia dlhých pozícií a krátkych pozícií v celej ACTP, nielen pozícií v danej skupine. 4. Inštitúcie vypočítavajú požiadavky na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre ACTP pomocou tohto vzorca: kde: DRCACTP = požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre ACTP; a DRCb = požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania pre skupinu b. Oddiel 6 Rizikové váhy a korelácie Pododdiel 1 Rizikové váhy delta a korelácie Článok 325ae Rizikové váhy pre všeobecné úrokové riziko 1. Pre meny, ktoré nie sú zahrnuté do podkategórie najlikvidnejších mien, ako je uvedené v článku 325bd ods. 7 písm. b), sa rizikové váhy citlivostí na faktory rizika bezrizikovej sadzby pre každú skupinu v tabuľke 3 stanovia podľa delegovaného aktu uvedeného v článku 461a. Tabuľka 3 Skupina Splatnosť 1 0,25 roka 2 0,5 roka 3 1 rok 4 2 roky 5 3 roky 6 5 rokov 7 10 rokov 8 15 rokov 9 20 rokov 10 30 rokov 2. Pre všetky citlivosti na faktory inflačného aj krížového menového bázického rizika sa v delegovanom akte uvedenom v článku 461a stanoví spoločná riziková váha. 3. Pre meny zahrnuté do podkategórie najlikvidnejších mien, ako je uvedené v článku 325bd ods. 7 písm. b), a domácu menu inštitúcie sa rizikové váhy faktorov rizika bezrizikovej sadzby uvedené v tabuľke 3 vydelia hodnotou√2. Článok 325af Korelácie v rámci skupiny pre všeobecné úrokové riziko 1. Medzi dvoma váženými citlivosťami faktorov všeobecného úrokového rizika WSk a WSl v rámci rovnakej skupiny a s rovnakou pridelenou splatnosťou, ale zodpovedajúce rôznym krivkám, sa korelácia ρkl stanoví na 99,90 %. 2. Medzi dvoma váženými citlivosťami faktorov všeobecného úrokového rizika WSk a WSl v rámci rovnakej skupiny zodpovedajúcimi rovnakej krivke, ale s rôznymi splatnosťami, sa korelácia stanoví v súlade s týmto vzorcom: kde: Tk (pre jednotlivéTl) = splatnosť, ktorá sa vzťahuje na bezrizikovú sadzbu; è = 3 %. 3. Medzi dvoma váženými citlivosťami faktorov všeobecného úrokového rizika WSk a WSl v rámci rovnakej skupiny, ktoré zodpovedajú rôznym krivkám a majú rôzne splatnosti, sa korelácia ρkl rovná korelačnému parametru uvedenému v odseku 2 vynásobenému koeficientom 99,90 %. 4. Medzi akoukoľvek váženou citlivosťou faktorov všeobecného úrokového rizika WSk a akoukoľvek váženou citlivosťou faktorov rizika inflácie WSl sa korelácia stanoví na 40 %. 5. Medzi akoukoľvek váženou citlivosťou faktorov krížového menového bázického rizika WSk a akoukoľvek danou váženou citlivosťou faktorov všeobecného úrokového rizika WSl vrátane ďalšieho faktora krížového menového bázického rizika sa korelácia stanoví na 0 %. Článok 325ag Korelácie naprieč skupinami pre všeobecné úrokové riziko 1. Parameter γbc = 50 % sa použije na agregáciu faktorov rizika, ktoré patria do rôznych skupín. 2. Parameter γbc = 80 % sa použije na agregáciu faktora úrokového rizika založeného na mene, ako sa uvádza v článku 325av ods. 3 a faktora úrokového rizika založeného na eure. Článok 325ah Rizikové váhy pre riziko kreditného rozpätia pre nesekuritizácie 1. Rizikové váhy pre citlivosti na faktory rizika kreditného rozpätia pre nesekuritizácie sú rovnaké pre všetky splatnosti (0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov) v rámci každej skupiny v tabuľke 4: Tabuľka 4 Číslo skupiny Kreditná kvalita Sektor Riziková váha (percentuálne body) 1 Všetky Ústredná vláda členského štátu vrátane centrálnych bánk 0,50 % 2 Stupeň kreditnej kvality 1 až 3 Ústredná vláda tretej krajiny vrátane centrálnych bánk, multilaterálne rozvojové banky a medzinárodné organizácie uvedené v článku 117 ods. 2 alebo článku 118 0,5 % 3 Regionálne alebo miestne orgány a subjekty verejného sektora 1,0 % 4 Subjekty finančného sektora vrátane úverových inštitúcií zriadených alebo založených ústrednou vládou, regionálnou vládou alebo miestnym orgánom a poskytovatelia podporných úverov 5,0 % 5 Základné materiály, energetika, priemyselné podniky, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 3,0 % 6 Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti 3,0 % 7 Technológie, telekomunikácie 2,0 % 8 Zdravotná starostlivosť, úžitkové služby, odborné a technické činnosti 1,5 % 9 Kryté dlhopisy emitované úverovými inštitúciami v členských štátoch 1,0 % 11 Stupeň kreditnej kvality 4 až 6 Ústredná vláda tretej krajiny vrátane centrálnych bánk, multilaterálne rozvojové banky a medzinárodné organizácie uvedené v článku 117 ods. 2 alebo článku 118 12 Regionálne alebo miestne orgány a subjekty verejného sektora 4,0 % 13 Subjekty finančného sektora vrátane úverových inštitúcií zriadených alebo založených ústrednou vládou, regionálnou vládou alebo miestnym orgánom a poskytovatelia podporných úverov 12,0 % 14 Základné materiály, energetika, priemyselné podniky, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 7,0 % 15 Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti 8,5 % 16 Technológie, telekomunikácie 5,5 % 17 Zdravotná starostlivosť, úžitkové služby, odborné a technické činnosti 5,0 % 18 Iný sektor 12,0 % 2. S cieľom prideliť expozíciu voči rizikám k sektoru sa inštitúcie spoliehajú na klasifikáciu, ktorá sa bežne používa na trhu na zoskupovanie emitentov podľa sektora. Inštitúcie zaradia každého emitenta iba do jednej zo sektorových skupín uvedených v tabuľke 4. Expozície voči rizikám súvisiace s akýmkoľvek emitentom, ktorého inštitúcia nedokáže takýmto spôsobom zaradiť do nejakého sektora, sa zaradia do skupiny 18 v tabuľke 4. Článok 325ai Korelácie v rámci skupiny pre riziko kreditného rozpätia pre nesekuritizácie 1. Korelačný parameter ρk l medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l v rámci rovnakej skupiny sa stanovuje takto: ρkl = ρkl (name) · ρkl (tenor) · ρkl (basis) kde: ρkl (name) sa rovná 1, ak dva referenčné tituly citlivostí k a l sú identické, a 35 % v ostatných prípadoch; ρkl (tenor) sa rovná 1, ak dva vrcholné body citlivostí k a l sú identické, a 65 % v ostatných prípadoch, a ρkl (basis) sa rovná 1, ak sa dve citlivosti vzťahujú na rovnaké krivky, a 99,90 % v ostatných prípadoch. 2. Korelačné parametre uvedené v odseku 1 tohto článku sa nevzťahujú na skupinu 18 v tabuľke 4 v článku 325ah ods. 1. Kapitálová požiadavka pre vzorec agregácie rizika delta v rámci skupiny 18 sa rovná súčtu absolútnych hodnôt čistých vážených citlivostí priradených uvedenej skupine: Článok 325aj Korelácie naprieč skupinami pre riziko kreditného rozpätia pre nesekuritizácie Korelačný parameter γbc, ktorý sa uplatňuje pri agregácii citlivostí medzi rôznymi skupinami, sa stanovuje takto: γbc = γbc (rating) · γbc (sector) kde: γbc (rating) sa rovná 1, ak dve skupiny majú rovnakú kategóriu kreditnej kvality (buď stupeň kreditnej kvality 1 až 3 alebo stupeň kreditnej kvality 4 až 6), a 50 % v ostatných prípadoch; na účely tohto výpočtu sa skupina 1 považuje za takú, ktorá patrí do rovnakej kategórie kreditnej kvality ako skupiny, ktoré majú stupeň kreditnej kvality 1 až 3, a γbc (sector) sa rovná 1, ak dve skupiny patria do rovnakého sektora, a v ostatných prípadoch sa rovná zodpovedajúcim percentuálnym hodnotám stanoveným v tabuľke 5. Tabuľka 5 Skupina 1, 2 a 11 3 a 12 4 a 13 5 a 14 6 a 15 7 a 16 8 a 17 9 1, 2 a 11 75 % 10 % 20 % 25 % 20 % 15 % 10 % 3 a 12 5 % 15 % 20 % 15 % 10 % 10 % 4 a 13 5 % 15 % 20 % 5 % 20 % 5 a 14 20 % 25 % 5 % 5 % 6 a 15 25 % 5 % 15 % 7 a 16 5 % 20 % 8 a 17 5 % 9 — Článok 325ak Rizikové váhy rizika kreditného rozpätia pre sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP Rizikové váhy pre citlivosti na faktory rizika sekuritizácií kreditného rozpätia, ktoré sú zaradené do ACTP, sú rovnaké pre všetky splatnosti (0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov) v rámci každej skupiny a stanovia sa pre každú skupinu v tabuľke 6 podľa delegovaného aktu uvedeného v článku 461a. Tabuľka 6 Číslo skupiny Kreditná kvalita Sektor 1 Všetky Ústredná štátna správa členských štátov vrátane centrálnych bánk 2 Stupeň kreditnej kvality 1 až 3 Ústredná štátna správa tretej krajiny vrátane centrálnych bánk, multilaterálne rozvojové banky a medzinárodné organizácie uvedené v článku 117 ods. 2 alebo článku 118 3 Regionálne alebo miestne orgány a subjekty verejného sektora 4 Subjekty finančného sektora vrátane úverových inštitúcií zriadených alebo založených ústrednou vládou, regionálnou vládou alebo miestnym orgánom a poskytovatelia podporných úverov 5 Základné materiály, energetika, priemyselné podniky, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 6 Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti 7 Technológie, telekomunikácie 8 Zdravotná starostlivosť, úžitkové služby, odborné a technické činnosti 9 Kryté dlhopisy emitované úverovými inštitúciami v členských štátoch 10 Kryté dlhopisy emitované úverovými inštitúciami v tretích krajinách 11 Stupeň kreditnej kvality 4 až 6 Ústredná štátna správa tretej krajiny vrátane centrálnych bánk, multilaterálne rozvojové banky a medzinárodné organizácie uvedené v článku 117 ods. 2 alebo článku 118 12 Regionálne alebo miestne orgány a subjekty verejného sektora 13 Subjekty finančného sektora vrátane úverových inštitúcií zriadených alebo založených ústrednou vládou, regionálnou vládou alebo miestnym orgánom a poskytovatelia podporných úverov 14 Základné materiály, energetika, priemyselné podniky, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 15 Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti 16 Technológie, telekomunikácie 17 Zdravotná starostlivosť, úžitkové služby, odborné a technické činnosti 18 Iný sektor Článok 325al Korelácie rizika kreditného rozpätia pre sekuritizácie, ktoré sú zaradené do ACTP 1. Korelácia rizika delta ρk l sa odvodzuje v súlade s článkom 325ai s výnimkou toho, že na účely tohto odseku sa ρk l (basis) rovná 1, ak sa dve citlivosti vzťahujú na rovnaké krivky, a 99,00 % v ostatných prípadoch. 2. Korelácia γb csa odvodzuje v súlade s článkom 325aj. Článok 325am Rizikové váhy rizika kreditného rozpätia pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP 1. Rizikové váhy pre citlivosti na faktory rizika sekuritizácie kreditného rozpätia, ktoré nie sú zaradené do ACTP, sú rovnaké pre všetky splatnosti (0,5 roka, 1 rok, 3 roky, 5 rokov, 10 rokov) v rámci každej skupiny v tabuľke 7 a stanovia sa pre každú skupinu v tejto tabuľke podľa delegovaného aktu uvedeného v článku 461a. Tabuľka 7 Číslo skupiny Kreditná kvalita Sektor 1 Nadriadené a stupeň kreditnej kvality 1 až 3 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – vysoká kvalita 2 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – stredná kvalita 3 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – nízka kvalita 4 CMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na komerčné nehnuteľnosti) 5 Cenný papier zabezpečený aktívami (ABS) – študentské pôžičky 6 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – kreditné karty 7 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – automobily 8 Záväzok zabezpečený úvermi (CLO) mimo ACTP 9 Nenadriadené a stupeň kreditnej kvality 1 až 3 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – vysoká kvalita 10 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – stredná kvalita 11 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – nízka kvalita 12 CMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na komerčné nehnuteľnosti) 13 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – študentské pôžičky 14 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – kreditné karty 15 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – automobily 16 Záväzok zabezpečený úvermi (CLO) mimo ACTP 17 Stupeň kreditnej kvality 4 až 6 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – vysoká kvalita 18 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – stredná kvalita 19 RMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na obytné nehnuteľnosti) – nízka kvalita 20 CMBS (cenný papier zabezpečený hypotékami na komerčné nehnuteľnosti) 21 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – študentské pôžičky 22 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – kreditné karty 23 ABS (cenný papier zabezpečený aktívami) – automobily 24 Záväzok zabezpečený úvermi (CLO) mimo ACTP 25 Iný sektor 2. S cieľom prideliť expozíciu voči rizikám k sektoru sa inštitúcie spoliehajú na klasifikáciu, ktorá sa bežne používa na trhu na zoskupovanie emitentov podľa sektora. Inštitúcie zaradia každú tranžu do jednej zo sektorových skupín uvedených v tabuľke 7. Expozície voči rizikám z akejkoľvek tranže, ktoré inštitúcia nedokáže takto zaradiť do nejakého sektora týmto spôsobom, sa zaradia do skupiny 25. Článok 325an Korelácie rizika kreditného rozpätia v rámci skupiny pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP 1. Medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l v rámci rovnakej skupiny sa korelačný parameter ρk l stanovuje takto: ρkl = ρkl (tranche) · ρkl (tenor) · ρkl (basis) kde: ρkl (tranche) sa rovná 1, ak sa dva referenčné tituly citlivostí k a l nachádzajú v rovnakej skupine a týkajú sa rovnakej sekuritizačnej tranže (viac ako 80 % prekrytie v zmysle pomyselných hodnôt), a 40 % v ostatných prípadoch; ρkl (tenor) sa rovná 1, ak dva vrcholné body citlivostí k a l sú identické, a 80 % v ostatných prípadoch, a ρkl (basis) sa rovná 1, ak sa dve citlivosti vzťahujú na rovnaké krivky, a 99,90 % v ostatných prípadoch. 2. Korelačné parametre uvedené v odseku 1 sa nevzťahujú na skupinu 25 v tabuľke 7 článku 325am ods. 1. Požiadavka na vlastné zdroje pre vzorec agregácie rizika delta v rámci skupiny 25 sa rovná súčtu absolútnych hodnôt čistých vážených citlivostí zaradených do danej skupiny: Článok 325ao Korelácie rizika kreditného rozpätia naprieč skupinami pre sekuritizácie, ktoré nie sú zaradené do ACTP 1. Pri agregácii citlivostí medzi rôznymi skupinami sa použije korelačný parameter γb c a stanoví sa na 0 %. 2. Požiadavka na vlastné zdroje pre skupinu 25 sa pripočítava ku kapitálu na úrovni triedy celkového rizika bez diverzifikácie alebo hedžingových účinkov uznávaných pri akejkoľvek inej skupine. Článok 325ap Rizikové váhy pre akciové riziko 1. Rizikové váhy pre citlivosti na faktory akciového rizika a akciovej repo sadzby sú stanovené pre každú skupinu v tabuľke 8 podľa delegovaného aktu uvedeného v článku 461a. Tabuľka 8 Číslo skupiny Trhová kapitalizácia Hospodárstvo Sektor 1 Veľký podnik Rozvíjajúce sa trhové hospodárstvo Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti, zdravotná starostlivosť, úžitkové služby 2 Telekomunikácie, priemyselné podniky 3 Základné materiály, energetika, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 4 Finančné podniky vrátane podnikov zabezpečených vládou, realitné činnosti, technológie 5 Rozvinuté hospodárstvo Spotrebný tovar a služby, doprava a skladovanie, administratívne a podporné činnosti, zdravotná starostlivosť, úžitkové služby 6 Telekomunikácie, priemyselné podniky 7 Základné materiály, energetika, poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel, ťažba a dobývanie 8 Finančné podniky vrátane podnikov zabezpečených vládou, realitné činnosti, technológie 9 Malý podnik Rozvíjajúce sa trhové hospodárstvo Všetky sektory opísané v skupinách číslo 1, 2, 3 a 4 10 Rozvinuté hospodárstvo Všetky sektory opísané v skupinách číslo 5, 6, 7 a 8 11 Iný sektor 2. Na účely tohto článku sa v regulačných technických predpisoch uvedených v článku 325bd ods. 7 presne stanoví, čo tvorí malú a veľkú trhovú kapitalizáciu. 3. EBA na účely tohto článku vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom presne stanoviť, čo tvorí rozvíjajúce sa trhové hospodárstvo a čo rozvinuté hospodárstvo. EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do 28. júna 2021. Komisii sa udeľuje právomoc doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. 4. Pri zaraďovaní expozície voči rizikám k sektoru sa inštitúcie spoliehajú na klasifikáciu, ktorá sa bežne používa na trhu na zoskupovanie emitentov podľa sektora. Inštitúcie zaradia každého emitenta do jednej zo sektorových skupín uvedených v tabuľke 8 a zaradia všetkých emitentov z rovnakého priemyselného odvetvia do rovnakého sektora. Expozície voči rizikám súvisiace s akýmkoľvek emitentom, ktorého inštitúcia nedokáže takýmto spôsobom zaradiť do nejakého sektora, sa zaradia do skupiny 11 v tabuľke 8. Nadnárodní alebo viacsektoroví emitenti akcií sa zaradia do konkrétnej skupiny na základe najvýznamnejšieho regiónu a sektora, v ktorom emitent akcií pôsobí. Článok 325aq Korelácie v rámci skupiny pre akciové riziko 1. Korelačný parameter rizika delta ρkl medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l v rámci rovnakej skupiny sa stanoví na 99,90 %, kde jedna je citlivosť na spotovú cenu akcií a druhá je citlivosť na akciovú repo sadzbu, keď sa obe vzťahujú na rovnaký referenčný titul emitenta akcií. 2. V iných prípadoch než v prípadoch uvedených v odseku 1 sa korelačný parameter ρkl medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l voči spotovej cene akcie v rámci rovnakej skupiny stanoví takto: a) 15 % medzi dvoma citlivosťami v rámci rovnakej skupiny, ktoré spadajú do kategórie veľkej trhovej kapitalizácie, rozvíjajúce sa trhové hospodárstvo (skupina číslo 1, 2, 3 alebo 4); b) 25 % medzi dvoma citlivosťami v rámci rovnakej skupiny, ktoré spadajú do kategórie veľkej trhovej kapitalizácie, rozvinuté hospodárstvo (skupina číslo 5, 6, 7 alebo 8); c) 7,5 % medzi dvoma citlivosťami v rámci rovnakej skupiny, ktoré spadajú do kategórie malej trhovej kapitalizácie, rozvíjajúce sa trhové hospodárstvo (skupina číslo 9); d) 12,5 % medzi dvoma citlivosťami v rámci rovnakej skupiny, ktoré spadajú do kategórie malej trhovej kapitalizácie, rozvinuté trhové hospodárstvo (skupina číslo 10). 3. Korelačný parameter ρkl medzi dvoma citlivosťami WS k a WS na akciovú repo sadzbu v rámci rovnakej skupiny sa stanoví v súlade s odsekom 2. 4. Medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l v rámci rovnakej skupiny, kde jedna je citlivosť na spotovú cenu akcií a druhá je citlivosť na akciovú repo sadzbu a obe citlivosti sa vzťahujú na rôzny referenčný titul emitenta akcií, sa korelačný parameter ρkl stanoví na základe korelačných parametrov špecifikovaných v odseku 2 vynásobených koeficientom 99,90 %. 5. Korelačné parametre špecifikované v odsekoch 1 až 4 sa nevzťahujú na skupinu 11. Kapitálová požiadavka pre vzorec agregácie rizika delta v rámci skupiny 11 sa rovná súčtu absolútnych hodnôt čistých vážených citlivostí pridelených do danej skupiny: Článok 325ar Korelácie naprieč skupinami pre akciové riziko Pri agregácii citlivostí medzi rôznymi skupinami sa použije korelačný parameter γb c. Stanovuje sa na 15 %, keď dve skupiny patria do skupín číslo 1 až 10. Článok 325as Rizikové váhy pre komoditné riziko Rizikové váhy pre citlivosti na faktory komoditného rizika sa stanovia pre každú skupinu v tabuľke 9 podľa delegovaného aktu uvedeného v článku 461a. Tabuľka 9 Číslo skupiny Názov skupiny 1 Energia – tuhé palivá 2 Energia – tekuté palivá 3 Energia – elektrina a obchodovanie s emisiami uhlíka 4 Preprava nákladu 5 Kovy – bežné 6 Plynné palivá 7 Drahé kovy (vrátane zlata) 8 Obilniny a olejniny 9 Hospodárske zvieratá a mliečne výrobky 10 Netrvanlivé a iné poľnohospodárske komodity 11 Ostatné komodity Článok 325at Korelácie v rámci skupiny pre komoditné riziko 1. Na účely tohto článku sa akékoľvek dve komodity považujú za rozdielne komodity vtedy, keď na trhu existujú dve zmluvy, ktoré sú rozlíšené len podkladovou komoditou, ktorá má byť dodaná v rámci každej zmluvy. 2. Korelačný parameter ρk l medzi dvoma citlivosťami WS k a WS l v rámci rovnakej skupiny sa stanovuje takto: ρkl = ρkl (commodity) · ρkl (tenor) · ρkl (basis) kde: ρkl (commodity) sa rovná 1, ak dve komodity citlivostí k a l sú identické, a v ostatných prípadoch sa rovná koreláciám v rámci skupiny v tabuľke 10; ρkl (tenor) sa rovná 1, ak dva vrcholné body citlivostí k a l sú identické, a 99 % v ostatných prípadoch, a ρkl (basis) sa rovná 1, keď sú dve citlivosti identické v mieste dodania komodity, a 99,90 % v ostatných prípadoch. 3. Korelácie v rámci skupiny ρkl (commodity) sú: Tabuľka 10 Číslo skupiny Názov skupiny Korelácia ρkl (commodity) 1 Energia – tuhé palivá 55 % 2 Energia – tekuté palivá 95 % 3 Energia – elektrina a obchodovanie s emisiami uhlíka 40 % 4 Preprava nákladu 80 % 5 Kovy – bežné 60 % 6 Plynné palivá 65 % 7 Drahé kovy (vrátane zlata) 55 % 8 Obilniny a olejniny 45 % 9 Hospodárske zvieratá a mliečne výrobky 15 % 10 Netrvanlivé a iné poľnohospodárske výrobky 40 % 11 Ostatné komodity 15 % 4. Bez ohľadu na odsek 1 sa uplatňujú tieto ustanovenia: a) dva faktory rizika, ktoré sú zaradené do skupiny 3 v tabuľke 10 a ktoré sa týkajú elektriny, ktorá sa vyrába v rozdielnych regiónoch alebo sa dodáva v iných obdobiach podľa zmluvnej dohody, sa považujú za odlišné faktory komoditného rizika; b) dva faktory rizika, ktoré sú zaradené do skupiny 4 v tabuľke 10 a ktoré sa týkajú nákladnej dopravy, pri ktorých sa trasa nákladnej dopravy alebo týždeň dodania odlišujú, sa považujú za odlišné faktory komoditného rizika. Článok 325au Korelácie naprieč skupinami pre komoditné riziko Korelačný parameter γb c, ktorý sa vzťahuje na agregáciu citlivostí medzi rôznymi skupinami, sa stanoví na: a) 20 %, keď dve skupiny patria do skupín číslo 1 až 10; b) 0 %, keď ktorákoľvek z dvoch skupín je skupinou číslo 11. Článok 325av Rizikové váhy pre devízové riziko 1. Riziková váha pre všetky citlivosti na faktory devízového rizika sa stanoví v delegovanom akte uvedenom v článku 461a. 2. Rizikovou váhou faktorov devízového rizika týkajúcich sa menových párov, ktoré sú tvorené eurom a menou členského štátu zúčastneného na druhom stupni hospodárskej a menovej únie (ďalej len „ERM II“), je jedna z týchto rizikových váh: a) riziková váha uvedená v odseku 1 vydelená 3; b) maximálna fluktuácia v rámci fluktuačného pásma formálne odsúhlaseného členským štátom a Európskou centrálnou bankou, ak je toto fluktuačné pásmo užšie ako fluktuačné pásmo vymedzené podľa ERM II. 3. Bez ohľadu na odsek 2 riziková váha faktorov devízového rizika týkajúcich sa mien uvedených v odseku 2, ktoré sa zúčastňujú na ERM II s formálne dohodnutým fluktuačným pásmom užším ako štandardné pásmo plus alebo mínus 15 %, sa rovná maximálnej percentuálnej fluktuácii v tomto užšom pásme. 4. Rizikovou váhou faktorov devízového rizika obsiahnutých v podkategórii najlikvidnejších menových párov, ako je uvedené v článku 325bd ods. 7 písm. c), je riziková váha uvedená v odseku 1 tohto článku vydelená√2. 5. Ak z denných údajov o výmennom kurze za predchádzajúce tri roky vyplýva, že menový pár tvorený eurom a inou menou členského štátu, než je euro, je konštantný a že inštitúcia dokáže v prípade príslušných obchodov súvisiacich s daným menovým párom vždy čeliť rozpätiu na strane ponuky/dopytu rovnajúcemu sa nule, inštitúcia môže uplatniť rizikovú váhu uvedenú v odseku 1 vydelenú 2 za predpokladu, že má od príslušného orgánu výslovný súhlas, že tak môže urobiť. Článok 325aw Korelácie pre devízové riziko Pri agregácii citlivostí na faktory devízového rizika sa použije jednotný korelačný parameter γb c v hodnote 60 %. Pododdiel 2 Rizikové váhy vega a zakrivenia a korelácie Článok 325ax Rizikové váhy vega a zakrivenia 1. Pre faktory rizika vega sa použijú skupiny delta uvedené v pododdiele 1. 2. Riziková váha pre daný faktor rizika vega k sa určuje ako podiel súčasnej hodnoty uvedeného faktora rizika k, ktorý predstavuje implicitnú volatilitu podkladového aktíva, ako je opísané v oddiele 3. 3. Podiel uvedený v odseku 2 závisí od predpokladanej likvidity každého druhu faktora rizika v súlade s týmto vzorcom: kde: RWk = riziková váha pre daný faktor rizika vega k; RWó je stanovený na 55 %; a LHtrieda rizika je regulačný horizont likvidity, ktorý má byť predpísaný pri určovaní každého faktora rizika vega k. LHtrieda rizika) je nastavený v súlade s touto tabuľkou: Tabuľka 11 Riziková trieda LHrisk class GIRR 60. CSR nesekuritizácie 120. CSR sekuritizácie (ACTP) 120. CSR sekuritizácie (mimo ACTP) 120. Kapitál (veľká trhová kapitalizácia) 20. Kapitál (malá trhová kapitalizácia) 60. Komoditné 120. Devízy 40. 4. Skupiny používané v kontexte rizika delta v pododdiele 1 sa použijú v kontexte rizika zakrivenia, ak nie je v tejto kapitole stanovené inak. 5. Pre faktory devízového rizika a faktory rizika zakrivenia kapitálu sú rizikovými váhami zakrivenia relatívne posuny rovnajúce sa váham rizika delta uvedeným v pododdiele 1. 6. Pre všeobecné úrokové riziko, riziko kreditného rozpätia a komoditné riziko zakrivenia je rizikovou váhou zakrivenia paralelný posun všetkých vrcholov pre každú krivku na základe najvyššej predpísanej váhy rizika delta uvedenej v pododdiele 1 pre príslušnú triedu rizika. Článok 325ay Korelácie rizika vega a rizika zakrivenia 1. Medzi citlivosťami na riziko vega v rámci rovnakej skupiny triedy všeobecného úrokového rizika (ďalej len „GIRR“) sa korelačný parameter rkl stanoví takto: kde: sa rovná , kde α je stanovené na 1 %, Tk a Tl sa rovnajú splatnostiam opcií, pre ktoré sú odvodené citlivosti vega, vyjadrené ako počet rokov; a sa rovná , kde α je stanovené na 1 %, a sa rovnajú splatnostiam podkladových aktív opcií, pre ktoré sú odvodené citlivosti vega, mínus splatnosti zodpovedajúcich opcií, vyjadrené v oboch prípadoch ako počet rokov. 2. Medzi citlivosťami na riziko vega v rámci skupiny ostatných rizikových kategórií sa korelačný parameter ρkl stanoví takto: kde: sa rovná korelácii delta v rámci skupiny zodpovedajúcej skupine, do ktorej by boli zaradené faktory k a l rizika vega; a je nastavený v súlade s odsekom 1. 3. S ohľadom na citlivosti na riziko vega medzi skupinami v rámci rizikovej triedy (GIRR a mimo GIRR) sa používajú rovnaké korelačné parametre pre γbc, aké sa stanovili pre korelácie delta pre každú rizikovú triedu v oddiele 4, v kontexte rizika vega. 4. Medzi faktormi rizika vega a faktormi rizika delta nesmie existovať žiadna diverzifikácia alebo hedžingový prínos uznaný v štandardizovanom prístupe. Kapitálové požiadavky na riziko vega a riziko delta sa agregujú jednoduchým sčítaním. 5. Korelácie rizika zakrivenia sú druhou mocninou zodpovedajúcich korelácií rizika delta ñkl a γbc uvedených v pododdiele 1. KAPITOLA 1B Alternatívny prístup interného modelu Oddiel 1 Povolenie a požiadavky na vlastné zdroje Článok 325az Alternatívny prístup interného modelu a povolenie používať alternatívne interné modely 1. Alternatívny prístup interného modelu stanovený v tejto kapitole sa použije len na účely požiadavky na predkladanie správ stanovenej v článku 430b ods. 3. 2. Po overení, či inštitúcia spĺňa požiadavky stanovené v článkoch 325bh, 325bi a 325bj, udelia príslušné orgány povolenie týmto inštitúciám, aby vypočítali svoje požiadavky na vlastné zdroje pre portfólio všetkých pozícií priradených k trading deskom použitím ich alternatívnych interných modelov v súlade s článkom 325ba za predpokladu, že sú splnené všetky tieto požiadavky: a) trading desky boli zriadené v súlade s článkom 104b; b) inštitúcia zdôvodnila príslušnému orgánu zahrnutie trading deskov do rozsahu alternatívneho prístupu interného modelu; c) trading desky splnili požiadavky na spätné testovanie uvedené v článku 325bf ods. 3 za predchádzajúci rok; d) inštitúcia predložila svojim príslušným orgánom výsledky požiadavky na pridelenie ziskov a strát trading deskom, stanoveným v článku 325bg; e) trading desky, ktorým sa pridelila aspoň jedna z daných pozícií v obchodnej knihe uvedených v článku 325bl, spĺňajú požiadavky stanovené v článku 325bm pre interný model rizika zlyhania; f) k trading deskom sa nepridelili nijaké sekuritizačné alebo resekuritizačné pozície. Na účely písmena b) prvého pododseku tohto odseku nie je nezahrnutie trading desk do rozsahu alternatívneho prístupu interného modelu odôvodnené tým, že by požiadavka na vlastné zdroje vypočítaná podľa alternatívneho štandardizovaného prístupu stanoveného v článku 325 ods. 3 písm. a) bola nižšia ako požiadavka na vlastné zdroje vypočítaná podľa alternatívneho prístupu interného modelu. 3. Inštitúcie, ktoré dostali povolenie používať alternatívny prístup interného modelu predkladajú príslušným orgánom správy v súlade s článkom 430b ods. 3. 4. Inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie uvedené v odseku 2, bezodkladne oznámi svojim príslušným orgánom, že jeden z jej trading deskov už nespĺňa aspoň jednu z požiadaviek stanovených v uvedenom odseku. Uvedenej inštitúcii už nie je povolené uplatňovať túto kapitolu na žiadnu z pozícií priradených uvedenému trading desku a vypočítava požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko v súlade s prístupom stanoveným v kapitole 1a pre všetky pozície priradené k uvedenému trading desku od najskoršieho dátumu vykazovania a až dovtedy, kým inštitúcia nepreukáže príslušným orgánom, že trading desk opäť spĺňa všetky požiadavky stanovené v odseku 2. 5. Odchylne od odseku 4 môžu príslušné orgány za mimoriadnych okolností povoliť, aby inštitúcia naďalej používala svoje alternatívne interné modely na účely výpočtu požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko trading desku, ktoré už nespĺňa podmienky uvedené v odseku 2 písm. c) tohto článku a v článku 325bg ods. 1. Keď príslušné orgány uplatnia uvedenú právomoc, oznámia to EBA a zdôvodnia svoje rozhodnutie. 6. Pre pozície priradené k trading deskom, pre ktoré inštitúcii nebolo udelené povolenie ako je uvedené v odseku 2, požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko uvedená inštitúcia vypočítava v súlade s kapitolou 1a tejto hlavy. Na účely uvedeného výpočtu sa musia všetky uvedené pozície považovať jednotlivo za samostatné portfólio. 7. Významné zmeny v používaní alternatívnych interných modelov, na ktorých používanie dostala inštitúcia povolenie, rozšírenie používania alternatívnych interných modelov, na ktorých používanie dostala inštitúcia povolenie, a významné zmeny pri výbere v podmnožine modelovateľných faktorov rizika zo strany inštitúcie uvedených v článku 325bc ods. 2 si vyžadujú osobitné povolenie od svojich príslušných orgánov. Inštitúcie oznámia príslušným orgánom všetky iné rozšírenia a používania alternatívnych interných modelov, pre ktoré dostala inštitúcia povolenie. 8. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom presne stanoviť: a) podmienky pre posúdenie významnosti rozšírení a zmien v používaní alternatívnych interných modelov a zmien v podmnožine modelovateľných faktorov rizika uvedených v článku 325bc; b) metodiku posudzovania, podľa ktorej príslušné orgány overujú, či inštitúcia spĺňa požiadavky stanovené v článkoch 325bh, 325bi, 325bn, 325bo a 325bp. EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do 28. júna 2024. Komisii sa udeľuje právomoc doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. 9. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť mimoriadne okolnosti, za ktorých môžu príslušné orgány povoliť, aby inštitúcia: a) naďalej používala svoje alternatívne interné modely na účely výpočtu požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko trading desku, ktoré už nespĺňa podmienky uvedené v odseku 2 písm. c) tohto článku a v článku 325bg ods. 1; b) obmedzila navýšenie na také, ktoré vyplýva z prekročení pri spätnom testovaní hypotetických zmien. EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do 28. júna 2024. Komisii sa udeľuje právomoc doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Článok 325ba Požiadavky na vlastné zdroje pri používaní alternatívnych interných modelov 1. Inštitúcia používajúca alternatívny interný model vypočítava požiadavky na vlastné zdroje pre portfólio všetkých pozícií priradených k trading deskom, pre ktoré bolo inštitúcii udelené povolenie uvedené v článku 325az ods. 2, ako vyššiu z týchto položiek: a) súčet týchto hodnôt: i) miery rizika predpokladaného schodku inštitúcie za predchádzajúci deň vypočítanej v súlade s článkom 325bb (ESt-1) a ii) miery rizika v rámci stresového scenára inštitúcie za predchádzajúci deň vypočítanej v súlade s oddielom 5 (SSt-1); alebo b) súčet týchto hodnôt: i) priemer dennej miery rizika predpokladaného schodku inštitúcie vypočítaný v súlade s článkom 325bb za každý z predchádzajúcich šesťdesiatich pracovných dní (ESavg), vynásobený multiplikačným koeficientom (mc) a ii) priemer dennej miery rizika v rámci stresového scenára inštitúcie vypočítaný v súlade s oddielom 5 za každý z predchádzajúcich šesťdesiatich pracovných dní (SSavg). 2. Inštitúcie, ktoré držia pozície v obchodovaných dlhových a kapitálových nástrojoch, ktoré sú obsiahnuté v rozsahu pôsobnosti interného modelu rizika zlyhania a priradené k trading deskom uvedeným v odseku 1, musia spĺňať dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje vyjadrenú ako vyššiu z týchto hodnôt: a) najnovšia požiadavka na vlastné zdroje pre riziko zlyhania vypočítaná v súlade s oddielom 3; b) priemer sumy uvedenej v písmene a) za predchádzajúcich 12 týždňov. Oddiel 2 Všeobecné požiadavky Článok 325bb Miera rizika predpokladaného schodku 1. Inštitúcie vypočítavajú mieru rizika predpokladaného schodku uvedenú v článku 325ba ods. 1 písm. a) pre daný dátum t a pre akékoľvek dané portfólio pozícií v obchodnej knihe takto: kde: ESt = miera rizika predpokladaného schodku; i = index, ktorý označuje päť hlavných kategórií faktorov rizika uvedených v prvom stĺpci tabuľky 2 článku 325bd; UES t = miera neobmedzeného predpokladaného schodku vypočítaná takto: = miera neobmedzeného predpokladaného schodku pre kategóriu hlavného faktora rizika i a vypočítaná takto: ρ = korelačný faktor na účely dohľadu naprieč hlavnými kategóriami rizika; ρ = 50 %; = hodnota čiastkového predpokladaného schodku, ktorý sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 2; = hodnota čiastkového predpokladaného schodku, ktorý sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 3; = hodnota čiastkového predpokladaného schodku, ktorý sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 4; = hodnota čiastkového predpokladaného schodku pre kategóriu hlavného faktora rizika i, ktorá sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 2; = hodnota čiastkového predpokladaného schodku pre kategóriu hlavného faktora rizika i, ktorá sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 3; a = hodnota čiastkového predpokladaného schodku pre kategóriu hlavného faktora rizika i, ktorá sa vypočítava pre všetky pozície v portfóliu v súlade s článkom 325bc ods. 4. 2. Inštitúcie používajú len scenáre budúcich otrasov na konkrétny súbor modelovateľných faktorov rizika použiteľných na každú hodnotu čiastkového predpokladaného schodku, ako je stanovené v článku 325bc, pri určovaní hodnoty každého čiastkového predpokladaného schodku pre výpočet miery rizika predpokladaného schodku podľa odseku 1. 3. Keď aspoň jedna transakcia z portfólia má aspoň jeden modelovateľný faktor rizika, ktorý bol zaradený do kategórie hlavného faktora rizika i v súlade s článkom 325bd, inštitúcie vypočítavajú mieru neobmedzeného predpokladaného schodku pre kategóriu hlavného faktora rizika i a zahrnú ju do vzorca pre mieru rizika predpokladaného schodku uvedenú v odseku 1 tohto článku. 4. Odchylne od odseku 1 môže inštitúcia znížiť frekvenciu výpočtu miery neobmedzeného predpokladaného schodku a čiastočné miery predpokladaného schodku , a pre všetky kategórie hlavného faktora rizika i z dennej na týždennú, za predpokladu, že sú splnené obe tieto podmienky: a) inštitúcia je schopná svojmu príslušnému orgánu preukázať, že výpočtom miery neobmedzených predpokladaných schodkov sa nepodceňujú trhové riziko príslušných pozícií v obchodnej knihe; b) inštitúcia je schopná zvýšiť frekvenciu výpočtu , , a z týždennej na dennú, ak to vyžaduje jej príslušný orgán. Článok 325bc Výpočty čiastkového predpokladaného schodku 1. Inštitúcie vypočítavajú všetky hodnoty čiastkových predpokladaných schodkov uvedené v článku 325bb ods. 1 takto: a) denné výpočty hodnôt čiastkových predpokladaných schodkov; b) 97,5-ný percentil, jednostranný interval spoľahlivosti; c) pre dané portfólio pozícií v obchodnej knihe vypočítava inštitúcia hodnotu čiastkového predpokladaného schodku v čase t podľa tohto vzorca: kde: PESt = hodnota čiastkového predpokladaného schodku v čase t; j = index, ktorý označuje päť horizontov likvidity uvedených v prvom stĺpci tabuľky 1; LHj = dĺžka horizontov likvidity j vyjadrená v dňoch uvedených v tabuľke 1; T = základný časový horizont, kde T = 10 dní; PESt(T) = hodnota čiastkového predpokladaného schodku, ktorý sa určí uplatnením scenárov budúcich otrasov s časovým horizontom 10 dní len na špecifický súbor modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu stanovený v odsekoch 2, 3 a 4 pre každú hodnotu čiastkového predpokladaného schodku uvedenú v článku 325bb ods. 1. PESt(T, j) = hodnota čiastkového predpokladaného schodku, ktorá sa určí uplatnením scenára budúcich otrasov s časovým horizontom 10 dní iba na špecifický súbor modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu stanovený v odsekoch 2, 3 a 4 pre každú hodnotu čiastkového predpokladaného schodku uvedenú v článku 325bb ods. 1, a ktorej horizont účinnej likvidity, ako je stanovené v súlade s článkom 325bd ods. 2, je rovnaký alebo dlhší ako LHj. Tabuľka 1 Horizont likvidity j Dĺžka horizontu likvidity j (v dňoch) 1 10 2 20 3 40 4 60 5 120 2. Na účely výpočtu hodnôt čiastkového predpokladaného schodku a uvedených v článku 325bb ods.1 musia inštitúcie okrem požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku spĺňať tieto požiadavky: a) pri výpočte použijú inštitúcie scenáre budúcich otrasov iba na podmnožinu modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu, ktoré si inštitúcia zvolila k spokojnosti príslušných orgánov tak, aby nasledujúca podmienka bola splnená s tým, že suma bola prijatá z predchádzajúcich 60 pracovných dní: Inštitúcia, ktorá už nespĺňa požiadavku uvedenú v prvom odseku tohto písmena, to okamžite oznámi príslušným orgánom a do dvoch týždňov aktualizuje podmnožinu modelovateľných faktorov rizika s cieľom splniť uvedenú požiadavku; ak inštitúcia po dvoch týždňoch uvedenú požiadavku nesplnila, vráti sa k prístupu stanovenému v kapitole 1a pre výpočet požiadaviek na vlastné zdroje pre trhové riziko pre niektoré trading desky až dovtedy, kým nebude môcť preukázať príslušnému orgánu, že spĺňa požiadavku stanovenú v prvom pododseku tohto písmena; b) pri výpočte použijú inštitúcie scenáre budúcich otrasov iba na podmnožinu modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu zvolenom inštitúciou na účely písmena a) tohto odseku a ktoré boli zaradené do kategórie hlavného faktora rizika „i“ v súlade s článkom 325bd; c) vstupné údaje používané na určenie scenárov budúcich otrasov uplatňované na modelovateľné faktory rizika uvedené v písmenách a) a b) musia byť kalibrované podľa historických údajov zo súvislého obdobia 12 mesiacov finančného stresu, ktoré inštitúcia identifikuje s cieľom maximalizovať hodnotu . Na účely identifikácie uvedeného stresového obdobia inštitúcie využívajú obdobie pozorovania začínajúce sa najneskôr od 1. januára 2007, aby vyhoveli príslušným orgánom a d) vstupné údaje sa kalibrujú na stresové obdobie 12 mesiacov, ktoré inštitúcia identifikovala na účely písmena c). 3. Na účely výpočtu hodnôt čiastkových predpokladaných schodkov a uvedených v článku 325bb ods.1 musia inštitúcie okrem požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku spĺňať tieto požiadavky: a) pri výpočte musia inštitúcie používať scenáre budúcich otrasov iba na podmnožinu modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu uvedených v odseku 2 písm. a); b) pri výpočte musia inštitúcie používať scenáre budúcich otrasov iba na podmnožinu modelovateľných faktorov rizika pozícií v portfóliu uvedených v odseku 2 písm. b); c) vstupné údaje používané na určenie scenárov budúcich otrasov použité na modelovateľné faktory rizika uvedené v písmenách a) a b) tohto odseku musia byť kalibrované na historické údaje uvedené v odseku 4 písm. c). Uvedené údaje sa aktualizujú aspoň raz mesačne. 4. Na účely výpočtu hodnôt čiastkových predpokladaných schodkov a uvedených v článku 325bb ods.1 musia inštitúcie okrem požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku spĺňať tieto požiadavky: a) pri výpočte použijú inštitúcie scenáre budúcich otrasov na všetky modelovateľné faktory rizika pozícií v portfóliu; b) pri výpočte použijú inštitúcie scenáre budúcich otrasov na všetky modelovateľné faktory rizika pozícií v portfóliu, ktoré boli zaradené do kategórie hlavného faktora rizika i v súlade s článkom 325bd; c) vstupné údaje používané na určenie scenárov budúcich otrasov použité na modelovateľné faktory rizika uvedené v písmenách a) a b) musia byť kalibrované na historické údaje z obdobia predchádzajúcich 12 mesiacov; keď existuje významný vzostup cenovej volatility významného počtu modelovateľných faktorov rizika portfólia inštitúcie, ktoré nie sú v podmnožine faktorov rizika uvedených v odseku 2 písm. a), príslušné orgány môžu požadovať, aby inštitúcia používala historické údaje na obdobie kratšieho ako predchádzajúcich 12 mesiacov, ale takéto kratšie obdobie nesmie byť kratšie ako predchádzajúcich šesť mesiacov; príslušné orgány oznámia EBA akékoľvek rozhodnutie požadovať, aby inštitúcia používala historické údaje z obdobia kratšieho ako 12 mesiacov, a toto rozhodnutie odôvodnia. 5. Pri výpočte danej hodnoty čiastkového predpokladaného schodku ako sa uvádza v článku 325bb ods. 1 musia inštitúcie ponechať hodnoty modelovateľných faktorov rizika, pre ktoré nebolo potrebné, aby používali scenáre budúcich otrasov pre túto výšku čiastkového predpokladaného schodku podľa odsekov 2, 3 a 4 tohto článku. Článok 325bd Horizonty likvidity 1. Inštitúcie musia zaradiť každý faktor rizika pozícií priradených k trading deskom, pre ktoré im bolo udelené povolenie, ako sa uvádza v článku 325az ods. 2, alebo pre ktoré prebieha získavanie takéhoto povolenia, do jednej z hlavných kategórií faktorov rizika uvedených v tabuľke 2 a do jednej z hlavných podkategórií faktorov rizika uvedených v danej tabuľke. 2. Horizontom likvidity faktora rizika pozícií uvedených v odseku 1 je horizont likvidity zodpovedajúcej hlavnej podkategórii faktorov rizika, do ktorej bol zaradený. 3. Odchylne od odseku 1 tohto článku sa pre daný trading desk môže inštitúcia rozhodnúť, že nahradí horizont likvidity hlavnej podkategórie faktorov rizika uvedených v tabuľke 2 tohto článku jedným z dlhších horizontov likvidity uvedených v tabuľke 1 v článku 325bc. Ak inštitúcia prijme takéto rozhodnutie, dlhší horizont likvidity sa uplatňuje na všetky modelovateľné faktory rizika pre pozície priradené k tomuto trading desku, ktorý bol zaradený do tejto hlavnej podkategórie faktorov rizika na účely výpočtov hodnoty čiastkového predpokladaného schodku v súlade s článkom 325bc ods. 1 písm. c). Inštitúcia oznámi príslušným orgánom trading desky a hlavné podkategórie faktorov rizika, pre ktoré sa rozhodne uplatniť zaobchádzanie uvedené v prvom pododseku. 4. Na účely výpočtu hodnôt čiastkového predpokladaného schodku v súlade s článkom 325bc ods. 1 písm. c) sa horizont účinnej likvidity daného modelovateľného faktora rizika pre danú pozíciu v obchodnej knihe vypočíta takto: EffectiveLH = SubCatLH if Mat > LH5 min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5 LH1 if Mat < LH1 kde: EffectiveLH = horizont účinnej likvidity; Mat = splatnosť pozície v obchodnej knihe; SubCatLH = dĺžka horizontu likvidity modelovateľného faktora rizika určeného v súlade s odsekom 1; a minj {LHj / LHj ≥ Mat} = dĺžka jedného z horizontov likvidity uvedeného v tabuľke 1 v článku 325bc, čo je najbližší horizont likvidity nad splatnosťou pozície v obchodnej knihe. 5. Menové páry, ktoré sú zložené z eura a meny členského štá