VYKO006EÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1662

z 1. októbra 2019,

ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) V apríli 2007 Rada nariadením (ES) č. 452/2007 uložila konečné antidumpingové clá v rozpätí od 9,9 % do 38,1 % na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) a na Ukrajine (2); v decembri 2010 Rada po novom prešetrovaní podľa článku 5 základného nariadenia uložila nariadením (EÚ) č. 1243/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek čínskeho vyvážajúceho výrobcu žehliacich dosiek Since Hardware (Guangzhou) Co (ďalej len „pôvodné prešetrovania“).

(2) V januári 2010 boli opatrenia po revíznom prešetrovaní týkajúcom sa nového vývozcu podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia zmenené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 77/2010 (4).

(3) V marci 2010 boli opatrenia po priebežnom revíznom prešetrovaní podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia zmenené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 270/2010 (5).

(4) V septembri 2010 Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 805/2010 opätovne uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek čínskeho vyvážajúceho výrobcu žehliacich dosiek Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan (6) ako opatrenie na zabezpečenie súladu s rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-141/08 P (7).

(5) V októbri 2012 Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 987/2012 opätovne uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom v Číne, vyrobených spoločnosťou Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. (8) ako opatrenie na zabezpečenie súladu s rozsudkom Súdneho dvora vo veci T-274/07 (9).

(6) V júli 2013 Rada po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 a priebežnom revíznom prešetrovaní v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia predĺžila vykonávacím nariadením (EÚ) č. 695/2013 platnosť opatrení na ďalších päť rokov v súvislosti s dovozom žehliacich dosiek s pôvodom v Číne a zrušila opatrenia na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom na Ukrajine (10).

1.2. Žiadosti o revízne prešetrovanie

(7) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (11) bola Komisii doručená žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „žiadosť o revízne prešetrovanie“).

(8) Žiadosť podali 20. apríla 2018 traja výrobcovia z Únie [Colombo New Scal S.p.A., Rörets Polska Sp. z o.o. a Vale Mill (Rochdale) Ltd.], ktorých výroba predstavovala viac ako 50 % celkovej výroby žehliacich dosiek v Únii (ďalej len „žiadatelia“).

(9) Žiadosť o revízne prešetrovanie bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

1.3. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

(10) Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným článkom 15 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, 19. júla 2018 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (12) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

1.4. Prešetrovanie

1.4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(11) Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do 31. decembra 2017 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2014 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.4.2. Zainteresované strany

(12) Komisia o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, iných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, používateľov v EÚ, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov dotknutej vyvážajúcej krajiny.

(13) Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

1.4.3. Výber vzorky

(14) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.4.3.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(15) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie, ktorí mali počas obdobia revízneho prešetrovania najväčší reprezentatívny predaj a objem výroby v EÚ, ktoré bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Objem výroby a predaja týchto štyroch spoločností predstavoval v období revízneho prešetrovania viac než 55 % objemu výroby a predaja výrobného odvetvia Únie. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k predbežnej vzorke.

(16) Jeden výrobca z Únie, ktorý nebol zahrnutý do predbežnej vzorky, vyjadril podporu predbežnému výberu vzorky. Neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky. Predbežná vzorka teda bola potvrdená. Táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

(17) Jeden z výrobcov z Únie zaradených do vzorky následne nepredložil vyplnený dotazník, a preto bol zo vzorky výrobcov z Únie vylúčený. Objem výroby a predaja ostatných výrobcov z Únie predstavoval viac ako 50 % celkového objemu výroby a predaja v Únii, vzorku bolo teda naďalej možné považovať za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

1.4.3.2. Výber vzorky dovozcov

(18) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť boli všetci neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní. Komisia požiadala tieto strany, aby sa prihlásili a poskytli jej informácie uvedené v prílohe II k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania.

(19) Nespolupracovali nijakí neprepojení dovozcovia v EÚ.

1.4.3.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

(20) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých známych vývozcov/výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie ČĽR pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(21) V lehotách stanovených v oznámení o začatí revízneho prešetrovania neposkytol požadované informácie ani nespolupracoval pri prešetrovaní žiadny vývozca/výrobca v ČĽR.

(22) Komisia oznámila zastúpeniu Čínskej ľudovej republiky, že vzhľadom na skutočnosť, že vývozcovia/výrobcovia v ČĽR nespolupracovali, zamýšľa uplatniť článok 18 základného nariadenia a založí zistenia o pokračovaní alebo opätovnom výskyte dumpingu a ujmy v súvislosti s vývozcami/výrobcami v ČĽR na dostupných skutočnostiach.

1.4.4. Dotazníky a overovanie na mieste

(23) Komisia zaslala dotazníky vláde ČĽR (ďalej len „čínska vláda“) a štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky. Čínska vláda dotazník nevyplnila. Traja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky dotazníky vyplnili.

(24) Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán: Výrobcovia z Únie: — Colombo New Scal S.p.A., Taliansko, — Rörets Polska Spółka z o.o., Poľsko a AB Rörets Industrier, Švédsko, — Vale Mill (Rochdale) Ltd., Spojené kráľovstvo.

1.4.5. Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(25) Keďže pri začatí prešetrovania boli dostupné dostatočné dôkazy nasvedčujúce existencii výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia začala prešetrovanie na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Komisia v snahe získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, zaslala dotazník čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Pokiaľ ide o relevantné zdroje, Komisia vyzvala všetkých výrobcov v dotknutej krajine, aby jej do 15 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania poskytli informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania.

(26) Od čínskej vlády vyplnený dotazník neprišiel. V stanovených lehotách neboli predložené nijaké informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania ani informácie o vhodnosti použitia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(27) V bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať primeranú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

(28) Komisia 6. septembra 2018 formou poznámky (ďalej len „poznámka zo 6. septembra“) oznámila zainteresovaným stranám relevantné zdroje, ktoré zamýšľala použiť na určenie normálnej hodnoty. Komisia v tejto poznámke uviedla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú napríklad suroviny, práca a energia, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe žehliacich dosiek. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala tri možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu, Srbsko a Turecko.

(29) Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť predložiť svoje pripomienky. Komisia dostala pripomienky od jedného zo žiadateľov.

(30) Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 105 – 106, Komisia sa pripomienkami, ktoré poslal žiadateľ, zaoberala v druhej poznámke k zdrojom na určenie normálnej hodnoty z 26. októbra 2018 (ďalej len „poznámka z 26. októbra“). V poznámke z 26. októbra Komisia stanovila zoznam výrobných faktorov a skonštatovala, že v danom štádiu je Turecko najprimeranejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Neboli doručené nijaké pripomienky.

1.4.6. Ďalší postup

(31) Komisia 4. júla 2019 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať antidumpingové clá (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli k tomuto poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.

(32) Žiadne pripomienky, ktoré by spochybňovali zistenia Komisie, neboli predložené.

2. PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Prešetrovaný výrobok

(33) Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, sú žehliace dosky, tiež voľne stojace, s odsávaním pary alebo bez odsávania a/alebo s vyhrievaním dosky a/alebo s ofukom dosky, vrátane rukávnikov a ich hlavných častí, t. j. stojanov, dosiek a podstavcov pod žehličku (ďalej len „prešetrovaný výrobok“), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN ex 3924 90 00, ex 4421 99 99, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421999910, 7323930010, 7323990010, 8516797010 a 8516900051), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

2.2. Podobný výrobok

(34) V súčasnom revíznom prešetrovaní sa potvrdilo to, čo sa zistilo v pôvodných prešetrovaniach, a teda že žehliace dosky vyrábané a predávané na domácom trhu v Číne a v reprezentatívnej krajine Turecko a žehliace dosky vyrábané a predávané výrobným odvetvím Únie na trhu EÚ majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia.

(35) Preto sa tieto výrobky považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

3.1. Predbežné poznámky

(36) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.

(37) Ani jeden z čínskych vývozcov/výrobcov pri prešetrovaní nespolupracoval. Nepredložili nijaké informácie a neposkytli podporné dôkazy v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Rovnako ani jeden z vyvážajúcich výrobcov nepredložil vyplnený dotazník.

(38) Čínska vláda nepredložila vyplnený dotazník ani sa nevyjadrila k dôkazom v spise predloženým žiadateľom vrátane „Pracovného dokumentu útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu“ (ďalej len „správa“) (13).

(39) Komisia 27. júla 2018 oznámila zastúpeniu Čínskej ľudovej republiky, že vzhľadom na skutočnosť, že vývozcovia/výrobcovia v ČĽR nespolupracovali, zamýšľa založiť svoje zistenia na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Komisia takisto zdôraznila, že zistenia založené na dostupných skutočnostiach môžu byť pre dotknutú stranu menej priaznivé, a vyzvala ju, aby predložila pripomienky. Zastúpenie Čínskej ľudovej republiky nepredložilo nijaké pripomienky.

(40) Na základe toho sa v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia zistenia o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu uvedené ďalej zakladajú na dostupných skutočnostiach, a to najmä na informáciách uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie a štatistických údajoch vychádzajúcich z údajov, ktoré Komisii oznámili členské štáty v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza podľa článku 14 ods. 6“), ako aj na štatistických údajoch vychádzajúcich z údajov o vývoze vykázaných v oficiálnej čínskej colnej databáze (ďalej len „čínska databáza“). Komisia navyše použila ďalšie zdroje verejne dostupných informácií, ako sú databázy Global Trade Atlas (14) (ďalej len „GTA“) a Orbis Bureau van Dijk (15) (ďalej len „Orbis“).

3.2. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.2.1. Normálna hodnota

(41) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

(42) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „[a]k sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“ a „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

(43) Ako sa bližšie vysvetľuje v bode 4.2, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.2.2. Existencia výrazných deformácií

3.2.2.1. Úvod

(44) V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa vymedzuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov: — príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny, — prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov, — diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu, — neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva, — deformácia mzdových nákladov, — prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu“.

(45) Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) okrem iného zohľadní nevyčerpávajúci zoznam prvkov v prvom uvedenom ustanovení. Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej prešetrovaný výrobok. Keďže tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak koncepcia „socialistického trhového hospodárstva“, ktorá je zakotvená v čínskej ústave a celom právnom systéme, dáva vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

(46) V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „ak má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

(47) Zainteresované strany boli v čase začatia revízneho prešetrovania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise. V tejto súvislosti Komisia už v minulosti vyhotovila správu. V tejto správe sa poukazuje na existenciu značného zasahovania vlády na viacerých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako napr. oceliarske alebo chemické odvetvie). Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu.

(48) Žiadateľova žiadosť takisto podporila tvrdenia o výrazných deformáciách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b), ako už bolo uvedené, v súlade so správou, a to najmä v súvislosti s deformáciami v oceliarskom odvetví, predovšetkým v dôsledku skutočnosti, že oceľ podľa žiadateľa predstavovala najmenej 40 % celkových priamych výrobných nákladov výrobcov žehliacich dosiek.

(49) Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Číne. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku.

(50) Čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy na podporu či vyvrátenie existujúcich dôkazov v spise vrátane správy.

3.2.2.2. Výrazné deformácie s vplyvom na ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR

(51) Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v Číne. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (16). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (17).

(52) Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny“ (18). Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v Číne. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

(53) Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (19). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania a finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia.

(54) Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, čo bol zvyčajný prvok v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.2.2.5). (20)

(55) Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém Číny ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.2.2.8). (21) To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu nad systémom a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (22).

(56) Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (23). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (24).

(57) Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (25).

3.2.2.3. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

(58) Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

(59) Vzhľadom na štátne vlastníctvo v odvetví žehliacich dosiek, stanovené v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, je počet výrobcov žehliacich dosiek v Číne potenciálne vysoký. Keďže čínska vláda nepredložila nijaké informácie o tomto odvetví, ako aj vzhľadom na jeho roztrieštenosť je zložité vyvodzovať všeobecné závery o vzorcoch vlastníctva v tomto odvetví. Pokiaľ však ide o poskytovateľov vstupov na výrobu prešetrovaného výrobku, oceľové vstupy predstavujú podľa údajov od žiadateľa 40 %– 60 % priamych výrobných nákladov výrobcov žehliacich dosiek. Ceny ocele sú preto významným faktorom ovplyvňujúcim náklady výrobného procesu žehliacich dosiek. Ako Komisia skonštatovala vo svojej správe, oceliarske odvetvie sa naďalej vyznačuje značnou mierou vlastníctva zo strany čínskej vlády. Viacerí hlavní výrobcovia sú vo vlastníctve štátu a niektorí z nich sa osobitne spomínajú v „Pláne na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020“ (26) ako príklady úspechov 12. päťročného plánovacieho obdobia (napríklad Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atď.). Napriek tomu, že podľa odhadov je počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí sa umiestnili v prvej desiatke najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (27). Výroba kľúčových častí žehliacich dosiek preto vo významnom rozsahu prebieha v štátnom vlastníctve a podlieha tak zasahovaniu štátu.

(60) Pokiaľ ide o ovládanie zo strany štátu, vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch vrátane tých, ktoré vyrábajú žehliace dosky a ich časti. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne formuluje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými podnikmi, ale osobuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní, a tým vykonáva určitý stupeň kontroly nad čínskymi podnikmi (28). Prvky, ktoré poukazujú na existenciu takejto kontroly vlády nad podnikmi v odvetví výroby žehliacich dosiek, ako aj v odvetviach dodávajúcich vstupy na ich výrobu, sa podrobnejšie rozoberajú v oddiele 3.2.2.4. Komisia navyše v minulosti stanovila osobitne v prípade jednej z kľúčových častí, ktorá sa používa v žehliacich doskách, a to zváraných oceľových rúrok predstavujúcich 25 – 30 % celkových priamych výrobných nákladov, že došlo k zásahom štátu aj vtedy, keď výrobné spoločnosti neboli vlastníctvom štátu alebo ním boli iba čiastočne, pričom tieto zásahy viedli k tomu, že sa obchodné rozhodnutia neprijímali v reakcii na signály trhu (29). Prešetrovanie viedlo k záveru, že v čínskom odvetví zváraných oceľových rúrok, ktoré do veľkej miery zásobuje výrobcov žehliacich dosiek a ovplyvňuje ich náklady, došlo k významnému zasahovaniu štátu.

(61) Pokiaľ ide o vykonávanie dozoru a usmerňovanie zo strany štátu v odvetví výroby žehliacich dosiek a oceliarskom odvetví, ktoré je hlavným dodávateľom vstupov, príslušná analýza sa uvádza v oddieloch 3.2.2.4 a 3.2.2.5 ďalej. Vysoká miera kontroly a zasahovania vlády do uvedených sektorov, ako sa opisuje v uvedených oddieloch, bráni aj súkromným výrobcom žehliacich dosiek, aby fungovali za trhových podmienok.

(62) Komisia preto dospela k záveru, že trh so žehliacimi doskami a trh jeho kľúčových dodávateľov v ČĽR bol do značnej miery zásobovaný podnikmi, ktoré vlastní alebo ovláda čínska vláda, ktoré podliehajú jej dozoru alebo ktoré usmerňuje. Komisia navyše dospela k záveru, že trh s kľúčovými oceľovými časťami žehliacich dosiek je do značnej miery zásobovaný podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú čínske orgány.

3.2.2.4. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

(63) Čínsky štát môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom svojej prítomnosti vo firmách. Predovšetkým bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, a to štátnych, ako aj súkromných, sú dôležitým kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany (30)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (31). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (32). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane odvetvia výroby žehliacich dosiek. Považuje sa teda za preukázané, že tieto pravidlá sa uplatňujú aj na výrobcov žehliacich dosiek a na dodávateľov ich vstupov.

(64) Štruktúry Komunistickej strany Číny sa napríklad personálne prekrývajú s riadiacim orgánom v prípade aspoň jedného výrobcu žehliacich dosiek – spoločnosti Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., ktorá zastáva „vedúcu úlohu“ na trhu, pokiaľ ide o výrobné aj vývozné operácie (33). Komisia zistila, že predseda predstavenstva a výkonný riaditeľ spoločnosti je členom Miestneho politického poradného výboru ľudu v meste Kanton (Guangzhou) a členom Stáleho výboru Politického poradného výboru ľudu mestskej časti Chua-tu v Kantone (34).

(65) Tieto faktory poukazujú priamo na existenciu vládnych zásahov, a to napríklad prostredníctvom prítomnosti a účasti Komunistickej strany Číny či zasahovaním čínskej vlády do cien a nákladov spojených s výrobou žehliacich dosiek.

(66) Na trh má ďalej rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.2.2.8), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (35). Komisia v nedávnych prešetrovaniach zistila v súvislosti s oceľovými časťami žehliacich dosiek predovšetkým to, že medzi rozhodovacími procesmi čínskych výrobcov oceľových výrobkov a štátom, a to najmä Komunistickou stranou Číny, existujú úzke prepojenia (36).

(67) Na základe všetkých uvedených skutočností a vzhľadom na neexistenciu spolupráce a informácií, ktoré by spochybňovali uvedené predbežné zistenie, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že prítomnosť štátu v čínskych firmách vrátane firiem v odvetví výroby žehliacich dosiek, ako aj vo finančnom sektore a iných odvetviach vstupov, v kombinácii s rámcom opísaným v oddiele 3.2.2.3 a nasledujúcich oddieloch, umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

3.2.2.5. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

(68) Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v Číne vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (37).

(69) Komisia zistila, že hoci podľa všetkého neexistujú nijaké politiky špecifické pre daný sektor a/alebo politické dokumenty, ktoré by sa priamo zaoberali výrobou žehliacich dosiek, výroba žehliacich dosiek aj tak podlieha celkovým ústredným plánovacím dokumentom, čo sa potvrdilo aj v špecializovanej štúdii o čínskom trhu so žehliacimi doskami. (38) V rámci tejto štúdie sa realizovala špecifická analýza rozvoja daného odvetvia v kontexte plnenia ústredného 13. päťročného plánu.

(70) Ako navyše uviedol žiadateľ, 40 % – 60 % priamych nákladov na výrobu žehliacich dosiek vzniká v súvislosti s rôznymi oceľovými vstupmi, ktoré sa používajú pri výrobe žehliacich dosiek. Okrem toho ovplyvňujú náklady a cenovú štruktúru pri výrobe žehliacich dosiek iné suroviny vrátane chemických vstupov (peny, plasty, náterové farby alebo povlaky), ako aj textilných vstupov (bavlnená textília). V tejto súvislosti Komisia považuje zasahovanie vlády do surovín používaných na výrobu žehliacich dosiek za významné (39). Zistilo sa, že existuje obrovské množstvo dokumentov a opatrení verejnej politiky, ktoré môžu ovplyvňovať voľné pôsobenie trhových síl na trhu s uvedenými surovinami, a tým ovplyvňovať ceny častí žehliacich dosiek a zároveň aj priamych nákladov na výrobu prešetrovaného výrobku.

(71) Na oceľ sa napríklad vzťahuje Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020 (ďalej len „13. päťročný plán pre oceľ“), ktorý pokrýva prakticky všetky aspekty rozvoja daného odvetvia vrátane cieľov výrobnej kapacity, modernizácie a zaistenia účinných dodávok, reštrukturalizácie odvetvia, finančnej podpory, kvantitatívnych cieľov, geografického umiestnenia oceliarskych závodov. Podobne 13. päťročný plán pre petrochemický a chemický priemysel (2016 – 2020) stanovuje prísnu reguláciu chemického odvetvia a pokrýva suroviny používané na výrobu prvkov bicyklov, ako napríklad guma, náterové farby a plasty.

(72) Pre oceliarske odvetvie je navyše charakteristické veľké množstvo štátom vlastnených podnikov (pozri odôvodnenie (59)). Oceľ sa podrobne reguluje v mnohých plánoch, smerniciach a iných dokumentoch týkajúcich sa ocele, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako napríklad „Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020“. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, zásadným odvetvím čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom“ (40).

(73) V „Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013)“ (41) (ďalej len „katalóg“) sú železo a oceľ uvedené medzi podporovanými odvetviami. Katalóg predovšetkým podporuje [r]ozvoj a používanie technológií na účely vysokovýkonných, vysokokvalitných a inovačných oceľových výrobkov, okrem iného vrátane automobilových plechov s vysokou pevnosťou najmenej 600 MPa, vysokoúčinnej potrubnej ocele na prepravu ropy a plynu, vysokopevných širokých a hrubých dosiek pre lode, ocele pre námorné staviteľstvo, dosiek strednej hrúbky s pevnosťou najmenej 420 MPa pre budovy, mosty a ostatné stavby, ocele pre vysokorýchlostné železničné trate a trate s vysokým zaťažením, kremíkovej ocele s nízkymi stratami železa a vysokou magnetickou indukciou, ocele odolnej proti korózii a opotrebeniu, legovanej nehrdzavejúcej ocele s úsporou zdrojov (moderná feritická nehrdzavejúca oceľ, duplexná nehrdzavejúca oceľ a nehrdzavejúca oceľ s prísadou dusíka), špeciálnych oceľových tyčí a valcovaného drôtu pre vysokovýkonné základné súčiastky (vysokovýkonné ozubené prevody, spoje so stupňom pevnosti 12,9 alebo vyšším, pružiny s vysokou pevnosťou a ložiská s dlhou životnosťou) a vysokokvalitných špeciálnych oceľových kovaných materiálov (nástrojová oceľ a oceľ na lisovanie, nehrdzavejúca oceľ a oceľ pre strojné zariadenia, okrem iných). Uplatniteľnosť katalógu sa potvrdila v nedávnom antisubvenčnom prešetrovaní určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v ČĽR (42).

(74) Chemické odvetvie v Číne takisto podlieha silnému zasahovaniu zo strany štátu. Po prvé, vyznačuje sa dominantným postavením štátom vlastnených podnikov. Niektoré z najväčších chemických spoločností v Číne sú štátom vlastnené podniky a štátne vlastníctvo predstavuje významné podiely na celkových aktívach chemických spoločností (43). Po druhé, štát ovláda chemické odvetvie prostredníctvom početných plánovacích a regulačných dokumentov vydávaných ďalšími zákonodarnými orgánmi a správnymi agentúrami na všetkých úrovniach verejnej správy. Všetky uvedené plánovacie opatrenia sa uplatňujú na rozličných správnych úrovniach kontrolovaným a systematickým spôsobom na základe voľnej úvahy a podliehajú sústavnému vládnemu preskúmaniu (44).

(75) Ako Komisia uviedla vo svojej správe, zastrešujúci plánovací dokument pre chemické odvetvie je 13. päťročný plán pre petrochemický a chemický priemysel (2016 – 2020), vydaný 18. októbra 2016 ministerstvom priemyslu a informačných technológií. Usmerňuje sa ním rozvoj petrochemického a chemického priemyslu na obdobie 2016 – 2020 v súlade s ustanoveniami národného 13. päťročného plánu a so stratégiou Vyrobené v Číne 2025 (Made in China 2025). V uvedenom pláne sa stanovujú ciele rozvoja a pokyny týkajúce sa cieľov výroby v priemyselných segmentoch, ale zavádza sa ním aj kontrola vlády nad výrobnou kapacitou a podnikovými rozhodnutiami (45). Medzi výrobkami, na ktoré sa plán vzťahuje, je viacero vstupov využívaných pri výrobe žehliacich dosiek, a to najmä náterové farby/povlakový materiál vo forme epoxi-polyesterových zmesí (46). Trh s uvedenými výrobkami riadi štát aj na úrovni provincií, ako napríklad v provincii Che-pej prostredníctvom 13. päťročného plánu rozvoja petrochemického priemyslu v provincii Che-pej, v ktorom sa stanovujú vzorce rozvoja konkrétnych pododvetví, a to aj prostredníctvom kontroly kapacity (ktorá sa vzťahuje na farby a polyestery) (47).

(76) Čínsky štát riadi prostredníctvom plánovacích dokumentov, najmä zastrešujúceho 13. päťročného plánu pre rozvoj textilného priemyslu, aj trh s ďalším vstupom na výrobu žehliacich dosiek – bavlneným textilom. Uvedený plán stanovuje politiku s cieľom: zlepšiť riadenie kvót na dovoz bavlny; zvýšiť mieru využitia kvót; uspokojiť dopyt textilných podnikov po vysokokvalitnej bavlne; vytvoriť prepojenie medzi minimálnou cenou rezerv bavlny a cenami na domácich a zahraničných spotových trhoch, zrýchliť absorpciu rezerv bavlny; naďalej zlepšovať mechanizmus tvorby cien bavlny, politiku cieľovej ceny subvencovania pre bavlnu a nápravné opatrenia v oblasti obchodu s bavlnou (48). Tieto politické línie sú ďalej zohľadnené v odvetvových usmerňovacích dokumentoch, a to najmä v 13. päťročnom pláne pre rozvoj bavlnárskeho textilného priemyslu vydanom Čínskym združením bavlnárskeho textilného priemyslu (China Cotton Textile Industry Association). V uvedenom pláne sa stanovujú predovšetkým ciele rozvoja bavlnárskeho priemyslu na rok 2020 vrátane podielu nárastu predaja, zisku a vývozu, ako aj ciele výroby (49). V tomto pláne sa takisto nariaďuje posilňovať reguláciu trhu […]v súlade s usmerneniami vydanými štátom k rozvoju príslušných odvetví, a to najmä […] zmenou obchodných pravidiel spracovania v súlade s výrobou bavlneného textilu alebo zaistením koherentnosti s príslušnými priemyselnými katalógmi zmenenými a vydanými štátom (50).

(77) Ako je názorne uvedené v zmienených plánovacích dokumentoch, čínska vláda podľa všetkého usmerňuje rozvoj trhu nielen v samotnom odvetví žehliacich dosiek, ale aj v prípade drvivej väčšiny vstupov, ktoré predstavujú hlavné časti žehliacich dosiek, v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc, ktoré sa okrem iného týkajú: zloženia a reštrukturalizácie trhu, surovín, riadenia kapacít, sortimentu výrobkov, modernizácie atď. Prostredníctvom týchto a ďalších prostriedkov čínska vláda usmerňuje a kontroluje celý rad aspektov týkajúcich sarozvoja a fungovania týchto odvetví (51). Súčasný problém nadmernej kapacity v čínskom oceliarskom a chemickom odvetví je najjasnejším príkladom dôsledkov politík čínskej vlády a deformácií v týchto odvetviach, ktoré z nich plynú (52). Tieto deformácie následne ovplyvňujú ceny kľúčových častí žehliacich dosiek, čím deformujú ich výrobné náklady, ktoré už nemožno považovať za založené na trhových princípoch.

(78) Stručne, Komisia skonštatovala, že čínska vláda zaviedla verejné politiky, ktorými ovplyvňuje voľné pôsobenie trhových síl v odvetví výroby žehliacich dosiek, a to najmä prostredníctvom ovplyvňovania voľného pôsobenia trhových síl v odvetviach, ktoré dodávajú všetky časti žehliacich dosiek.

3.2.2.6. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

(79) Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie jeho hlavných funkcií, ako napr. spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch v krajinách iných ako Čína, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (53).

(80) Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a k právam na užívanie pôdy v Číne (54). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (55). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (56).

(81) Rovnako ako iné odvetvia v čínskom hospodárstve, aj odvetvie žehliacich dosiek podlieha štandardným pravidlám, pokiaľ ide o čínske právne predpisy v oblasti konkurzného, podnikového a majetkového práva To má za následok, že aj odvetvie žehliacich dosiek podlieha deformáciám zhora, ktoré vyplývajú z diskriminačného uplatňovania alebo nedostatočného presadzovania právnych predpisov o konkurze a majetku. Už v predchádzajúcom prešetrovaní sa navyše ukázalo, že operácie v oblasti práv na užívanie pôdy sú poznačené deformáciami zo strany štátu (57). Súčasné vyšetrovanie neodhalilo žiadne skutočnosti, ktoré by uvedené zistenia spochybnili. Komisia celkovo už skôr dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na užívanie pôdy v ČĽR.

3.2.2.7. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

(82) Systém miezd založených na trhových princípoch sa v Číne nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne organizovanie sa. Čína neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (58). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (59). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska (60). Tieto zistenia spôsobujú deformáciu mzdových nákladov v Číne.

(83) Odvetvie výroby žehliacich dosiek a dodávatelia kľúčových vstupov vrátane oceliarskeho, chemického a textilného odvetvia takisto podliehajú opísanému čínskemu systému v oblasti pracovného práva. Odvetvie žehliacich dosiek preto ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov jednak priamo (pretože pracovná sila predstavuje 15 %– 35 % nákladov na výrobu žehliacich dosiek), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v Číne).

(84) Komisia preto dospela k záveru, že mzdové náklady v odvetví výroby žehliacich dosiek a v odvetviach ich kľúčových častí boli deformované.

3.2.2.8. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

(85) Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v Číne je poznačený rôznymi deformáciami.

(86) Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (61), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (62), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (63). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (64).

(87) Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

(88) Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom.

(89) To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

(90) Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nedávny nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

(91) Po tretie, hoci v októbri 2015 sa dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené vládou vyvolanými deformáciami. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej sadzbe, resp. pod ňou, predstavuje totiž aj naďalej 45 % zo všetkých poskytnutých úverov a podľa všetkého sa viac využívajú cielené úvery, pretože tento podiel sa od roku 2015 markantne zvýšil napriek zhoršujúcim sa hospodárskym podmienkam. Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

(92) Celkový nárast úverov v Číne poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí.V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

(93) Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa vykonali v snahe liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v Číne poznačený zásadnými systematickými problémami a deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

(94) Výrobcovia žehliacich dosiek alebo ich dodávatelia surovín a iných vstupov takisto profitujú z tohto finančného systému. Prešetrovaním sa skutočne nezistilo nič, čo by nasvedčovalo tomu, že odvetvie žehliacich dosiek podlieha iným pravidlám, na ktoré by sa nevzťahovalo všeobecné značné zasahovanie vlády do finančného systému. Tento systém vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach výroby konečného výrobku a vstupov.

(95) So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že čínski výrobcovia žehliacich dosiek mali prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.

3.2.2.9. Systémový charakter opísaných deformácií

(96) Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo charakteristické. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému, ako boli opísané v oddieloch 3.2.2.2 – 3.2.2.5, ako aj v časti A správy, platia pre celú krajinu a pre všetky odvetvia hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov uvedený v oddieloch 3.2.2.6 – 3.2.2.8 a v časti B správy.

(97) Komisia pripomína, že na výrobu žehliacich dosiek je potrebná široká škála vstupov. Keď výrobcovia žehliacich dosiek nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach. Ani súčasné prešetrovanie neprinieslo dôkazy svedčiace o opaku.

(98) V dôsledku toho nielenže nemožno použiť predajné ceny prešetrovaného výrobku na domácom trhu, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pôdy, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v Číne kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

3.2.2.10. Záver

(99) Analýza uvedená v oddieloch 3.2.2.2 až 3.2.2.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní Číny do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia výroby žehliacich dosiek (vrátane prešetrovaného výrobku), preukázala, že ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva z reálneho alebo potenciálneho vplyvu jedného alebo viacerých v ňom uvedených relevantných prvkov. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

(100) Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.2.3. Reprezentatívna krajina

3.2.3.1. Analýza kritérií

(101) Výber reprezentatívnej krajiny vychádzal z týchto kritérií: — úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (65) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR, — výroba prešetrovaného výrobku v takejto krajine, — dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine, — ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostní krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

(102) Ako sa uvádza v odôvodnení 28, Komisia v poznámke zo 6. septembra informovala zainteresované strany, že identifikovala tri možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu, Srbsko a Turecko, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ďalšie krajiny. Iba jeden zo žiadateľov predložil pripomienky, v ktorých podporil výber Turecka a predložil argumenty proti výberu Brazílie a Srbska. Nebol predložený nijaký návrh ďalšej krajiny.

3.2.3.2. Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

(103) Brazília, Srbsko a Turecko sú všetko krajiny klasifikované ako krajiny na podobnej úrovni hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, t. j. Svetová banka ich zaraďuje do kategórie krajín „s vyššími strednými príjmami“.

3.2.3.3. Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine

(104) Na svete je málo krajín, ktoré vyrábajú prešetrovaný výrobok. Na základe analýzy dostupných údajov, a najmä údajov z databáz GTA a Orbis, Komisia určila za možné reprezentatívne krajiny pre toto prešetrovanie Brazíliu, Srbsko a Turecko.

(105) Jeden zo žiadateľov predložil pripomienky, v ktorých poukázal na skutočnosť, že úroveň výroby a domácej spotreby prešetrovaného výrobku v Brazílii a Srbsku nie sú významné. Žiadateľ tvrdil, že výrobcovia v týchto krajinách nakupujú prešetrovaný výrobok v ČĽR na doplnenie vlastnej produkcie.

(106) V odpovedi na tieto tvrdenia Komisia poznamenala, že žiadateľ neposkytol nijaké dôkazy, ktoré by definovali úroveň výroby v týchto krajinách, a nijaké argumenty týkajúce sa toho, prečo by sa takáto úroveň nemala považovať za významnú. Keďže neexistujú nijaké dôkazy, ktoré by svedčili o opaku, a na základe dostupných informácií Komisia potvrdila, že v týchto troch krajinách sa prešetrovaný výrobok vyrába, a preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.

3.2.3.4. Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

(107) Komisia dôkladne analyzovala všetky príslušné údaje dostupné v spise k výrobným faktorom vo všetkých troch potenciálnych reprezentatívnych krajinách a skonštatovala tieto skutočnosti: — Komisia analyzovala štatistické údaje o dovoze všetkých surovín uvedených v poznámke zo 6. septembra do Brazílie, Srbska a Turecka. Komisia skonštatovala, že v období revízneho prešetrovania všetky tri krajiny dovážali všetky príslušné suroviny. — Energetická štatistika (ceny elektriny a plynu pre spotrebiteľov iných ako domácnosti) za obdobie revízneho prešetrovania pre Turecko a Srbsko bola ľahko dostupná z údajov Eurostatu (66). Podobné údaje o Turecku (67) a Brazílii (68) bolo možné získať aj od príslušných vnútroštátnych orgánov týchto krajín. — Štatistické údaje Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) (69) poskytli informácie o mesačných mzdách vo výrobnom odvetví a počte hodín odpracovaných za týždeň vo všetkých troch krajinách. Podobné informácie o Turecku za rok 2016 boli verejne dostupné aj na webovom sídle Tureckého štatistického úradu. Údaje o minimálnej mzde v Turecku a Srbsku v roku 2015 boli navyše dostupné aj v Eurostate.

(108) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté vo výrobných faktoroch. Komisia preto preskúmala, či v uvedených troch krajinách existujú výrobcovia prešetrovaného výrobku, ktorí majú počas obdobia revízneho prešetrovania verejne dostupné finančné údaje.

(109) Výber sa uskutočnil s využitím databázy Orbis. Keďže výroba žehliacich dosiek zvyčajne nie je hlavnou činnosťou, na účely tohto výberu boli identifikované a použité viaceré kódy NACE (70): — 2434 Ťahanie drôtov za studena, — 2512 Výroba kovových dverí a okien, — 2599 Výroba ostatných kovových výrobkov, — 2751 Výroba elektrických zariadení pre domácnosti, — 2752 Výroba neelektrických zariadení pre domácnosti a — 3299 Ostatná výroba. Tieto kódy spojené s výrobcami žehliacich dosiek boli Komisii známe zo žiadosti o revízne prešetrovanie a z určitých predchádzajúcich prešetrovaní uvedených v odôvodneniach 1 – 6.

(110) Výsledkom uvedeného zisťovania bolo, že v zozname krajín, ktoré vyrábajú žehliace dosky a majú podobný hospodársky rozvoj ako ČĽR (t. j. Argentína, Brazília, Kolumbia, Ekvádor, Malajzia, Mexiko, Peru, Rusko, Srbsko, Južná Afrika, Thajsko a Turecko), sa identifikovalo 433 aktívnych spoločností, ktoré mali počas obdobia revízneho prešetrovania dostupné finančné údaje. Podľa dostupných informácií sa zdalo, že žehliace dosky vyrába iba týchto päť spoločností: Tabuľka 1 Zoznam spoločností Krajina Zistené spoločnosti, ktoré vyrábajú žehliace dosky Zdroj údajov Webové sídlo (*1) BRAZÍLIA 1. Metalurgica Mor SA Orbis www.mor.com.br 2. Tramontina Teec SA Orbis www.tramontina.com.br/en/about SRBSKO 3. Preduzece Blist Doo Valjevo Orbis www.blist.rs/eng-metalna-galanterija.html TURECKO 4. Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi Orbis www.smsarayli.com.tr/tr/index.asp 5. Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi Orbis evincelik.com.tr/en/company-profile/

(111) Zainteresované strany mali možnosť predložiť pripomienky k tomuto zoznamu a doplniť ho ďalšími spoločnosťami v možnej reprezentatívnej krajine, ktoré sú im známe a ktoré majú verejne dostupné údaje. K zoznamu vybraných spoločností neboli predložené nijaké pripomienky.

(112) Z analýzy Komisie vyplynulo, že spoločnosť v Srbsku predávala iba dva modely žehliacich dosiek a spoločnosti v Brazílii predávali mnohé ďalšie výrobky okrem žehliacich dosiek, ktoré pravdepodobne predstavovali hlavnú časť ich obratu a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. Komisia preto dospela k záveru, že dostupné údaje pre tieto spoločnosti by dostatočne nereprezentovali náklady vzniknuté pri predaji žehliacich dosiek.

(113) Komisia naopak zistila, že turecké spoločnosti predávali rôzne žehliace dosky a mali menšiu škálu výroby iných výrobkov, preto usúdila, že dostupné údaje pre tieto spoločnosti budú pravdepodobne presnejšie, pokiaľ ide o výrobu a predaj žehliacich dosiek, a vhodnejšie, keď sa nimi nahradia údaje týkajúce sa nedeformovanej a primeranej sumy pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk.

3.2.3.5. Záver týkajúci sa reprezentatívnej krajiny

(114) Vzhľadom na uvedené skutočnosti Turecko splnilo všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, aby bolo považované za primeranú reprezentatívnu krajinu. V poznámke z 26. októbra Komisia informovala zainteresované strany o svojom úmysle použiť Turecko ako reprezentatívnu krajinu a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Neboli doručené nijaké pripomienky.

(115) Komisia preto použila údaje o Turecku a týchto tureckých spoločnostiach: — Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi, — Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi, aby stanovila príslušné náklady na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

3.2.4. Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk

(116) Podľa článku 2 ods. 6 písm. a) druhého odseku základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté vo výrobných faktoroch uvedených skôr v texte.

(117) S cieľom stanoviť nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou a vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu čínskych vyvážajúcich výrobcov Komisia použila dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na základe údajov poskytnutých v žiadosti o revízne prešetrovanie Komisia stanovila, akú časť celkových priamych výrobných nákladov vyjadrenú ako percentuálny podiel predstavovali režijné náklady spojené s výrobou (71). Tento percentuálny podiel potom uplatnila na nedeformovanú hodnotu priamych výrobných nákladov s cieľom získať nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou v závislosti od vyrábaného modelu.

(118) S cieľom stanoviť nedeformovanú a primeranú sumu na predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk Komisia vychádzala z finančných údajov za rok 2017 pre dve turecké spoločnosti.

(119) Komisia použila vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk oboch spoločností, ako sa uvádzajú v databáze Orbis za rok 2017.

3.2.5. Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

(120) V poznámke z 26. októbra Komisia uviedla, že pri vytváraní normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije na stanovenie nedeformovaných nákladov všetkých výrobných faktorov súvisiacich so surovinami databázu GTA. Na stanovenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, ziskov a režijných nákladov Komisia použila údaje poskytnuté Tureckým štatistickým úradom pre prácu a finančné údaje od dvoch tureckých spoločností uvedených v odôvodnení 115 dostupné v databáze Orbis.

3.2.6. Výrobné faktory

(121) S cieľom určiť normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia analyzovala všetky dostupné údaje o výrobných faktoroch a rozhodla sa použiť tieto zdroje a hodnoty: Tabuľka 2 Výrobné faktory v prípade žehliacich dosiek Výrobný faktor Kód HS Jednotková dovozná hodnota Zdroj údajov Suroviny Epoxi-polyesterová zmes 3206 49 2,75 EUR/kg GTA (*2) Polypropylén 3902 10 1,08 EUR/kg GTA Práškový strieborný epoxid/epoxidové živice 3907 30 2,20 EUR/kg GTA Pena (s hrúbkou 4,6 mm) 3921 13 6,47 EUR/kg GTA Pena (polyuretán 25 kg/m3) 3921 13 6,47 EUR/kg GTA Plastová fólia 3923 21 3,66 EUR/kg GTA Plastové časti 3926 30 8,31 EUR/kg GTA Bavlna 5208 52 2,74 EUR/kg GTA Bavlnená tkanina (obsahujúca 60 % bavlny a 40 % polyesteru) 5210 51 6,73 EUR/kg GTA (*3) Výrobky valcované za studena (výrobky zo železa alebo z nelegovanej ocele) 7209 17 0,51 EUR/kg GTA Kovový plech 7211 23 0,59 EUR/kg GTA Drôt (6 mm, 8 mm) 7217 10 0,87 EUR/kg GTA Drôt (4,75 mm) 7217 20 1,37 EUR/kg GTA Drôt (okrúhly, ťahaný za studena, C9D 6 – 7 mm) 7217 90 2,24 EUR/kg GTA Oceľové rúrky (22 × 0,8 × 1190 mm) 7306 30 1,23 EUR/kg GTA Oceľové rúrky (13 × 0,6 × 2830 mm) 7306 61 1,17 EUR/kg GTA Práca Náklady práce (neuplatňuje sa) 5,84 EUR/hodina Turecký štatistický úrad (*4) Energia Elektrina Zanedbateľný príspevok Zemný plyn Zanedbateľný príspevok

3.2.6.1. Suroviny

(122) Žehliaca doska je vo všeobecnosti úzky plochý kus z tvrdého materiálu chránený obalom odolným voči teplu, ktorého súčasťou je často skladací stojan a na ktorom možno žehliť odev alebo bielizeň. Podľa definície prešetrovaného výrobku, ktorého sa týka toto prešetrovanie, môže prešetrovaný výrobok zahŕňať aj odsávanie pary, vyhrievanie dosky, ofuk dosky, rukávniky a iné časti. Primárnou surovinou využívanou v žehliacich doskách je kov, najmä oceľ (kovový plech, rúrky, drôt). Medzi ďalšie suroviny využívané pri výrobe žehliacich dosiek patria náterová farba/povlak, plastové časti, pena a textília.

(123) Štruktúra nákladov sa líši v závislosti od druhu vyrábanej dosky, napr. dosky vyššej triedy obsahujú iné druhy materiálov ako základné dosky. Komisia pri určovaní výrobných faktorov využívaných pri výrobe žehliacich dosiek vychádzala zo žiadosti o revízne prešetrovanie. Ako už bolo uvedené, žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila v tejto súvislosti nijaké pripomienky. Pre všetky suroviny sa určila nedeformovaná jednotková cena na základe priemernej dovoznej ceny dovozu do reprezentatívnej krajiny zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR v období revízneho prešetrovania, ako sa uvádza v databáze GTA. Dovoz z ČĽR bol vylúčený pre existenciu výrazných deformácií v tejto krajine, ako sa skonštatovalo v oddiele 4.2.

(124) Na účely stanovenia normálnej hodnoty podľa metodiky Komisie by sa mali k týmto dovozným cenám pripočítať clá na dovoz výrobných faktorov a materiálov dovezených do Turecka, ako aj náklady na vnútroštátnu dopravu. To by viedlo k vyššej normálnej hodnote, keďže dovozné clá by ďalej zvýšili dovozné ceny výrobných faktorov. To by následne viedlo k ešte vyššiemu dumpingovému rozpätiu. Vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodneniach 137 a 138, ako aj na povahu tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, ktoré sa zameriava skôr na zistenie, či dumping v období revízneho prešetrovania pokračoval, ako na zistenie jeho presného rozsahu, Komisia rozhodla, že úpravy na zohľadnenie dovozných ciel a vnútroštátnej dopravy nie sú potrebné.

3.2.6.2. Práca

(125) Turecký štatistický inštitút uverejňuje podrobné informácie o mzdách v rôznych hospodárskych odvetviach v Turecku. Komisia použila najnovšie dostupné štatistické údaje (2016) (72) o priemernej hodinovej mzde pre výrobné obdobia v niekoľkých kódoch NACE REV. 2 (konkrétne 25, 27 a 32; údaje o mzdách sú dostupné iba na úrovni dvojčíselných kódov) identifikovaných pre výrobu žehliacich dosiek.

(126) Priemerná mesačná hodnota za rok 2016 bola náležite upravená o infláciu podľa cenového indexu domácich výrobcov (73), ktorý uverejnil Turecký štatistický úrad.

3.2.6.3. Energia

(127) Podľa žiadosti o revízne prešetrovanie energia (elektrina a zemný plyn), ktorá sa spotrebuje v priebehu výrobného procesu, nie je významná. Keďže sa počas prešetrovania nezistili nijaké informácie, ktoré by toto tvrdenie vyvrátili, bolo prijaté a na účely tohto prešetrovania sa náklady na energiu považovali za zanedbateľné.

3.2.7. Výpočty

(128) Na účely stanovenia vytvorenej normálnej hodnoty Komisia postupovala v týchto dvoch krokoch.

(129) Ako prvé stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Keďže vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia vychádzala z informácií o použití každého výrobného faktora (materiálov a práce) pri výrobe troch modelov žehliacich dosiek (nižšej aj vyššej triedy), ktoré poskytli žiadatelia v žiadosti o revízne prešetrovanie. Komisia vynásobila spotrebu výrobných faktorov nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v Turecku ako reprezentatívnej krajine.

(130) Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 117, Komisia na zistené priame výrobné náklady uplatnila režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk. Tieto hodnoty sa stanovili na základe finančných údajov pre dve turecké spoločnosti (odôvodnenie 115) za rok 2017 a odhadov žiadateľov v žiadosti o revízne prešetrovanie. Komisia do nedeformovaných priamych výrobných nákladov započítala tieto položky: — režijné náklady spojené s výrobou uvedené v odôvodnení 117 sa započítali do nedeformovanej hodnoty priamych výrobných nákladov a pohybovali sa v rozpätí 14 – 24 % celkových priamych výrobných nákladov, — predajné, všeobecné a administratívne náklady vo výške 7,62 % sa uplatnili na súčet priamych výrobných nákladov a režijných nákladov spojených s výrobou a — zisk vo výške 5,91 % sa uplatnil na súčet priamych výrobných nákladov a režijných nákladov spojených s výrobou.

(131) Na základe uvedených skutočností Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Vzhľadom na skutočnosť, že čínski výrobcovia/vývozcovia nespolupracovali, nemohlo sa stanoviť, ktoré modely žehliacich dosiek sa vyrábajú v Číne. Komisia preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia vychádzala z informácií poskytnutých žiadateľom v žiadosti o revízne prešetrovanie. Na tento účel žiadatelia určili tri modely žehliacich dosiek nižšej a vyššej triedy. Pre tieto modely sa stanovila normálna hodnota.

(132) Vzhľadom na skutočnosť, že ani jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, sa normálna hodnota stanovila za celú krajinu.

3.2.8. Vývozná cena

(133) V dôsledku nespolupráce sa vývozné ceny stanovili na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia (pozri odôvodnenie 40). Podobne ako v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti (uvedenom v odôvodnení 6) Komisia na určenie vývozných cien použila ceny dovozu vykázané v databáze podľa článku 14 ods. 6

(134) Keďže v databáze podľa článku 14 ods. 6 je objem dovozu vykázaný v kilogramoch, Komisia prepočítala vykázané údaje na kusy (jednotky) prostredníctvom prepočtového kľúča, ktorý sa stanovil v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti uvedenom v odôvodnení 6.

(135) Keďže tieto ceny sú vykázané na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné), Komisia na základe odhadov uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie odpočítala výšku nákladov na dopravu medzi ČĽR a hranicou EÚ.

3.2.9. Porovnanie a dumpingové rozpätie

(136) Komisia porovnala vytvorenú normálnu hodnotu stanovenú v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia so stanovenou priemernou vývoznou cenou zo závodu do EÚ, ako sa uvádza skôr v texte.

(137) Zistené dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, boli v rozpätí od 43 % do 67 %.

3.2.10. Záver

(138) Komisia preto dospela k záveru, že počas obdobia revízneho prešetrovania dumping pokračoval.

3.3. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu z ČĽR

3.3.1. Analýza prvkov

(139) V nadväznosti na zistenie dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia analyzovala, či existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení.

(140) V dôsledku nespolupráce výrobcov/vývozcov v ČĽR Komisia založila svoje posúdenie na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na zisteniach z predchádzajúceho revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti uvedeného v odôvodnení 6 (ďalej len „predchádzajúce revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti“), informáciách zo žiadosti o revízne prešetrovanie, z databázy podľa článku 14 ods. 6 a čínskej databázy. Analyzovali sa tieto prvky: výrobná kapacita v ČĽR, ceny čínskeho vývozu na trhy iných tretích krajín a atraktívnosť trhu EÚ.

3.3.1.1. Výrobná kapacita v ČĽR

(141) Vzhľadom na nespoluprácu ani jeden čínsky vývozca/výrobca neposkytol nijaké informácie o skutočnej výrobnej kapacite v Číne. Neexistujú ani nijaké verejne dostupné informácie o žehliacich doskách, ako napríklad štatistické údaje alebo prieskumy trhu, preto museli byť zistenia založené na informáciách poskytnutých v žiadosti a zisteniach z predchádzajúceho revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti ako na dostupných informáciách v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

(142) V predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa výrobná kapacita v ČĽR odhadovala na približne 8 miliónov kusov, čo predstavovalo asi 80 % spotreby v EÚ v roku 2009 a čo by pokrylo takmer 100 % spotreby v EÚ počas súčasného obdobia revízneho prešetrovania (8,3 milióna kusov – pozri odôvodnenie 158). Podľa revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti realizovaného orgánmi USA, ktoré sa týkalo rovnakého výrobku dovážaného z ČĽR do USA (74) a ktoré sa skončilo 8. marca 2016 (75) opätovným uložením antidumpingových opatrení na čínsky dovoz žehliacich dosiek do roku 2021 (ďalej len „revízne prešetrovanie USA pred uplynutím platnosti“), sa však čínska výrobná kapacita od roku 2009 zvýšila, čo by naznačovalo, že súčasná výrobná kapacita v ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania dokonca prevýšila spotrebu v EÚ v rovnakom období.

(143) Na základe zistení z predchádzajúceho revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti navyše čínski výrobcovia dokážu jednoducho získať ďalšiu výrobnú kapacitu, pretože výrobný proces je založený najmä na pracovnej sile. Čínski výrobcovia žehliacich dosiek okrem toho vyrábajú aj iné kovové výrobky na výrobných linkách, ktoré by sa mohli jednoducho použiť na výrobu žehliacich dosiek. To čínskym výrobcom umožňuje zvýšiť výrobu žehliacich dosiek presunutím výroby medzi existujúcimi výrobnými linkami v závislosti od dopytu. Takéto zvýšenie kapacity si nevyžaduje nijaké dôležité investície ani zručnosti a prechod medzi rôznymi výrobkami preto nie je náročný. V súčasnom prešetrovaní sa nezistili nijaké informácie, ktoré by tieto zistenia spochybnili.

(144) Preto sa dospelo k záveru, že v ČĽR sú dostupné veľké výrobné kapacity, ktoré pokrývajú prinajmenšom takmer 100 % spotreby v EÚ a možno ich jednoducho ďalej zvyšovať.

3.3.1.2. Ceny čínskeho vývozu na trhy iných tretích krajín

(145) Keďže čínski vývozcovia/výrobcovia nespolupracovali, Komisia musela pri stanovení cien vývozu z Číny na trhy iných tretích krajín vychádzať z dostupných skutočností. Keďže neexistujú nijaké ďalšie spoľahlivejšie informácie, Komisia použila údaje o vývoze z čínskej databázy. Hoci boli zhromaždené na úrovni osemmiestneho colného kódu, a teda okrem žehliacich dosiek zahŕňajú niekoľko ďalších výrobkov do domácnosti, považovali sa za najprimeranejšiu dostupnú referenčnú hodnotu, ktorá zmysluplne naznačovala možné úrovne cien vývozu na trhy iných tretích krajín.

(146) Podľa čínskej databázy boli počas obdobia revízneho prešetrovania tromi hlavnými vývoznými trhmi ČĽR z hľadiska objemu USA, EÚ a Japonsko. Zatiaľ čo USA a EÚ sú veľké trhy, Japonsko je oveľa menším trhom. Z hľadiska cien bola priemerná jednotková cena vývozu do EÚ vyššia ako cena vývozu do USA a podobná ako cena vývozu do Japonsku.

(147) Čínski vývozcovia/výrobcovia počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej vyvážali na trh EÚ za dumpingové ceny, ako sa konštatovalo v odôvodnení 138. Keďže ceny čínskeho vývozu na iné hlavné vývozné trhy sú podobné (76) alebo nižšie (77) ako ceny vývozu do EÚ, naznačuje to, že čínski vývozcovia/výrobcovia sa pri vývoze na trhy iných tretích krajín správajú podobne. To podľa všetkého potvrdzuje aj revízne prešetrovanie USA pred uplynutím platnosti, po ktorom došlo k predĺženiu platnosti antidumpingových opatrení v súvislosti s čínskym dovozom žehliacich dosiek do USA.

3.3.1.3. Atraktívnosť trhu EÚ

(148) Z analýzy čínskeho vývozu vyplynulo, že napriek platným antidumpingovým opatreniam zostáva trh EÚ pre čínskych výrobcov žehliacich dosiek jedným z najdôležitejších vývozných trhov. Ceny čínskeho vývozu na iné trhy sú v priemere nižšie ako ceny vývozu do EÚ. Svedčí to o tom, že trh EÚ je pre čínsky dovoz lukratívnejší, a teda atraktívnejší. Pokiaľ ide o Japonsko, zo štatistických údajov vyplýva, že ide o oveľa menší trh a vývoz z Číny do Japonska sa v posledných rokoch významne nezvýšil. Vzhľadom na obmedzený dopyt na japonskom trhu nie je pravdepodobné, že sa čínsky vývoz do Japonska významne zvýši.

(149) Potvrdzuje to skutočnosť, že čínsky podiel na trhu bol v období revízneho prešetrovania napriek platným antidumpingovým opatreniam stále na úrovni 11 % (pozri odôvodnenie 160). Približne 80 % tohto dovozu pochádza od čínskej spoločnosti s najnižším individuálnym antidumpingovým clom. To jasne naznačuje, že EÚ zostáva pre čínskych výrobcov žehliacich dosiek atraktívnym trhom a že ak by uplynula platnosť opatrení, dovoz z ČĽR by sa pravdepodobne zvýšil.

(150) V rámci revízneho prešetrovania USA pred uplynutím platnosti z marca 2016 uvedeného v odôvodnení 142 Ministerstvo obchodu v USA oznámilo (78) pokračovanie platnosti nariadenia, ktorým sa ukladalo antidumpingové clo na žehliace dosky z ČĽR, na ďalších päť rokov, t. j. do roku 2021. Sadzba antidumpingového cla pre „všetky ostatné spoločnosti“ je 157,68 % (79) (v porovnaní s 42,3 % v EÚ). Orgány USA počas revízneho prešetrovania zistili, že hoci stále dochádza k dovozu žehliacich dosiek z ČĽR do USA, opatrenia viedli k jeho zníženiu (z 1,1 milióna v roku 2012 na 0,43 milióna v roku 2014). Táto situácia sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne nezmení.

(151) Keďže trh USA je pre čínskych výrobcov prakticky uzavretý, je veľmi pravdepodobné, že ak by platnosť opatrení uplynula, čínski výrobcovia žehliacich dosiek by presunuli svoj vývoz do EÚ alebo by v ňom opäť pokračovali a tento vývoz by sa uskutočňoval za dumpingové ceny.

(152) Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že EÚ je pre čínsky vývoz atraktívnym trhom.

3.3.2. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

(153) Vzhľadom na značné výrobné kapacity v ČĽR a schopnosť zvýšiť kapacitu bez významných nákladov, čínske cenové správanie vo vzťahu k iným tretím krajinám a atraktívnosť trhu EÚ pre čínskych vývozcov/výrobcov Komisia dospela k záveru, že zrušenie antidumpingových opatrení by s veľkou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu dumpingu.

4. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

4.1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie

(154) Počas obdobia revízneho prešetrovania podobný výrobok v EÚ vyrábali 10 známi výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

(155) Celková výroba v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania bola stanovená na 5,2 milióna kusov. Komisia tento údaj stanovila na základe údajov poskytnutých žiadateľom, ktoré boli krížovo skontrolované s overenými údajmi zo spoločností zaradených do vzorky.

4.2. Spotreba v EÚ

(156) Spotreba v EÚ bola stanovená na základe objemu dovozu zaznamenaného v databáze podľa článku 14 ods. 6 a objemov predaja výrobného odvetvia Únie v EÚ, ktoré predložil žiadateľ. Tieto objemy predaja sa krížovo skontrolovali a v prípade potreby aktualizovali vzhľadom na overené informácie od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

(157) Z dôvodov uvedených v odôvodnení 133 Komisia stanovila objem dovozu z ČĽR na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel bol objem dovozu z ČĽR stanovený na základe údajov zaznamenaných v databáze podľa článku 14 ods. 6

(158) Spotreba v EÚ sa v posudzovanom období vyvíjala takto: Tabuľka 3 Spotreba v EÚ Objem (v tisíckach kusov) 2014 2015 2016 ORP Spotreba v EÚ 7 954 8 316 8 344 8 382 Index (2014 = 100) 100 105 105 105 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(159) Spotreba v EÚ sa v posudzovanom období zvýšila o 5 %. K tomuto nárastu došlo medzi rokmi 2014 a 2015, potom zostala spotreba konštantná.

4.3. Dovoz do EÚ z ČĽR

4.3.1. Objem a podiel na trhu

(160) Dovoz do EÚ z ČĽR a podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 4 Dovoz z ČĽR a podiel na trhu 2014 2015 2016 ORP Objem dovozu z ČĽR (v tisíckach kusov) 1 258 983 597 919 Index (2014 = 100) 100 78 47 73 Podiel dovozu z ČĽR na trhu 15,8 % 11,8 % 7,1 % 10,9 % Index (2014 = 100) 100 75 45 69 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(161) Dovoz sa medzi rokmi 2014 a 2016 znížil o 53 %, ale v období revízneho prešetrovania sa znovu zvýšil o 54 %. Počas posudzovaného obdobia sa celkovo znížil o 27 %. Podiel čínskeho dovozu na trhu zaznamenal rovnaký trend, t. j. znížil sa z 15,8 % v roku 2014 na 7,1 % v roku 2016, potom sa znovu zvýšil o 3,8 percentuálneho bodu a v období revízneho prešetrovania dosiahol úroveň 10,9 %. Hoci sa podiel čínskeho dovozu na trhu v posudzovanom období celkovo znížil o 31 %, naďalej zostal významný.

4.3.2. Cena a cenové podhodnotenie

(162) Vzhľadom na skutočnosť, že čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, priemerná dovozná cena dovozu z ČĽR sa musela stanoviť na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe informácií obsiahnutých v databáze podľa článku 14 ods. 6 a prostredníctvom rovnakého prepočtového kľúča, ktorý sa stanovil v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti. Na tomto základe sa dovozné ceny od roku 2014 do roku 2015 najprv zvýšili o 20 %, ale potom klesli na úroveň roku 2014. Počas obdobia revízneho prešetrovania bola cena na úrovni 8,7 EUR/kus. Tabuľka 5 Dovozné ceny Dovoz z ČĽR 2014 2015 2016 ORP Priemerná dovozná cena (v EUR/kus) 8,7 10,4 10,2 8,7 Index (2014 = 100) 100 120 118 100 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(163) Na účely určenia cenového podhodnotenia počas obdobia revízneho prešetrovania sa porovnávala vážená priemerná predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaná neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ, upravená na úroveň cien zo závodu (t. j. bez nákladov na dopravu v EÚ a po odrátaní zliav a rabatov), so zodpovedajúcou váženou priemernou cenou dovozu, ktorá je stanovená v odôvodnení 162, na základe ceny CIF vrátane ciel a antidumpingového cla.

(164) Z porovnania vyplynulo, že ak sa tento údaj vyjadrí ako percentuálny podiel z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia revízneho prešetrovania, ceny dovozu z Číny boli oproti cenám výrobného odvetvia Únie podhodnotené o 2,3 %. Po odpočítaní zavedeného antidumpingového cla malo rozpätie podhodnotenia ceny výšku 19,4 %.

4.4. Dovoz z tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam

(165) Dovoz z tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam, sa stanovil na základe databázy podľa článku 14 ods. 6, ako sa uvádza v odôvodnení 156. Tabuľka 6 Dovoz z tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam 2014 2015 2016 ORP Dovoz zo všetkých tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam (v tisíckach kusov) 2 160 2 710 3 039 2 758 Index (2014 = 100) 100 125 141 128 Trhový podiel dovozu zo všetkých tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam (v %) 27,2 % 32,6 % 36,4 % 32,9 % Index (2014 = 100) 100 120 134 121 Ceny dovozu zo všetkých tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam (v EUR/kus) 10,4 10,9 10,4 10,8 Index (2014 = 100) 100 105 100 104 Dovoz z Ukrajiny (v tisíckach kusov) 712 908 1 009 1 009 Index (2014 = 100) 100 128 142 142 Podiel dovozu z Ukrajiny na trhu (v %) 8,9 10,9 12,1 12,0 Index (2014 = 100) 100 122 135 135 Cena dovozu z Ukrajiny (v EUR/kus) 11,3 10,8 10,3 10,5 Index (2014 = 100) 100 95 91 92 Dovoz z Turecka (v tisíckach kusov) 860 1 039 1 297 998 Index (2014 = 100) 100 121 151 116 Podiel dovozu z Turecka na trhu (v %) 10,8 12,5 15,5 11,9 Index (2014 = 100) 100 116 144 110 Cena dovozu z Turecka (v EUR/kus) 10,5 11,7 10,5 10,7 Index (2014 = 100) 100 111 100 102 Dovoz z Indie (v tisíckach kusov) 529 638 528 509 Index (2014 = 100) 100 121 100 96 Podiel dovozu z Indie na trhu (v %) 6,6 7,7 6,3 6,1 Index (2014 = 100) 100 115 95 91 Cena dovozu z Indie (v EUR/kus) 7,9 8,9 8,0 11,0 Index (2014 = 100) 100 114 102 139 Dovoz z iných tretích krajín (v tisíckach kusov) 60 125 206 243 Index (2014 = 100) 100 209 346 408 Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu (v %) 0,7 1,5 2,5 2,9 Index (2014 = 100) 100 200 330 387 Cena dovozu z iných tretích krajín (v EUR/kus) 19,7 15,8 16,5 12,7 Index (2014 = 100) 100 81 84 64 Zdroj: databáza podľa článku 14 ods. 6.

(166) Objem dovozu zo všetkých tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam, sa v posudzovanom období zvýšil o 28 %. Objem dovozu zo všetkých tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam, ako celku bol v období revízneho prešetrovania na úrovni približne 2,8 milióna kusov, čo sa premietlo do podielu na trhu na úrovni 32,9 %. Väčšina tohto dovozu pochádzala z Ukrajiny a Turecka. Dovoz z Ukrajiny sa od roku 2014 do roku 2016 zvýšil z 0,7 milióna kusov na 1,0 milióna kusov a počas obdobia revízneho prešetrovania zotrval na rovnakej úrovni. Dovoz z Turecka najprv medzi rokmi 2014 a 2016 vzrástol z 0,9 milióna kusov na 1,3 milióna kusov a potom sa v období revízneho prešetrovania opäť znížil na 1,0 milióna kusov. Dovoz z Indie zostal v posudzovanom období relatívne stabilný (okolo 0,5 – 0,6 milióna kusov). Objem dovozu z iných tretích krajín bol nízky, v posudzovanom období sa zvýšil z 0,1 milióna kusov na 0,2 milióna kusov. Z hľadiska podielu na trhu sa to v období revízneho prešetrovania premietlo do nárastu o 3 percentuálne body na úroveň 12 % v prípade Ukrajiny, nárastu o 1,1 percentuálneho bodu na úroveň 11,9 % v prípade Turecka a poklesu zo 6,6 % v roku 2014 na 6,1 % v prípade Indie. Podiel iných tretích krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil z 0,7 % na 2,9 %.

(167) Priemerná cena dovozu z Ukrajiny sa znížila z 11,3 EUR za kus v roku 2014 na 10,5 EUR za kus v období revízneho prešetrovania. V tom istom období sa priemerná cena dovozu z Turecka mierne zvýšila z 10,5 EUR za kus na 10,7 EUR za kus. Cena dovozu z Indie sa zvýšila výraznejšie, zo 7,9 EUR za kus v roku 2014 na 11,0 EUR za kus v období revízneho prešetrovania. Vážená priemerná cena dovozu zo všetkých tretích krajín ako celku zostala relatívne stabilná, zvýšila sa z 10,4 EUR za kus v roku 2014 na 10,8 EUR za kus v období revízneho prešetrovania.

4.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

(168) Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a ekonomických ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

(169) Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na dvoch úrovniach: — makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, produktivita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť a veľkosť dumpingových rozpätí a zotavenie z minulého dumpingu) sa posudzovali na úrovni celej EÚ na základe údajov poskytnutých žiadateľom a krížovo skontrolovaných s overenými vyplnenými dotazníkmi od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, — analýza mikroekonomických ukazovateľov (priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, náklady práce, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získať kapitál a investície) sa vykonala na základe informácií poskytnutých tromi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorí zaslali vyplnený dotazník. Posúdenie vychádzalo z ich informácií, ktoré boli riadne overené počas overovaní na mieste.

4.6. Makroekonomické ukazovatele

4.6.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(170) Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 7 Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2014 2015 2016 ORP Objem výroby (v tisíckach kusov) 5 200 5 200 5 200 5 204 Index (2014 = 100) 100 100 100 100 Výrobná kapacita (v tisíckach kusov) 7 235 7 667 7 368 7 552 Index (2014 = 100) 100 106 102 104 Využitie kapacity 72 % 68 % 71 % 69 % Index (2014 = 100) 100 94 98 96 Zdroj: žiadateľ, overené vyplnené dotazníky.

(171) Celková výroba v Únii zostala počas posudzovaného obdobia stabilná, zatiaľ čo kapacita sa zvýšila o 4 percentuálne body. Tento mierny nárast výrobnej kapacity bol spôsobený najmä automatizáciou a zlepšeniami malého rozsahu, ktoré odstránili určité prekážky výrobného procesu. V posudzovanom období sa preto miera využitia kapacity mierne znížila zo 72 % na 69 %, čo odzrkadľuje nárast kapacity a konštantný objem výroby.

4.6.2. Objem predaja

(172) Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ. Poskytnuté informácie sa krížovo skontrolovali a v prípade potreby aktualizovali podľa overených informácií od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

(173) Počas posudzovaného obdobia sa objem predaja výrobného odvetvia Únie vyvíjal takto: Tabuľka 8 Objem predaja V tisíckach kusov 2014 2015 2016 ORP Predaj neprepojeným zákazníkom v EÚ 4 537 4 623 4 708 4 705 Index (2014 = 100) 100 102 104 104 Zdroj: žiadateľ, overené vyplnené dotazníky.

(174) Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ sa od roku 2014 do roku 2016 mierne zvýšil a neskôr počas obdobia revízneho prešetrovania zostal stabilný. Počas posudzovaného obdobia celkovo vzrástol o 4 %.

4.6.3. Podiel na trhu

(175) Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil z 57,0 % na 56,1 %. Spôsobila to skutočnosť, že predaj výrobného odvetvia Únie sa zvýšil o niečo menej (o 4 %) ako spotreba v EÚ, ktorá sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 158. Tabuľka 9 Podiel na trhu 2014 2015 2016 ORP Podiely výrobcov z Únie na trhu 57,0 % 55,6 % 56,4 % 56,1 % Index (2014 = 100) 100 97 99 98 Zdroj: Žiadateľ, overené vyplnené dotazníky a databáza podľa článku 14 ods. 6.

4.6.4. Zamestnanosť a produktivita

(176) Počas posudzovaného obdobia sa úroveň zamestnanosti a produktivita vyvíjali takto: Tabuľka 10 Zamestnanosť a produktivita 2014 2015 2016 ORP Počet zamestnancov (v ekvivalente plného pracovného času) 657 689 677 646 Index (2014 = 100) 100 105 103 98 Produktivita (v kusoch na zamestnanca) 7 916 7 546 7 687 8 049 Index (2014 = 100) 100 95 97 102 Zdroj: žiadateľ, overené vyplnené dotazníky.

(177) Zamestnanosť mierne kolísala a počas posudzovaného obdobia sa celkovo znížila o 2 %. Konkrétnejšie došlo od roku 2014 do roku 2015 k nárastu a následne k poklesu od roku 2015 do obdobia revízneho prešetrovania. Produktivita, ktorá sa meria ako objem výroby (v kusoch) na zamestnanca za rok, takisto mierne kolísala a počas posudzovaného obdobia sa celkovo zvýšila o 2 %. Počet zamestnancov a produktivitu ovplyvnili dva hlavné faktory: vertikálna integrácia výrobného procesu na jednej strane a automatizácia na druhej strane. Zatiaľ čo prvý faktor zvýšil zamestnanosť, druhý znížil počet zamestnancov, čo celkovo viedlo k relatívne stabilnej zamestnanosti iba s malým kolísaním. Celkovo to viedlo k zvýšeniu produktivity.

4.6.5. Rast

(178) Ako sa uvádza v odôvodneniach 158 a 159, spotreba v EÚ medzi rokom 2014 a obdobím revízneho prešetrovania vzrástla o 5 %. Zároveň sa objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ zvýšil o 4 % a podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 1 %. Výroba výrobného odvetvia Únie zostala počas rovnakého obdobia stabilná a zamestnanosť sa mierne znížila (o 2 %, odôvodnenie 177). Preto možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo iba mierny rast, ktorý bol nižší ako rast trhu v posudzovanom období.

4.6.6. Rozsah dumpingu a zotavenie z minulého dumpingu

(179) Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania pokračoval na značnej úrovni. Ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov boli počas obdobia revízneho prešetrovania oproti predajným cenám výrobného odvetvia Únie takisto naďalej podhodnotené.

(180) Úroveň dovozu z Číny zároveň zostala v období revízneho prešetrovania významná a predstavovala 10,9 % podielu na trhu. Vplyv rozsahu skutočného dumpingového rozpätia z Číny na výrobné odvetvie Únie preto nemožno považovať za zanedbateľný.

4.7. Mikroekonomické ukazovatele

4.7.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

(181) Priemerná jednotková predajná cena a výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v EÚ sa v posudzovanom období vyvíjali takto: Tabuľka 11 Predajná cena a výrobné náklady 2014 2015 2016 ORP Jednotková cena na trhu EÚ (v EUR/kus) 11,4 11,9 10,9 10,8 Index (2014 = 100) 100 104 96 94 Jednotkové výrobné náklady (v EUR/kus) 10,5 11,0 10,3 10,2 Index (2014 = 100) 100 105 98 97 Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

(182) Priemerné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili o 6 %. Tento pokles do istej miery odrážal zmenu na trhu, kde tzv. vysokodiskontní predajcovia zvýšili svoj podiel na trhu v porovnaní s tradičnými supermarketmi, čo viedlo k zvýšeniu tlaku na ceny.

(183) Jednotkové výrobné náklady sa v dôsledku automatizácie a zvýšenej vertikálnej integrácie, ktoré viedli k nárastu efektívnosti, počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %. Predajné ceny sa však znížili o niečo viac ako náklady, čo negatívne ovplyvnilo ziskovosť výrobného odvetvia Únie medzi rokom 2014 a obdobím revízneho prešetrovania, ako sa uvádza v tabuľke 14.

4.7.2. Náklady práce

(184) V posudzovanom období sa priemerné náklady práce vyvíjali takto: Tabuľka 12 Náklady práce v EUR/zamestnanec 2014 2015 2016 ORP Priemerná mzda 21 254 22 086 21 064 21 518 Index (2014 = 100) 100 104 99 101 Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

(185) Priemerné mzdy v posudzovanom období kolísali, napriek tomu však zostali pomerne stabilné. Počas posudzovaného obdobia sa zvýšili o 1 %.

4.7.3. Konečný stav zásob

(186) V posudzovanom období sa objem konečného stavu zásob vyvíjal takto: Tabuľka 13 Zásoby V tisíckach kusov 2014 2015 2016 ORP Konečný stav zásob 214 186 186 145 Index (2014 = 100) 100 87 87 68 Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

(187) Úroveň zásob sa počas posudzovaného obdobia znižovala a v porovnaní s úrovňou v roku 2014 bola v období revízneho prešetrovania o 32 % nižšia.

4.7.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

(188) Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: Tabuľka 14 Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál 2014 2015 2016 ORP Ziskovosť predaja v EÚ neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) 6,3 6,0 4,0 3,6 Index (2014 = 100) 100 96 63 57 Peňažný tok (v EUR) 2 389 030 2 968 258 2 334 243 1 580 721 Index (2014 = 100) 100 124 98 66 Investície (v EUR) 870 960 632 340 1 833 355 1 328 925 Index (2014 = 100) 100 73 210 153 Návratnosť investícií (v % čistých aktív) 11,9 11,8 7,4 6,2 Index (2014 = 100) 100 99 62 52 Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

(189) Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v EÚ ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobného odvetvia Únie postupne znížila zo 6,3 % v roku 2014 na 3,6 % v období revízneho prešetrovania. Napriek ziskovosti odvetvia zostala úroveň dosiahnutých ziskov počas posudzovaného obdobia nižšia ako cieľový zisk, ktorý sa v pôvodnom prešetrovaní považoval za primeraný pre toto odvetvie (t. j. 7,0 %).

(190) Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa od roku 2014 do roku 2015 najprv zvýšil. Od roku 2015 do obdobia revízneho prešetrovania sa potom zhoršoval zároveň so ziskovosťou. Úroveň investícií najprv od roku 2014 do roku 2015 klesla a potom vzrástla, čo viedlo k celkovému nárastu počas posudzovaného obdobia na úrovni 55 %. Veľká časť investícií bola zameraná na zvýšenie úrovne vertikálnej integrácie a automatizácie s cieľom znížiť výrobné náklady. Nárast kapacity predstavoval iba 4 % a vyplýval zo zvýšenia efektívnosti (pozri odôvodnenia 170 a 171).

(191) Medzi rokom 2014 a obdobím revízneho prešetrovania návratnosť investícií, vymedzená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií, klesla zároveň so ziskovosťou.

4.8. Záver o ujme

(192) Z analýzy makroekonomických ukazovateľov vyplynulo, že situácia výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom obd