24.

Článok 85 sa mení takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Komisia do 18. júna 2024 posúdi uplatňovanie tohto nariadenia a vypracuje všeobecnú správu. Komisia predloží túto správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.“; b) vkladá sa tento odsek: „1a. ESMA predloží do 17. júna 2023 Komisii správu o: a) vplyve nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/834 (*7) na úroveň zúčtovania finančnými a nefinančnými protistranami a rozloženie zúčtovania v rámci každého typu protistrany, najmä v súvislosti s finančnými protistranami s obmedzeným objemom činnosti v oblasti mimoburzových derivátov a vzhľadom na primeranosť zúčtovacích prahových hodnôt uvedených v článku 10 ods. 4; b) vplyve nariadenia (EÚ) 2019/834 na kvalitu a prístupnosť údajov ohlasovaných archívom obchodných údajov, ako aj kvalitu informácií, ktoré sprístupňujú archívy obchodných údajov; c) zmenách rámca pre ohlasovanie vrátane začatia a vykonávania delegovaného ohlasovania podľa článku 9 ods. 1a, a najmä jeho vplyvu na zaťaženie, ktoré z ohlasovania vyplýva pre nefinančné protistrany, na ktoré sa nevzťahuje zúčtovacia povinnosť; d) prístupnosti zúčtovacích služieb, najmä pokiaľ ide o to, či je požiadavka poskytovať zúčtovacie služby, a to priamo alebo nepriamo, na základe spravodlivých, primeraných, nediskriminačných a transparentných obchodných podmienok v zmysle článku 4 ods. 3a účinná pri uľahčovaní prístupu k zúčtovaniu. (*7) Nariadenie Európskeho parlamentu a rady (EÚ) 2019/834 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na ohlasovanie, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2019, s. 42).“;" c) odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto: „2. Komisia do 18. júna 2020 a potom každých 12 mesiacov až do konečného predĺženia uvedeného v treťom pododseku vypracuje správu, v ktorej posúdi, či sa vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia pre systémy dôchodkového zabezpečenia na prevod peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, ako aj potrebu akýchkoľvek opatrení na uľahčenie týchto uskutočniteľných technických riešení. ESMA do 18. decembra 2019 a potom každých 12 mesiacov až do konečného predĺženia uvedeného v treťom pododseku v spolupráci s EIOPA, EBA a ESRB predloží Komisii správu, v ktorej sa posúdia tieto skutočnosti: a) či centrálne protistrany, zúčtovací členovia a systémy dôchodkového zabezpečenia vynaložili primerané úsilie a vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia, ktoré uľahčujú účasť systémov dôchodkového zabezpečenia v centrálnom zúčtovaní zložením peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, vrátane dôsledkov, ktoré z týchto riešení vyplývajú pre trhovú likviditu a procyklickosť, a ich potenciálnych právnych alebo iných dôsledkov; b) objem a charakter činnosti systémov dôchodkového zabezpečenia na trhoch so zúčtovávanými a nezúčtovávanými mimoburzovými derivátmi, a to v rámci každej triedy aktív, a akékoľvek súvisiace systémové riziko pre finančný systém; c) dôsledky plnenia požiadavky na zúčtovanie zo strany systémov dôchodkového zabezpečenia na ich investičné stratégie vrátane akejkoľvek zmeny alokácie ich peňažných a nepeňažných aktív; d) dôsledky zúčtovacích prahových hodnôt vymedzených podľa článku 10 ods. 4 písm. b) pre systémy dôchodkového zabezpečenia; e) vplyv iných právnych požiadaviek na nákladové diferenciály medzi zúčtovávanými a nezúčtovávanými zmluvami o mimoburzových derivátoch, vrátane maržových požiadaviek na nezúčtovávané deriváty a výpočtu ukazovateľa finančnej páky podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013; f) či sú potrebné akékoľvek ďalšie opatrenia na uľahčenie riešenia zúčtovania pre systémy dôchodkového zabezpečenia. Komisia môže prijať delegovaný akt v súlade s článkom 82 s cieľom predĺžiť dvakrát, zakaždým o jeden rok, dvojročnú lehotu uvedenú v článku 89 ods. 1, ak dospeje k záveru, že nebolo vyvinuté žiadne uskutočniteľné technické riešenie a že nepriaznivý vplyv centrálne zúčtovávaných zmlúv o derivátoch na dôchodkové dávky budúcich dôchodcov zostáva nezmenený. Centrálne protistrany, zúčtovací členovia a systémy dôchodkového zabezpečenia vynaložia maximálne úsilie na to, aby prispeli k vývoju uskutočniteľných technických riešení, ktoré uľahčujú zúčtovanie zmlúv o mimoburzových derivátoch týmito systémami dôchodkového zabezpečenia. Komisia zriadi expertnú skupinu zloženú zo zástupcov centrálnych protistrán, zúčtovacích členov, systémov dôchodkového zabezpečenia a iných relevantných strán v oblasti takýchto uskutočniteľných technických riešení s cieľom monitorovať ich úsilie a posúdiť pokrok dosiahnutý vo vývoji uskutočniteľných technických riešení, ktoré uľahčujú zúčtovanie zmlúv o mimoburzových derivátoch systémami dôchodkového zabezpečenia vrátane prevodov peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží systémami dôchodkového zabezpečenia. Táto expertná skupina sa stretáva najmenej raz za šesť mesiacov. Komisia pri vypracúvaní svojej správy podľa prvého pododseku zohľadní úsilie centrálnych protistrán, zúčtovacích členov a systémov dôchodkového zabezpečenia. 3. Komisia do 18. decembra 2020 pripraví správu, v ktorej posúdi: a) či sa povinnosťami ohlasovať transakcie podľa článku 26 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a podľa tohto nariadenia vytvára pre deriváty, ktoré nie sú mimoburzovými derivátmi, duplicitná povinnosť ohlasovať transakcie a či by sa ohlasovanie transakcií s derivátmi, ktoré nie sú mimoburzovými derivátmi, mohlo obmedziť alebo zjednodušiť pre všetky protistrany bez nenáležitej straty informácií; b) potrebnosť a vhodnosť zosúladenia obchodovacej povinnosti v prípade derivátov podľa nariadenia (EÚ) č. 600/2014 so zmenami zúčtovacej povinnosti v prípade derivátov vykonanými podľa nariadenia (EÚ) 2019/834, najmä pokiaľ ide o okruh subjektov, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť; c) či by všetky obchody, ktoré vyplývajú priamo zo služieb zameraných na zníženie poobchodných rizík, vrátane kompresie portfólia, mali byť oslobodené od zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1, s prihliadnutím na rozsah, v ktorom tieto služby zmierňujú riziká, predovšetkým kreditné riziko protistrany a prevádzkové riziko, ako aj na možné obchádzanie zúčtovacej povinnosti a možné odrádzanie od centrálneho zúčtovania. Komisia predloží správu uvedenú v prvom pododseku spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.“; d) vkladá sa tento odsek: „3a. ESMA do 18. mája 2020 predloží Komisii správu. V tejto správe sa posúdi: a) súlad medzi požiadavkami na ohlasovanie v prípade derivátov, ktoré nie sú mimoburzovými derivátmi, podľa nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a podľa článku 9 tohto nariadenia, a to pokiaľ ide o údaje o zmluvách o derivátoch, ktoré sa majú ohlasovať, ako aj o prístup k údajom zo strany relevantných subjektov, a tiež či by sa mali uvedené požiadavky zosúladiť; b) uskutočniteľnosť ďalšieho zjednodušenia reťazcov ohlasovania pre všetky protistrany vrátane všetkých nepriamych klientov, s prihliadnutím na potrebu včasného ohlasovania a na opatrenia prijaté podľa článku 4 ods. 4 tohto nariadenia a článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 600/2014; c) či je potrebné zosúladenie obchodovacej povinnosti v prípade derivátov podľa nariadenia (EÚ) č. 600/2014 so zmenami zúčtovacej povinnosti v prípade derivátov vykonanými podľa nariadenia (EÚ) 2019/834, najmä pokiaľ ide o okruh subjektov, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť; d) v spolupráci s ESRB, či by všetky obchody, ktoré vyplývajú priamo zo služieb zameraných na zníženie poobchodných rizík, vrátane kompresie portfólia, mali byť oslobodené od zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1; v uvedenej správe sa: i) preskúma kompresia portfólia a iné dostupné služby nevytvárajúce cenu, ktoré sú zamerané na zníženie poobchodných rizík a ktoré znižujú netrhové riziká v portfóliách derivátov bez zmeny trhového rizika portfólií, ako sú napríklad rebalansovacie transakcie; ii) vysvetlia účely a fungovanie takýchto služieb zameraných na znižovanie poobchodných rizík, rozsah, v akom zmierňujú riziko, najmä kreditné riziko protistrany a prevádzkové riziko, a posúdi potreba zúčtovania takýchto obchodov alebo ich oslobodenia od zúčtovania s cieľom riadiť systémové riziko, a iii) posúdi, do akej miery akékoľvek oslobodenie od zúčtovacej povinnosti v prípade takýchto služieb odrádza od centrálneho zúčtovania a môže viesť k obchádzaniu zúčtovacej povinnosti protistranami; e) či by sa mohol rozšíriť zoznam finančných nástrojov, ktoré sa považujú za vysoko likvidné s minimálnym trhovým a kreditným rizikom v súlade s článkom 47, a či by uvedený zoznam mohol zahŕňať jeden alebo viac fondov peňažného trhu, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 (*8). (*8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 zo 14. júna 2017 o fondoch peňažného trhu (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 8).“"