ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

V rozpočte na rok 2010, ktorý Parlament prijal v januári 2010, sa plánuje deficit na úrovni 6,3 % HDP. V súlade s politickými podmienkami programu pomoci platobnej bilancii sú plánované úpravy zamerané najmä na stranu výdavkov: v opatreniach sa ráta so znížením výdavkov približne o 2,2 % HDP. Hlavnými oblasťami zníženia výdavkov sú: zmrazenie miezd vo verejnom sektore a zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore, ktoré prispejú k zníženiu mzdových nákladov vo verejnom sektore o 0,8 % HDP; zníženie verejných výdavkov na tovary a služby, ktoré prispeje k zníženiu medzispotreby v sektore verejnej správy o 0,5 % HDP; zmrazenie dôchodkov, ktoré prispeje k zníženiu sociálnych platieb o 0,8 % HDP a zníženie dotácií na úrovni 0,2 % HDP. Vplyv týchto opatrení sa čiastočne vyrovnáva nárastom výdavkov v iných oblastiach a bude predstavovať čistý pokles pomeru primárnych výdavkov k HDP o 1,3 percentuálneho bodu HDP. Konkrétne by investičné výdavky mali narásť o 0,2 % HDP aj v dôsledku predpokladanej väčšej miery využívania štrukturálnych fondov EÚ. Pomer príjmov verejných financií k HDP by mal vzrásť približne o 0,6 percentuálneho bodu HDP, a to vrátane (jednorazových) výnosov z úhrady daňových nedoplatkov (obligácia Rompetrol) v hodnote 0,5 % HDP. Uvedené čisté výdavkové škrty a nárast príjmov by mali predstavovať zvýšenie salda verejných financií v roku 2010 o 1,7 % HDP (pričom sa do úvahy vezmú zvýšené platby úrokov o 0,3 % HDP v predchádzajúcom roku). Ak sa zohľadní rozšírenie produkčnej medzery, predstavuje to výrazné zlepšenie štrukturálneho salda o 2,25 % HDP (po prepočítaní útvarmi Komisie v súlade so spoločne dohodnutou metodikou na základe informácií poskytnutých v programe).
(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je znížiť deficit verejných financií na 3 % HDP do roku 2012, t. j. o rok skôr, než odporúča Rada v rámci postupu pri nadmernom deficite. Očakáva sa, že celkový deficit klesne z 5,5 % HDP v roku 2010 na 4,2 % HDP v roku 2011 a 3,0 % HDP v roku 2012. Dve tretiny poklesu deficitu v rozmedzí rokov 2010 a 2012 by predstavovalo štrukturálne zlepšenie na začiatku programového obdobia (merané podľa spoločne dohodnutej metodiky uplatňovanej na informácie poskytované v rámci programu); zostávajúca tretina by bola výsledkom priaznivého cyklického vývoja. Hlavnou hnacou silou štrukturálneho zlepšenia je výrazné plánované zníženie verejnej spotreby a kapitálových výdavkov. Podľa programu by priemerná ročná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2012, prepočítaná podľa spoločne dohodnutej metódy, predstavovala približne 1 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Komisie v rámci postupu pri nadmernom deficite. Plánuje sa, že konsolidácia bude pokračovať aj v období po roku 2012 s cieľom dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než adekvátnym spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa v priebehu programového obdobia.
(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je znížiť deficit do roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009. V aktualizácii sa stanovuje cieľový deficit na rok 2011 na úrovni 6,6 %, na rok 2012 na úrovni 4,6 % a na rok 2013 na úrovni 2,8 % HDP. Podobne sa plánuje, že primárne saldo sa postupne zlepší z odhadovaného deficitu na úrovni 6,4 % HDP v roku 2009 na deficit na úrovni 0,6 % HDP v roku 2012 a na prebytok na úrovni 1,3 % HDP v roku 2013. Štrukturálne saldo by sa podľa plánu malo zlepšiť v priemere takmer o 1,75 % HDP ročne v rokoch 2011 – 2013. Plánované zníženie deficitu je založené na konsolidačných opatreniach, ktorých celkový účinok by mal do roku 2013 dosiahnuť 3,5 % HDP. Opatrenia zahŕňajú rôzne oblasti, pričom najväčšie rozpočtové úspory by sa mali týkať sociálnych transferov (približne 1 % HDP), investičných výdavkov (0,75 % HDP), mzdových nákladov vo verejnom sektore (0,5 % HDP) a dane z príjmu fyzických osôb (0,5 % HDP). Zdá sa, že obmedzeniam výdavkov by mohli ďalej pomôcť opatrenia prijaté v posledných rokoch, najmä vo vzťahu k mzdám vo verejnom sektore a k reforme starobných dôchodkov. Naopak sa predpokladá, že výdavky na úroky sa z 2,9 % HDP v roku 2009 v rokoch 2012 a 2013 zvýšia na 4,1 % HDP vzhľadom na to, že od konca roku 2008 do konca roku 2012 sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP približne o 25 percentuálnych bodov. Ak vezmeme do úvahy postupné zrýchľovanie rastu HDP a postupný návrat daňových príjmov takmer na úroveň pred krízou z hľadiska HDP, predpokladá sa, že tri pätiny zníženia deficitu v rokoch 2011 – 2013 budú spôsobené poklesom pomeru výdavkov k HDP, zatiaľ čo zvýšenie pomeru príjmov k HDP bude mať za následok zníženie zostávajúcich dvoch pätín. Treba privítať spoliehanie sa predovšetkým na stranu výdavkov. Príjmy v nominálnych hodnotách vzrastú za obdobie programu približne o 4,5 % a výdavky o 1 % ročne (primárne výdavky budú v rokoch 2011 – 2013 v priemere stagnovať). Ako oznámili portugalské orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom pre rozpočtovú pozíciu Portugalska je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac ako primerane odzrkadľujú ciele paktu, ktoré sa však nedajú dosiahnuť v období programu.
(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2011, čo je lehota, ktorú stanovila Rada na odstránenie nadmerného deficitu, a v roku 2012 celkovo stabilizovať pomer deficitu k HDP. V štrukturálnom vyjadrení by sa rozpočtová pozícia zlepšila o 0,75 percentuálneho bodu HDP v roku 2011, ale v roku 2012 by sa opäť zhoršila o 0,5 percentuálneho bodu, čím by sa vzdialila od strednodobého cieľa Malty pre rozpočtovú pozíciu. Strednodobým cieľom Malty je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, v ktorej sa vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úrovne zadlženia odrážajú ciele paktu. V programe sa však nepočíta s dosiahnutím strednodobého cieľa počas obdobia programu. Zníženie deficitu verejných financií v roku 2011 sa plánuje dosiahnuť prostredníctvom znižovania podielu výdavkov, ktorým sa viac ako vyváži predpokladaný pokles podielu príjmov, zatiaľ čo priblíženie sa k stabilizácii v roku 2012 je výsledkom ďalšieho zníženia oboch podielov. Tento vývoj nie je dostatočne podložený konkrétnymi opatreniami, hoci sa očakáva, že zrušením dočasných opatrení na oživenie po roku 2010 a pokračujúcou politikou obmedzovania prijímania do práce vo verejnom sektore sa prispeje k obmedzeniu výdavkov. Rast ročných výdavkov by sa z 9,3 % v roku 2010 znížil na 1,8 % v roku 2011 a na 2,7 % v roku 2012. Odmeňovanie zamestnancov, medzispotreba, verejné investície a „ostatné“ výdavky vyjadrené ako podiel HDP spoločne prispievajú k zníženiu výdavkov v období rokov 2010 až 2012, zatiaľ čo sociálne transfery zostávajú stabilné vzhľadom na pomerne výraznú dynamiku, z ktorej vychádzajú, najmä v prípade dôchodkov. Na strane príjmov sa po vyššom výbere daní, ktorý sa očakáva v programe v roku 2010, predpokladá zníženie nepriamych daní vyjadrené ako podiel HDP v roku 2011 aj 2012, zatiaľ čo priame dane sa budú v roku 2011 ďalej zvyšovať a v roku 2012 sa stabilizujú.
(8)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa predpokladalo v programe. V roku 2010 by mohli byť príjmy, ktoré sa očakávali na úrovni 0,25 % HDP, nižšie, najmä preto, že vzhľadom na skorší dátum konca obdobia sa v programe nezohľadnilo rozhodnutie ústavného súdu o zrušení všeobecnej dane z majetku podľa jeho hodnoty, ktorú prijal parlament. Na strane výdavkov sa očakávajú určité prekročenia v dôsledku nákladov na opätovné zoštátnenie leteckej spoločnosti MALÉV a skutočnosti, že plánované zníženie dotácie pre systém diaľkovej verejnej dopravy nie je podložené štrukturálnymi opatreniami. V programe sa takisto počíta s dodatočnou úsporou v rozpočtových kapitolách v dôsledku nedávno zavedeného systému štátnej pokladnice, čo však nie je isté, pretože sa to nepodporilo konkrétnymi opatreniami. Okrem toho sa jednorazový príjem na úrovni 0,25 % HDP v roku 2010 z presunu oprávnených zamestnancov a dôchodcov zo súkromného piliera dôchodkového systému do štátneho ešte musí potvrdiť v kontexte notifikačnej povinnosti. Na druhej strane existujú rozpočtové rezervy približne na úrovni 0,5 % HDP, ktoré by sa mohli zmraziť, a možnosť znížiť nepredvídané výdavky na úrovni 0,2 % HDP s cieľom kompenzovať negatívny vývoj. Pokiaľ ide o roky 2011 a 2012, okrem základných účinkov sa môžu očakávať sklzy v porovnaní s programom na strane príjmov aj výdavkov vrátane účinkov zrušenia dane z majetku. Rýchlosť hospodárskeho oživenia a podiel výdavkov na súkromnú spotrebu v roku 2011 a v ďalších rokoch sú v programe mierne optimistickejšie ako v predpovedi útvarov Komisie, čo znamená, že príjmy z daní v programe by mohli byť nadhodnotené. Pokiaľ ide o výdavky, väčšina úsporných opatrení na vyváženie sústavného klesania podielu príjmov, s ktorými sa v programe počíta, ešte nie je podporená konkrétnymi rozhodnutiami. V programe sa okrem toho nezohľadňujú straty centrálnej banky, ktoré podľa očakávania zvýšia deficit na základe súčasných odhadov o 0,1 – 0,2 % HDP v roku 2011 a o 0,3 – 0,4 % v roku 2012. Napokon, v súvislosti so stratami štátnych spoločností by sa mohli zvýšiť výdavky. Rozpočtové rezervy určené na náhradu sklzov zároveň dosahujú len približne 0,2 % HDP v roku 2011 a 0,4 % v roku 2012 v porovnaní s 0,8 % v roku 2010. Aj keď sa v posledných rokoch cieľové rozpočtové deficity dodržali, riziká súvisiace s minulými skúsenosťami Maďarska sú na základe podstatných sklzov v predchádzajúcich rokoch prinajlepšom neutrálne. Preto teda existujú významné riziká, že výsledky v oblasti deficitu môžu byť horšie, ako sa predpokladá v programe.
(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie programu je znížiť saldo verejných financií na referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, čo je lehota stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009. V programe sa predpokladá, že nominálny rozpočtový deficit klesne v roku 2011 na 6 % HDP, v roku 2012 ďalej klesne na 4,6 %, a napokon v roku 2013 dosiahne 3 %. Primárne saldo by malo mať do istej miery podobný trend vývoja a na konci obdobia programu by malo dosiahnuť – 0,1 % HDP z – 5,5 % HDP v roku 2010. Štrukturálny deficit vypočítaný na základe spoločne dohodnutej metodiky sa bude po roku 2010 ďalej zlepšovať a v roku 2011 dosiahne približne 5 % HDP, 4 % v roku 2012 a 2,75 % v roku 2013. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia dosiahne počas rokov 2010 – 2013 úroveň 0,9 % HDP, čo je o niečo menej ako priemerná konsolidácia nad úrovňou 1 % HDP ročne, ktorú odporučila Rada. Stratégia konsolidácie uvedená v programe sa bude okrem úplného ukončenia opatrení v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva v roku 2011 opierať o opatrenia zamerané na brzdenie rastu výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy. Francúzske orgány majú v úmysle pokračovať v znižovaní vplyvu existujúcich oslobodení od daní na rozpočet približne o 0,1 % HDP každý rok, začínajúc v roku 2011. Opatrenia podporujúce stratégiu konsolidácie ešte nie sú konkretizované, mali by sa však oznámiť v nadchádzajúcich mesiacoch. V programe sa uvádza, že strednodobým cieľom (MTO) je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu obdobia programu.
(15)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES a s cieľovými deficitmi stanovenými v rámcoch pomoci určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie. Od roku 2011 so zreteľom na riziká sa rozpočtová stratégia takisto zdá byť všeobecne v súlade s cieľovými deficitmi stanovenými v obidvoch rámcoch a odzrkadľuje ambíciu orgánov splniť maastrichtské kritériá v roku 2012 a vstúpiť do eurozóny do roku 2014. Fiškálna politika sa teraz zdá byť primeraná na zabezpečenie bezproblémovej účasti v ERM II a prostredníctvom ambicióznej korekcie značného štrukturálneho deficitu, ktorá sa v súčasnosti uskutočňuje, reaguje na výzvy, ktoré predstavuje rozsiahla recesia. Priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda približne o 2 % HDP je menšie ako priemerná ročná fiškálna konsolidácia na úrovni najmenej 2,75 % v období rokov 2010 až 2012, ktorú odporúčala Rada v júli 2009, najmä vzhľadom na zvýšenie úrokových výdavkov takmer o 2 % HDP a mechanické zníženie daňových základov na začiatku obdobia. Cyklicky upravené a štrukturálne saldo sa však musí interpretovať opatrne, so zreteľom na značnú neistotu spojenú s odhadmi potenciálneho rastu a produkčnej medzery pre Lotyšsko a so zreteľom na to, že mimoriadne nestále ekonomické prostredie od roku 2008 môže viesť k štandardnej elasticite, ktorá dostatočne nezachytáva vplyv mimoriadneho poklesu, ktorý zažilo Lotyšsko, na rozpočet. Celkovo, vzhľadom na vyvážené riziká a so zreteľom na počet diskrečných opatrení, ktoré sa už prijali alebo vypracovali, zdá sa, že diskrečné fiškálna konsolidácia, ako sa plánovalo v programe, je celkovo v súlade s júlovými odporúčaniami Rady. Vzhľadom na rozsah fiškálnej úpravy, ktorú je ešte potrebné uskutočniť a ktorá ešte nemá oporu v podrobne vymedzených opatreniach, však existuje riziko horších rozpočtových výsledkov, ako sa očakávalo, aj keď je toto riziko vyvážené záväzkami prijatými v rámci dohôd o medzinárodnej finančnej pomoci a doterajšou činnosťou orgánov, pokiaľ ide o plnenie týchto záväzkov. Posilňuje sa tým potreba, aby lotyšské orgány zlepšili rozpočtový rámec a rozhodovacie procesy, ako sa to plánuje v priebehu roku 2010.
(8)

Rozpočtový výsledok by sa mohol ukázať ako mierne horší v porovnaní s prognózami v programe. V roku 2010 by to mohlo vyplynúť z možného nadmerného odhadu daní z príjmov právnických osôb. Okrem toho, opatrenia, na ktorých sa zakladá vývoj rozpočtu, sú iba čiastočne špecifikované na rok 2011 a na rok 2012 opatrenia špecifikované neboli. Okrem toho môže mierne priaznivý makroekonomický scenár s pomerne vysokými prognózami rastu miezd môže viesť k horším rozpočtovým výsledkom, ako sa očakáva. Vláda okrem toho ponúkla bankovému sektoru značné záruky, ktorými by sa mohli zvýšiť budúce deficity a dlh v rozsahu, v ktorom sa uplatnia, hoci niektoré náklady na verejnú podporu finančnému sektoru by sa mohli v budúcnosti aj vrátiť. Napokon, vzhľadom na predchádzajúce výsledky pri dodržiavaní fiškálnych cieľov sa dosiahnutie cieľov a odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 nemusí v plnom rozsahu zabezpečiť, pretože úsilie sa v určitom rozsahu odložilo na neskoršie roky a cieľ 3 % HDP v roku 2012 nenecháva žiadny priestor.
(8)

Rozpočtové výsledky by mohli byť v roku 2010 horšie a v nasledujúcom období podstatne horšie, ako sa plánovalo. Po prvé, rozsiahla konsolidácia plánovaná od roku 2011 sa neopiera o opatrenia, takže plánovaný prínos opatrení týkajúcich sa príjmov v porovnaní s opatreniami týkajúcimi sa výdavkov k tejto konsolidácii nie je jasný. Toto riziko sa znásobuje tým, že dokonca aj plánovaný rozsah konsolidačných balíkov pre jednotlivé roky by sa mal preskúmať v kontexte budúcich rozpočtov, a to napriek skutočnosti, že v roku 2010 sa realizoval balík úspor v takom rozsahu, v akom sa predtým oznámil. Po druhé, závažné riziko zhoršovania je spojené s hospodárskym výhľadom, ktorý sa v neskorších rokoch programu zdá byť priaznivý. So zreteľom na rozsah plánovanej konsolidácie navyše existuje riziko nadmerných výdavkov v roku 2010 a tiež neskôr, a to do tej miery, že stratégia, ktorú ešte vždy treba objasniť, by mala vychádzať z obmedzovania výdavkov. Zároveň sa pripomína, že od polovice roku 2008 sa už vykonala rozsiahla konsolidácia. Ďalšie špecifické riziká súvisia s bankovými zárukami vlády na podporu finančného sektora, ktoré by v prípade ich uplatnenia mali za následok zvýšenie deficitu a dlhu. Určitú časť nákladov v súvislosti so štátnou podporu finančnému sektoru by však bolo možné v budúcnosti takisto získať späť.
Na obdobie po roku 2010 sa v programe predkladá plnohodnotný rozpočtový scenár, ktorý vychádza z predpokladu „nezmenenej politiky“ a v ktorom by sa deficit verejných financií ešte predtým, ako by dosiahol 3,1 % HDP v roku 2014, najprv zvýšil na 5,0 % HDP v roku 2011 a potom by sa s postupne doznievajúcimi účinkami krízy pomaly znižoval na úroveň 4,6 % HDP v roku 2012 a 4,3 % HDP v roku 2013. Tento scenár teda znamená, že deficit verejných financií by zostal nad úrovňou 3 % HDP do konca obdobia, na ktoré sa vzťahuje program. Automatické znižovanie deficitu by vyplývalo z postupného zotavovania príjmov, ako aj z mierneho poklesu podielu výdavkov. Podiel príjmov by sa mal podľa prognózy mierne zvýšiť z nízkej úrovne zaznamenanej v priebehu roka 2011 (38,1 % HDP) na 39,5% HDP, a to hlavne v dôsledku znovuoživenia priamych daní od roku 2011, kedy podľa predpokladu odložený vplyv krízy na príjmy dosiahne svoje maximum. Súčasne sa v dôsledku postupného zrýchľovania rastu predpokladá mierny pokles podielu výdavkov z najvyššej úrovne vo výške 43,6 % HDP dosiahnutej v roku 2010 na 42,7 % v roku 2014. Štrukturálny deficit (prepočítaný útvarmi Komisie) by sa mal najprv zvýšiť z 2,25 % HDP v roku 2010 na približne 3,5 % v roku 2011, kedy by celkový deficit dosiahol vrchol na úrovni 5 % HDP, a potom by sa mierne znížil na úroveň 2,25 % HDP v roku 2014 v súlade s poklesom celkového deficitu. V programe sa potvrdzuje, že hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je opätovné dosiahnutie rovnováhy v oblasti verejných financií do roku 2014 prostredníctvom každoročného znižovania celkového deficitu približne o jeden percentuálny bod. Akékoľvek informácie z hľadiska úrovní príjmov a výdavkov spojené s týmto procesom úpravy alebo podpornými opatreniami sa odkladajú dovtedy, kým sa neuskutoční konzultácia so sociálnymi partnermi, ktorá sa má uzavrieť do konca apríla tohto roka.

V programe sa uvádza, že v dôsledku významu implicitných záväzkov spojených so starnutím obyvateľstva bol strednodobý rozpočtový cieľ upravený zo štrukturálneho deficitu 0,8 % HDP na štrukturálny prebytok 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úrovne dlhu sa zdá, že v tomto strednodobom rozpočtovom cieli sa dostatočne nezohľadňujú implicitné záväzky spojené so starnutím obyvateľstva, a to aj napriek tomu, že dlh nedosahuje referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve. V programe sa nepredpokladá, že sa tento strednodobý rozpočtový cieľ dosiahne v rámci obdobia, na ktoré sa program vzťahuje.
(8)

Celkovo by sa rozpočtové výsledky mohli ukázať ako horšie v porovnaní s cieľmi stanovenými v programe. Pravdepodobnosť toho sa v posledných rokoch programového obdobia zväčšuje. Po prvé, rast reálneho HDP by mohol byť nižší, ako sa predpokladá v programe počas celého obdobia rokov 2010 – 2012. Analýza citlivosti vykonaná v programe v tomto kontexte naznačuje, že ročný rast HDP nižší o 0,5 % v programovom horizonte by znamenal celkový deficit vyšší o 0,7 percentuálneho bodu HDP do roku 2012 (3,4 % HDP oproti cieľu 2,7 %) a v dôsledku vplyvu na potenciálny rast celkovú štrukturálnu úpravu nižšiu o 0,5 percentuálneho bodu v období rokov 2010 – 2012. Po druhé, rozpočtové ciele na roky 2011 a 2012 sa opierajú o to, že sa vymedzí a vykoná ďalšia konsolidácia, v programe sa však podrobne neuvádzajú rozsiahle opatrenia, na ktorých by sa táto plánovaná dodatočná úprava zakladala, vo vzťahu k scenáru vývoja vyplývajúceho z nezmenených právnych predpisov uvedených v programe. Tento scenár má okrem toho tendenciu podhodnocovať skutočný vývoj výdavkov, a teda aj rozsah konsolidačných opatrení potrebných na dosiahnutie rozpočtových cieľov. Po tretie, dosiahnutie prognóz vývoja, ktoré zahŕňajú fiškálny balík z leta 2008 na obdobie rokov 2009 – 2011, bude veľmi náročné aj bez požadovanej dodatočnej konsolidácie, pretože sa v nich už počíta s veľmi výrazným obmedzením výdavkov. Doterajšie výsledky v tejto súvislosti naznačujú, že na ústrednej aj miestnej úrovni sa nemôže vylúčiť prekročenie výdavkov, predovšetkým bežných primárnych výdavkov, ktoré sa v poslednom desaťročí zvýšili v priemere približne o 4,5 %. Dodržanie striktných cieľov pre výdavky, ktoré sa stanovili vo fiškálnom balíku z leta 2008, si vyžiada zintenzívnenie úsilia pri znižovaní výdavkov, zvyšovaní efektivity a zlepšovaní kvality služieb.
(8)

Rozpočtové výsledky by sa v krátkodobom a strednodobom horizonte mohli ukázať horšie, ako sa predpokladá v programe. Ako sa už uviedlo, neistoty spojené s makroekonomickým prostredím sú vysoké a nesú so sebou zjavné rozpočtové riziká, aj keď sa zdá, že nie je dôvod predpokladať, že sa tieto riziká budú zvyšovať alebo znižovať. Ďalšie neistoty v roku 2010 pramenia zo spoliehania sa na nestále položky. Nemusí sa v plnej miere zrealizovať najmä plánovaný predaj nefinančných aktív vo celkovej výške 0,5 % HDP, zatiaľ čo odpočítanie dividend a akcií s podielom na zisku zo štátnych spoločností podlieha administratívnym rozhodnutiam, a preto určitým rizikám vykonávania. Okrem toho, lepší než očakávaný príjem z daní v roku 2009 možno sčasti pripísať rozšírenému predzásobeniu tovarom, ktorý podlieha spotrebným daniam, pred zvýšením sadzieb spotrebnej dane v januári 2010 a v roku 2010 môže vyústiť do kompenzácie negatívneho vplyvu na príjmy. Zatiaľ čo spoliehanie sa na jednorazové a dočasné opatrenia v záverečných rokoch programu klesá, informácie týkajúce sa štrukturálnych opatrení, ktoré ich majú nahradiť a predstavujú riziko pre ciele, sú nedostatočné. To však sčasti zmierňujú solídne doterejšie rozpočtové výsledky estónskych orgánov.
2.

Počas prevádzkového obdobia úložiska: — Rádioaktívny odpad sa umiestni v úložisku bez zámeru tento odpad opätovne vybrať. — Úložisko nebude podliehať povoleniu na vypúšťanie kvapalných a plynných rádioaktívnych látok. Za normálnych prevádzkových podmienok budú rádioaktívne plynné látky unikať a z úložiska sa môžu v malom množstve uvoľňovať rádioaktívne výluhy. Nemali by však mať vplyv na zdravie obyvateľstva iného členského štátu alebo susediacej krajiny. — V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ku ktorému môže dôjsť po havárii takého typu a rozsahu, ako sa uvádza vo všeobecných údajoch, by dávky, ktorým by pravdepodobne bolo vystavené obyvateľstvo v inom členskom štáte alebo v susediacej krajine, neboli zo zdravotného hľadiska významné.
2.2.

ECB v článku 1 ods. 1 písm. a) rozlišuje štyri podsektory peňažných finančných inštitúcií, a to: „a) centrálne banky“, „b) úverové inštitúcie“, „c) ostatné peňažné finančné inštitúcie“ a „d) fondy peňažného trhu“. Podľa názoru Komisie je toto rozdelenie na štyri podsektory príliš podrobné, keďže ako všeobecné pravidlo sa na účely makroekonomickej analýzy – ako sa stanovuje v európskom systéme národných a regionálnych účtov (ESA 95) a ako sa navrhuje v európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (ESA 2010) – používajú len dva hlavné podsektory peňažných finančných inštitúcií, a to centrálne banky a ostatné peňažné finančné inštitúcie. Iný význam „ostatných peňažných finančných inštitúcií“ v návrhu nariadenia preto vedie k nejasnosti. Ak ECB považuje toto rozdelenie na štyri podsektory za dôležité z osobitných dôvodov, v návrhu nariadenia by sa malo zvoliť iné označenie podsektora „c) ostatné peňažné finančné inštitúcie“.
2.5.

Mal by sa ešte raz preveriť súlad časti „Vymedzenie pojmov sektorov“ v prílohe II k príslušným návrhom nariadení so systémom ESA 2010. Napríklad pokiaľ ide o návrh nariadenia o požiadavkách na štatistické vykazovanie pre poštové žírové inštitúcie, v časti týkajúcej sa investičných fondoch iných ako fondy peňažného trhu, by sa mal uviesť odkaz na odsek 2.82 systému ESA 2010 a znenie z tohto odseku 2.82 by sa malo použiť v definícii investičných fondov iných ako fondy peňažného trhu. Ďalším príkladom je použitie starej sektorovej klasifikácie v tabuľke 1 a 3 návrhu nariadenia o štatistike aktív a pasív investičných fondov, čo by sa malo opraviť.