SK Úradný vestník Európskej únie C 320/3

STANOVISKO RADY

z 5. júla 2004

ku konvergenčnému programu Estónska na roky 2004 – 2008

(2004/C 320/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), najmä na jeho článok 9, ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Komisie (2),

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

Rada 5. júla 2004 preskúmala konvergenčný program Estónska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 až 2008. Program väčšinou spĺňa požiadavky na údaje revidovaného „kódexu správania pre obsah a formu programov stability a konvergencie“.

Rozpočtová stratégia, ktorá je základom programu, sa zameriava na udržanie zdravých verejných financií v zmysle definície rozpočtovej pozície blízkej k rovnováhe alebo k prebytku. Na tento účel si program po prebytku 2,6 % HDP v roku 2003 kladie za cieľ malý prebytok 0,7 % v roku 2004 a vyrovnané rozpočty od roku 2005, sprevádzané postupným znižovaním tak na strane príjmov ako i výdavkov po zvýšení oboch ukazovateľov v roku 2004 v súvislosti so vstupom do EÚ. Očakáva sa tiež, že verejné investície zostanú vysoké spolu s projektovanými verejnými investíciami Komisie vo výške 4,5 % HDP v roku 2004 a 4,3 % HDP v roku 2005. Program zahŕňa najmä reformy vedúce k zníženiu priamych daní spojené so zvýšením transferových platieb a daňových úľav. Projektuje sa, že silný rast, zlepšenie výberu daní, úspory na strane výdavkov a zmeny v štruktúre výdavkov spolu so zvýšením DPH a príjmov zo spotrebných daní, budú financovať reformy. Ukazovateľ zadĺženosti, ktorý v roku 2003 dosiahol 5,8 % HDP, je veľmi nízky a mal by sa ďalej znižovať na 3,2 % HDP do roku 2008.

Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že makroekonomický scenár, ktorý je základom programu, vyjadruje prijateľné predpoklady rastu HDP v rozmedzí od 5 do 6 % počas obdobia programu. Hlavnými zdrojmi rastu by mali byť domáci dopyt (približne 7 % ročne) a zrýchlený rast exportu až do výšky 10 % ročne. Ročný rast súkromnej spotreby sa projektuje na 5 až 6 %. Investície by sa mali naďalej dynamicky rozvíjať dosahujúc ročný rast 7 až 9 %, avšak miera rastu investícií už nepresiahne 10 %, ako to bolo v predchádzajúcich rokoch. Projekcia inflácie, ktorá by sa mala zvýšiť na približne 3 % od roku 2004, sa po rekordnom poklese na 1,3 % v roku 2003 zdá byť tiež realistická. V súčasnosti vysoký schodok bežného účtu (13.7 % HDP v roku 2003; 12,6 % podľa revidovaných údajov) sa projektuje znížiť na úroveň približne 8 % HDP do roku 2008, čo je stále vysoká úroveň.

Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými projekciami, sú značne vyvážené. Estónsko sa v priebehu posledných rokov na jednej strane vyznačovalo obozretnými prognózami a opakovaným prekročením fiškálnych cieľov. Na druhej strane, nemožno úplne vylúčiť neočakávaný pokles príjmov v dôsledku plánovaného zníženia daňového zaťaženia alebo nepriaznivé dopady exogénnych šokov na rast. Preto rozpočtová pozícia v programe sa zdá byť dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu, ktorým je rozpočtová pozícia blízka k rovnováhe; mala by taktiež poskytnúť dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty schodku 3 % HDP pri bežnom makroekonomickom kolísaní. Rýchle zníženie prebytkov od roku 2004 počas obdobia stáleho rastu, ktoré program predpokladá, by však mohlo znamenať výrazný procyklický charakter fiškálnej politiky. Prísna fiškálna disciplína ako aj intenzívny monitoring rastu úverov sú ešte dôležitejšie na nápravu tejto vonkajšej nerovnováhy, keďže vysoký schodok vonkajších účtov povedie v Estónsku k veľkej makroekonomickej nerovnováhe počas obdobia programu.

Dlh Estónska v pomere k HDP je menej ako 6 % HDP, čo je jeden z najnižších v EÚ a predpokladá sa, že sa bude ďalej znižovať o 2,6 percentuálnych bodov v priebehu obdobia programu. Reálny trend bude pravdepodobne v dôsledku nedávnej revízie národných účtov ešte pozitívnejší, než sa projektovalo, čo povedie k stálemu rastu HDP a teda i menovateľa dlhu.

Estónsko má dobré predpoklady na plnenie rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. Nízka miera verejného dlhu, značné rezervy verejných financií a strednodobá rozpočtová stratégia, ktorá plne zodpovedá cieľu dosiahnuť rozpočtovú pozíciu blízku k rovnováhe alebo k prebytku, spolu s reformami dôchodkového systému a systému zdravotníctva, ktoré majú zastaviť rozpočtové tlaky, by mali v dlhodobom horizonte zaručiť, aby verejné financie boli i naďalej na trvale udržateľnom základe.

Kľúčové projekcie konvergenčného programu Estónska

2003 2004 2005 2006 2007 2008 Reálny rast HDP (%) (3) 4,7 5,3 5,8 5,6 5,9 5,8 Rast zamestnanosti (%) 1,5 0,9 0,7 0,3 0,2 0,2 Inflácia HICP (%) 1,3 3,1 3,0 2,8 2,8 2,8 Bilancia verejných financií (% HDP) (3) 2,6 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 Hrubý verejný dlh (% HDP) (3) 5,8 5,4 5,1 4,7 3,4 3,2

(1) Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Ú. v. EÚ C […] […], s.[…]

(3) Tieto ukazovatele neberú do úvahy revíziu národných účtov z20. mája 2004, ktorá štatisticky viedla ktrvalo vyššej úrovni HDP. Ukazovatele za rok 2003 sa budú korigovať takto: reálny rast HDP 5,1 %, bilancia verejných financií 2,4 % HDP, hrubý verejný dlh 5,3 % HDP.