ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Cielené politické opatrenia vrátane investícií do odvetví, ktoré majú najlepšie vyhliadky na zvýšenie potenciálneho rastu pre celé hospodárstvo, môžu pomôcť riešiť výzvy, ktoré sa súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zintenzívnili. Najmä investície do výskumu a vývoja, ktoré sú súčasťou politiky „cieľovo orientovanej“ na špičkové odvetvia a inovácie (10), ako aj investície do ľudského kapitálu môžu pomôcť podporiť dlhodobý rast produktivity a udržať silnú inovačnú kapacitu. Osobitne to platí pre startupy, scaleupy a inovačné MSP, ktoré majú zásadný význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Kľúčovým príspevkom k širším spoločenským cieľom vrátane potreby zabezpečiť udržateľný hospodársky rast efektívne využívajúci zdroje môžu byť investície do iniciatív v rámci holandskej dohody o zmene klímy a národného energetického a klimatického plánu s cieľom riešiť zmenu klímy a podporiť energetickú transformáciu. A napokon, treba investovať do výstavby nových obytných budov, aby sa zmiernil súčasný nedostatok bytov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Holandsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Holandsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(22)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície podporujúce rast, ktoré sa zameriavajú na podporu výskumu a inovácií, digitalizácie, konektivity a zelenej transformácie, prispejú k oživeniu portugalského hospodárstva a presmerujú ho na dlhodobý udržateľný rast. Situácia týkajúca sa periférnej polohy Portugalska by sa mohla riešiť investíciami do dopravnej infraštruktúry, a to najmä odstránením medzier v železničnom spojení so Španielskom a umožnením toho, aby sa zužitkoval nedostatočne využívaný potenciál portugalských prístavov. V národnom energetickom a klimatickom pláne Portugalska sa uvádzajú významné investičné potreby na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Stále existuje veľký priestor na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a zníženie spotreby energie v podnikovom sektore. Lepšia energetická konektivita v rámci Pyrenejského polostrova by mohla umožniť intenzívnejšiu hospodársku súťaž a uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Investície môžu tiež pomôcť, pokiaľ ide o predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, ako sú povodne a lesné požiare, ako aj zlepšenie vodného hospodárstva a nakladania s odpadmi a rozvoj potenciálu obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Portugalsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Portugalsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.
(25)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Jednou z takýchto investícií by mohla byť podpora zelenej transformácie prostredníctvom udržateľných projektov, ako je napríklad upúšťanie od uhoľných baní a výroby elektrickej energie spaľovaním uhlia. Investície do zelenej transformácie, ktoré sú opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovinska, môžu pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii ochorenia COVID-19. Môže to zahŕňať zvýšenie súčasného nízkeho podielu obnoviteľných zdrojov energie, posilnenie energetickej infraštruktúry, zníženie znečistenia ovzdušia, ktoré je v slovinských mestách nad priemerom EÚ, posilnenie obehového hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a urýchlenie úsilia o obmedzenie potenciálnych vplyvov na regióny a odvetvia, ktoré sú najviac dotknuté touto transformáciou. Súčasný pokles emisií by bol krátkodobý, ak by sa v balíkoch na oživenie hospodárstva nevenovala dostatočná pozornosť investíciám v oblasti čistej energie a klímy, v dôsledku čoho by Slovinsko zaostávalo za svojimi cieľmi v oblasti klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovinsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovinsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.
(23)

Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Chorvátsko by malo podporovať investície do odvetví posilňujúcich rast, ktoré prispievajú k ekologickej a digitálnej transformácií. Moderná a spoľahlivá digitálna infraštruktúra je kľúčom k digitálnej transformácii verejnej správy a podnikov. Základným predpokladom v kontexte digitálnej transformácie sú investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane mobilných sietí piatej generácie. Investície by mali podporovať ciele Chorvátska v oblasti dekarbonizácie a energetickej transformácie uvedené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Chorvátsko má osobitný priestor a príležitosť investovať do udržateľnej mestskej a železničnej dopravy, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej infraštruktúry. Okrem toho Chorvátsko výrazne zaostáva za priemerom Únie, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami, a na udržanie hospodárskeho rozvoja Chorvátska treba v týchto oblastiach uskutočniť investície. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Chorvátsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Chorvátsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(1)

Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie Rady o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1052 zo 16. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1144 z 30. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3).
(2)

V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ, v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady, zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.
Fiškálne štrukturálne reformy sú aj naďalej kľúčové pre zlepšenie fiškálnej udržateľnosti, posilnenie rastového potenciálu a vytvorenie podmienok na to, aby bolo možné uplatniť účinné proticyklické fiškálne politiky v prípade hospodárskeho poklesu. Dobre fungujúce národné fiškálne rámce spolu s pravidelným a dôsledným preskúmaním výdavkov a účinným a transparentným verejným obstarávaním môžu posilniť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov a zvýšiť dôveryhodnosť a kvalitu fiškálnych politík. Zlepšením štruktúry národných rozpočtov na strane príjmov aj na strane výdavkov, a to aj presunutím zdrojov smerom k verejným investíciám v kontexte dobre nastavených investičných stratégií a vývoja nástrojov ekologického zostavovania rozpočtu, by sa zvýšil rastový vplyv verejných rozpočtov, zvýšila by sa produktivita a začali by sa riešiť naliehavé dlhodobé výzvy spojené s prechodom k ekologickým a digitálnym hospodárstvam. Daňové systémy je v záujme ich zefektívnenia a zvýšenia ich spravodlivosti treba hlavne zjednodušiť a zmodernizovať a bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, a to najmä prostredníctvom opatrení proti agresívnemu daňovému plánovaniu, pričom sa zohľadnia prebiehajúce diskusie v inkluzívnom rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) o zostávajúcich otázkach súvisiacich s narúšaním základu dane a presunom ziskov (ďalej len „BEPS“). Ľahkosť, s akou sa môžu mobilné zdroje pohybovať v rámci eurozóny, je jedným zo základov vnútorného trhu, ale zároveň rozširuje priestor pre daňovú súťaž. Koordinácia medzi členskými štátmi je preto nevyhnutná na riešenie problematiky presunu ziskov, škodlivých daňových praktík a zabránenie celkovo konkurenčnému boju o zvýšenie atraktivity daňového prostredia znižovaním štandardov v oblasti zdaňovania právnických osôb.

K tomuto úsiliu by mohla zásadne prispieť dohoda o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, ako aj dohoda o inkluzívnom rámci OECD týkajúcom sa zostávajúci otázok súvisiacich s BEPS s cieľom preskúmať alokáciu zisku medzi krajinami a zabezpečiť minimálne efektívne zdaňovanie. Daňové zaťaženie v eurozóne je pomerne vysoké a orientované na prácu, pričom dane z majetku alebo environmentálne dane majú na daňových príjmoch len malý podiel. Dane z majetku a environmentálne dane však môžu škodiť rastu a ponuke pracovnej sily a dopyte po nej v menšej miere. Zvýšené využívanie environmentálnych daní môže prispieť k udržateľnému rastu stimulovaním „ekologickejšieho“ správania spotrebiteľov a výrobcov. Zdaňovanie by malo lepšie zohľadňovať klimatický rozmer a dôslednejšie riešiť problém emisií a úniku uhlíka. Podporovanie celosvetového koordinovaného prístupu by ešte viac zvýšilo účinnosť týchto opatrení. S cieľom prispieť k prechodu na ekologické hospodárstvo sa preto navrhne posilnenie tvorby rozpočtových politík, ktoré prispievajú k plneniu environmentálnych záväzkov, a preskúmanie smernice Rady 2003/96/ES (4), ako aj mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach kompatibilný so zásadami Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“), ak bude potrebný na to, aby sa zabránilo úniku uhlíka.
a)

aby sa zjednodušili postupy a uľahčil prístup k finančnej podpore, členské štáty by mohli akceptovať čestné vyhlásenia žiadateľov ako dôkaz, že úplne spĺňajú požiadavky na získanie finančnej podpory. Tento postup by sa mal v neskoršom štádiu doplniť posilnenými auditmi/kontrolami, pričom by sa mali naplno využiť dostupné nástroje, aby sa zmiernilo riziko nesúladu, ako napríklad správy podľa jednotlivých krajín, automatická výmena informácií o finančných účtoch, výmena informácií na požiadanie alebo prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve;
1.

Členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I. S cieľom určiť tretie krajiny, v prípade ktorých by sa malo zrušiť aktuálne obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, by sa mala uplatňovať metodika a kritériá stanovené v oznámení Komisie z 11. júna 2020 (14) o treťom posúdení uplatňovania dočasného obmedzenia ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné. Tieto kritériá sa týkajú epidemiologickej situácie a opatrení na zamedzenie šírenia vrátane obmedzenia fyzického kontaktu, ako aj hospodárskych a sociálnych aspektov a uplatňujú sa kumulatívne.
(15)

Zatraktívnenie poukazov ako alternatívy k vráteniu peňazí by zvýšilo ich akceptáciu zo strany pasažierov a cestujúcich. Pomohlo by to zmierniť problémy s likviditou dopravcov a organizátorov a v konečnom dôsledku by to mohlo viesť k lepšej ochrane záujmov pasažierov a cestujúcich.
(12)

Od začiatku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 boli vyvinuté rôzne mobilné aplikácie, pričom niektoré z nich vyvinuli aj verejné orgány, a členské štáty, ako aj súkromný sektor volali po koordinácii na úrovni Únie, ktorá by sa týkala aj riešenia obáv o kybernetickú bezpečnosť, bezpečnosť a ochranu súkromia. Tieto aplikácie zvyčajne plnia tri všeobecné funkcie: i) informovanie a poradenstvo pre občanov a uľahčenie organizácie následnej zdravotnej starostlivosti o osoby so symptómami, často v kombinácii s dotazníkom na samodiagnostikovanie; ii) varovanie ľudí, ktorí boli v blízkosti infikovanej osoby, s cieľom prerušiť reťazce nákazy a zabrániť opätovnému výskytu infekcií počas fázy opätovného rušenia obmedzení a iii) monitorovanie a vynucovanie karantény infikovaných osôb, prípadne kombinované s funkciami na posudzovanie ich zdravotného stavu počas karantény. Niektoré aplikácie sú prístupné širokej verejnosti, iné len uzavretým skupinám používateľov so zameraním na sledovanie kontaktov na pracovisku. Vo všeobecnosti účinnosť týchto aplikácií nebola vyhodnotená. Informačné aplikácie a aplikácie na kontrolu symptómov môžu byť užitočné na zvyšovanie informovanosti občanov. Podľa odborného stanoviska sa však aplikácie určené na informovanie a varovanie používateľov javia pri prevencii šírenia vírusu ako najsľubnejšie, najmä ak sa vezme do úvahy aj to, že v obmedzenejšej miere zasahujú do súkromia, pričom niekoľko členských štátov už v súčasnosti skúma ich používanie.
(5)

Podľa prognózy Komisie zo zimy 2020, ktorá bola rozšírená o fiškálne premenné do roku 2022, sa predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2019 dosiahol 3,9 %. Na základe predpokladu nezmenenej politiky Komisia predpokladá, že rast reálneho HDP sa zmierni, ale v roku 2020 zostane solídny na úrovni 3,8 % a v rokoch 2021 a 2022 sa bude nachádzať na úrovni 3,5 %. Na jednej strane by významný fiškálny stimul vyplývajúci zo súčasných politík aj naďalej podnecoval súkromnú spotrebu. Na druhej strane by však pokračujúce prehlbovanie rozpočtového deficitu narušilo dôveru spotrebiteľov a investorov v udržateľnosť hospodárskeho rastu. V dôsledku toho sa očakáva pokles investícií, keďže súkromní investori berú do úvahy rastúce makroekonomické nerovnováhy. Očakáva sa, že príspevok čistého vývozu zostane počas prognózovaného obdobia záporný, keďže vývoz je stále ovplyvňovaný slabým vonkajším dopytom, zatiaľ čo dovoz je podporovaný súkromnou spotrebou. To by následne ešte viac zhoršilo už aj tak vysoký deficit bežného účtu.
(22)

Notifikované osoby by preto mali posúdiť, či výrobky vyrobené v súlade s inými technickými riešeniami, ako napríklad tými, ktoré sú zahrnuté v odporúčaniach WHO o vhodnom výbere OOP, takisto spĺňajú uplatniteľné základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia. Vzhľadom na dôležitosť zabezpečenia efektívnej výmeny informácií medzi všetkými zainteresovanými stranami v dodávateľskom reťazci OOP, keď notifikované osoby dospejú k záveru, že určitý OOP zodpovedajúci inej špecifickej norme alebo technickému riešeniu je v súlade so základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktoré sa naň uplatňujú, postúpenie tejto informácie bude mať zásadný význam pri uľahčení pohotového posudzovania iných výrobkov vyrobených podľa rovnakej špecifickej normy alebo technického riešenia. Notifikované osoby môžu v záujme toho na túto výmenu informácií využiť existujúce kanály v rámci koordinačných skupín zriadených v súlade s článkom 36 nariadenia (EÚ) 2016/425.
(25)

Prechod Španielska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného bude vyžadovať rozsiahle dlhodobé investície do energie z obnoviteľných zdrojov, udržateľnej energetickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Zároveň by malo dôjsť k čo najskoršej realizácii investícií, aby sa v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Španielska napomohlo počas oživenia zelenej transformácii. Podpora integrovaných energetických systémov by mala uľahčiť intenzívnejšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ak by sa prostredníctvom rozsiahlych renovácií znížila spotreba energie v súkromných a verejných budovách a ak by sa rozvinuli inteligentné siete a uskladňovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, pomohlo by to lepšie riadiť dopyt po energii, pričom by sa počas oživenia zároveň podporilo vytváranie pracovných miest. Ďalšie investície do energetickej infraštruktúry – vrátane investícií do elektrických prepojení so zvyškom Únie – by pomohli zlepšiť integráciu vnútorného trhu Únie s energiou, pričom by sa súčasne zaviedla väčšia miera hospodárskej súťaže a uľahčilo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ďalším úsilím by sa zároveň mala podporiť udržateľná a efektívna doprava vrátane posilnenia služieb verejnej dopravy, zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá, najmä pre elektrické vozidlá. Investície budú potrebné aj na to, aby sa umožnilo intenzívnejšie využívanie železničnej nákladnej dopravy, vrátane investícií do cezhraničných prepojení s Francúzskom a Portugalskom a prepojení s prístavmi a dopravnými uzlami. Určité oblasti Španielska navyše figurujú medzi oblasťami, ktoré sú v Európe najviac vystavené zmene klímy. Pod tlakom sa nachádzajú vodné zdroje krajiny, pričom infraštruktúra vodohospodárstva a odpadového hospodárstva je v krajine nerovnomerne rozvinutá. Zelené investície môžu pomôcť zvládať nepriaznivé účinky zmeny klímy, vrátane ochrany lesov, ako napríklad vlny horúčav, sucho, povodne a lesné požiare, zlepšiť kvalitu ovzdušia, vodohospodárstva a odpadového hospodárstva a napomôcť rozvoju potenciálu v oblasti obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Španielsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Španielsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(19)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(21)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetviach obchodu, ubytovacích a stravovacích službách, ako aj vo výrobných odvetviach, vo veľkých mestách a v prípade osôb so stredoškolským a nižším vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia.
(20)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky, dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.