ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Na základe posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický, no s výnimkou roku 2012, keď je azda príliš optimistický. V konvergenčnom programe sa neuvádza strednodobý cieľ, ako sa predpokladá v kódexe správania, hoci ho možno odvodiť z cieľov, ktoré sú v ňom uvedené. Cieľom rozpočtovej stratégie je znížiť deficit z 9,9 % v období rokov 2010 – 2011 na úroveň 1,7 % v rokoch 2015 – 2016, najmä na základe obmedzenia výdavkov, stratégie v súlade s preukázanými fiškálnymi konsolidáciami, ktoré podporujú rast. V konvergenčnom programe sa plánuje zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % do obdobia rokov 2014 – 2015, čo je lehota, ktorú stanovila Rada. V rozpočtových prognózach uvedených v konvergenčnom programe sa predpokladá, že od počiatočného pomeru dlhu vo výške 78,7 % v rokoch 2010 – 2011 sa do obdobia rokov 2013 – 2014 pomer dlhu zvýši na 87,2 %, a to predtým, než sa pomaly začne znižovať. Priemerné ročné fiškálne úsilie počas obdobia rokov 2010 – 2011 až 2014 – 2015 je 1,6 %. To znamená, že je to mierne pod hodnotou odporúčanou Radou v decembri 2009 (1,75 % HDP), no i napriek tomu je to primerané vzhľadom na skutočnosť, že toto úsilie sa vyvíja od výrazne nižšieho než očakávaného rozpočtového deficitu v rokoch 2009 – 2010 a je preto konzistentné so znižovaním nominálneho deficitu pod referenčnú hodnotu do obdobia rokov 2014 – 2015. Podľa posledného posúdenia Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako vysoké.

Dlhodobé náklady spojené so starnutím obyvateľstva presahujú priemer EÚ a súčasná rozpočtová pozícia zvyšuje náklady spojené so starnutím obyvateľstva. Na základe súčasnej fiškálnej pozície by sa do roku 2020 dlh zvýšil na 128 % HDP. Plné uskutočnenie konvergenčného programu by však bolo dostatočné na to, aby dlh začal klesať, ale do roku 2020 by ešte stále presahoval 80 %. Okrem konsolidačných plánov, vláda Spojeného kráľovstva oznámila opatrenia, ktoré podporia dlhdobú udržateľnosť, a ktoré zahŕňajú posunutie plánovaného dátumu, od ktorého sa zvýši hranica pre odchod do dôchodku zo 65 rokov na 66 rokov a zmeny metódy výpočtu určitých dávok a daňových limitov.
(9)

Saldá verejných financií v eurozóne sa v roku 2010 začali v priemere zlepšovať. Na základe jarnej prognózy útvarov Komisie, ktorá nepredpokladá zmeny politík, sa očakáva, že zlepšenie bude v roku 2011 pokračovať. Verejný dlh by mal však do roku 2012 stále narastať. Ak sa v nasledujúcich rokoch neuskutoční jeho korekcia, mohol by ohroziť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť vzhľadom na kombináciu nízkeho potenciálneho rastu a nepriaznivého demografického vývoja. V roku 2010 deficit v eurozóne klesol na 6 % HDP, pričom pomer dlhu vzrástol na 85,1 % HDP. Podľa cieľov programu stability na rok 2011 by deficit v eurozóne mal v roku 2014 klesnúť na 1,3 % HDP a pomer dlhu by sa po tom, čo v roku 2012 dosiahne najvyššiu hodnotu, začal opäť znižovať, pričom by v roku mal 2014 klesnúť znovu pod 85 % HDP. Takéto smerovanie fiškálnej konsolidácie v eurozóne ako celku by bolo zlučiteľné s dohodnutou stratégiou na prekonanie krízy a potrebou návratu k riadnym verejným financiám v kontexte posilneného oživenia. Plánované zameranie konsolidácie na znižovanie výdavkov vo vzťahu k zvyšovaniu daní zvyšuje jej šance na úspech. Stále však zostáva potvrdiť účinné vykonávanie niektorých opatrení. Okrem toho niekoľko členských štátov eurozóny nedávno implementovalo nové fiškálne pravidlá alebo oznámilo, že posilnilo existujúce pravidlá, tieto si však na to, aby boli plne účinné, by mohli v niektorých členských štátoch eurozóny vyžadovať dodatočné opatrenia. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva reformy dôchodkových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia stále nepostačujú na zaistenie clekovej dlhodobej fiškálnej udržateľnosti.
(18)

Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Domnieva sa, že v programoch sa stanovuje ambiciózny plán konsolidácie verejných financií, a podporuje vládu, aby začala s jeho vykonávaním a prípadne prijala ďalšie opatrenia na zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP do roku 2012. Vychádzajúc z pozitívnych výsledkov z uplynulého desaťročia by sa mali prijať opatrenia na ďalšie zvýšenie zamestnanosti, najmä realizáciou reforiem dôchodkového systému a systému vzdelávania a zlepšením služieb starostlivosti o deti a závislých rodinných príslušníkov. Okrem toho by sa mala ďalej posilniť necenová konkurencieschopnosť, a to zlepšením rámca pre výskum a vývoj a podnikateľského prostredia, ako aj podporou investícií do infraštruktúry.
4.4.1.

Užší osobný vzťah osoby by sa mohol určiť takto: a) mohlo by sa usudzovať, že má užší osobný vzťah k členskému štátu, v ktorom má k dispozícii stály byt; b) ak členský štát uvedený v písmene a) daň nevyberá alebo ak má osoba k dispozícii stály byt vo viac než jednom členskom štáte, mohlo by sa usudzovať, že má užší osobný vzťah k členskému štátu, ku ktorému má užšie osobné a hospodárske vzťahy (stredisko životných záujmov); c) ak členský štát uvedený v písmene b) daň nevyberá alebo ak nemožno určiť, v ktorom členskom štáte má táto osoba stredisko svojich životných záujmov, alebo ak nemá k dispozícii stály byt v žiadnom členskom štáte, mohlo by sa usudzovať, že má užší osobný vzťah k členskému štátu, v ktorom má obvyklý pobyt; d) ak členský štát uvedený v písmene c) daň nevyberá alebo ak má osoba obvyklý pobyt vo viac než jednom členskom štáte alebo v žiadnom členskom štáte, mohlo by sa usudzovať, že má užší osobný vzťah k členskému štátu, ktorého je štátnym príslušníkom.
14.

Vyhlásenie o uznaní by sa malo obnoviť na žiadosť strediska odbornej prípravy a malo by sa vydať za tých istých podmienok ako pôvodné vyhlásenie o uznaní. Príslušný orgán môže uplatniť zjednodušený postup v prípade, keď sa podmienky uznania nemenia. Mali by sa predložiť záznamy o činnostiach odbornej prípravy počas predchádzajúcich dvoch rokov. V prípade, že predchádzajúce obdobie platnosti sa skrátilo na menej ako dva roky v súlade s bodom 11, mali by sa predložiť záznamy za celé obdobie.
3.

Pri prijímaní revidovaných cieľov výkonnosti sa od dotknutých členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili zohľadnenie odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti. Predovšetkým berúc na vedomie okolnosti každého členského štátu: a) Grécko, Španielsko, Poľsko, Rakúsko a Spojené kráľovstvo by mali zlepšiť svoje ciele súvisiace s kapacitou, aby do roku 2014 dosiahli tieto referenčné hodnoty (hodnoty vypočítané Eurocontrolom a použité v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti) alebo ešte nižšie hodnoty: — Grécko: 0,26 minúty priemerného meškania na let — Španielsko: 0,31 minúty priemerného meškania na let — Poľsko: 0,26 minúty priemerného meškania na let — Rakúsko: 0,23 minúty priemerného meškania na let — Spojené kráľovstvo: 0,27 minúty priemerného meškania na let b) Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Luxembursko a Holandsko by mali zlepšiť cieľ v súvislosti s kapacitou pre FABEC, aby do roku 2014 dosiahli alebo neprekročili referenčnú hodnotu 0,4 minúty priemerného meškania na let; c) Členské štáty uvedené v odseku 2 písm. c) by mali využiť každú príležitosť na ďalšie zlepšenie cieľov efektívnosti nákladov v plánoch výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru najmä vzhľadom na vývoj všeobecného kontextu, zníženie kapitálových náklad a nákladov na podporu (nákladov iných, ako sú náklady na riadiacich letovej prevádzky v prevádzke), zvýšenie produktivity a racionalizáciu investícií v súvislosti so zriadením funkčných blokov vzdušného priestoru; d) Česká republika, Nemecko, Estónsko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Malta, Rakúsko, Slovensko, Fínsko a Spojené kráľovstvo by mali revidovať predpoklady, ktoré tvoria základ rizikovej prirážky a následne kapitálovej návratnosti, a mali by zdôvodniť výrazný nárast kapitálových nákladov; e) Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Spojené kráľovstvo by mali prehodnotiť objem a potrebu investícií potrebných na dosiahnutie cieľov výkonnosti počas referenčného obdobia a zohľadniť príležitosť na ich racionalizáciu v súvislosti s funkčnými blokmi vzdušného priestoru alebo regionálnymi projektmi.
3.

Členské štáty by mali zostaviť podrobné pravidlá spracúvania volaní eCall pre operátorov verejných mobilných sietí pôsobiacich na ich území. Pravidlá by mali byť v úplnom súlade s ustanoveniami o ochrane údajov ukotvenými v smerniciach 95/46/ES a 2002/58/ES. Ďalej by mali určiť najvhodnejšie stredisko tiesňového volania, do ktorého by sa volania eCall mali smerovať.
3.

Členské štáty sa vyzývajú, aby do operačnej strategickej výskumnej agendy a vykonávacieho plánu zahrnuli tieto činnosti: a) posilňovanie výmeny informácií o príslušných regionálnych a národných programoch, výskumných činnostiach a výskumných programoch koordinovaných Európskou úniou, a to aj s cieľom pravidelnej aktualizácie mapovania európskeho výskumu v tejto oblasti; b) výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metodík a usmernení; c) určenie oblastí alebo výskumných činností, pre ktoré by koordinácia alebo spoločné výzvy na predkladanie ponúk alebo zlučovanie zdrojov boli prínosom; d) vymedzenie modalít výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene c) vykonávať spoločne; e) zabezpečenie koordinácie a vytvárania synergií s existujúcimi režimami výskumu a inovácií v Európskej únii, napr. s rámcovým programom, vrátane činností pred spustením Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES), výskumu v oblasti klímy a súvisiaceho s ňou vykonávaného Spoločným výskumným centrom (JRC) a Európskym inovačným a technologickým inštitútom EIT/znalostným a inovačným spoločenstvom (ZIS) pre klímu, s výskumnými činnosťami podporovanými v rámci politiky súdržnosti, s inými iniciatívami spoločnej tvorby programov, ako aj so strediskom Európskej únie pre výmenu informácií o prispôsobovaní spravovaným Komisiou a Európskou environmentálnou agentúrou. V príslušných oblastiach zmeny klímy, ktorými sa táto iniciatíva spoločnej tvorby programov konkrétne nezaoberá, by sa mali vytvoriť silné prepojenia, najmä pri stanovovaní možností na zmiernenie a prispôsobenie, ako aj rizík a príležitostí činností v tejto oblasti; f) kde je to možné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vývoj nových nástrojov, ako sú koordinované databázy, alebo vývoj modelov na štúdium procesov a vplyvov zmeny klímy; g) podpora lepšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi jednotlivými výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi v súvislosti so zmenou klímy a so spôsobom, akým ich táto zmena postihla; h) vývoz a šírenie vedomostí, inovácií a medziodborových metodických prístupov, najmä pokiaľ ide o výsledky súvisiace s politikou; i) poskytovanie náležitých vedeckých informácií politickým štruktúram na celoštátnej úrovni, ako aj na úrovni Európskej únie; j) vybudovanie náležitej výmeny informácií s príslušnými medzinárodnými programami; k) vytváranie sietí medzi centrami, ktoré sa venujú výskumu v oblasti zmeny klímy, vrátane centier mimo Európskeho výskumného priestoru; l) posilnenie spoločného prognózovania.
(13)

Spoločná tvorba programov na tému Výzvy súvisiace s vodou v meniacom sa svete by prispela ku koordinácii výskumu v tejto oblasti a k plne funkčnému Európskemu výskumnému priestoru v oblasti sladkej vody a posilnilo by sa tak vedúce postavenie Európy a zvýšila by sa jej konkurencieschopnosť v tejto oblasti výskumu, pričom by sa podporilo dosahovanie cieľov Únie v oblasti vodnej politiky.
(12)

Dňa 24. mája 2011 Komisia navrhla smernicu o osirotených dielach. Aby sa naplno využil potenciál smernice, mala by sa urýchlene prijať a začať vykonávať, čím by sa v celej EÚ zabezpečil harmonizovaný prístup k otázke osirotených diel. Na rozsiahlu digitalizáciu diel, ktoré už nie sú v predaji, môže byť v členských štátoch potrebné legislatívne podchytiť riešenia v oblasti udeľovania licencií, ktoré dobrovoľne vypracovali zainteresované strany. Prístup, ktorý si zainteresované strany v rámci dialógu sponzorovaného Komisiou zvolili v prípade komerčne nedostupných kníh a náučných časopisov a ktorý vyústil do memoranda o porozumení podpísaného v Bruseli 20. septembra 2011, by mohol slúžiť ako vzor pre ďalšie dialógy v záujme uľahčenia dohôd zameraných na digitalizáciu čo možno najväčšieho množstva komerčne nedostupného materiálu. Ak by sa databázy informácií o právach prepojili na európskej úrovni, došlo by k zníženiu nákladov na usporiadanie práv. Takéto mechanizmy by sa preto mali podporovať v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami.
(4)

V stratégii Európa 2020 sú stanovené tri vzájomne sa podporujúce priority – inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast (2). Udržateľný rozvoj miest by mohol značne prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov. V hlavnej iniciatíve Inovácia v Únii uvedenej v oznámení Komisie zo 6. októbra 2010 s názvom Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií (3) sú jedným z potenciálnych partnerstiev v oblasti inovácií „inteligentné mestá vhodné pre život v kombinácii s energetickou efektívnosťou, čistou dopravou a rýchlym internetom“. Mestá môžu prispievať k inkluzívnemu rastu, hlavne potláčaním polarizácie spoločnosti a chudoby, zabraňovaním sociálnej segregácie a riešením otázok súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Účelom Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (4) je splniť cieľ EÚ spočívajúci v obmedzení chudoby a sociálneho vylúčenia o minimálne 20 miliónov do roku 2020. Prispeje to k určeniu najlepších postupov a podpore vzájomného využívania skúseností medzi obcami.
(8)

Komisia poverila Výbor pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (SCENIHR – Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks), aby zabezpečil vedecky podložené informácie o prvkoch, ktoré sa majú posúdiť pri vypracovaní vymedzenia pojmu „nanomateriál“ na regulačné účely. Predmetom verejných konzultácií v roku 2010 bolo stanovisko Vedecký základ pre vymedzenie pojmu „nanomateriál“. Vo svojom stanovisku z 8. decembra 2010 (5) SCENHIR dospel k záveru, že veľkosť je univerzálne uplatniteľná na nanomateriály a predstavuje najvhodnejšiu meranú veličinu. Vymedzený veľkostný rozsah by uľahčil jednotnú interpretáciu. Navrhovaná dolná hranica bola 1 nm. Horná hranica 100 nm sa bežne používa na základe všeobecného konsenzu, ale neexistuje žiadny vedecký dôkaz, ktorý by podporoval primeranosť tejto hodnoty. Použitie jedinej hornej hraničnej hodnoty by mohlo byť na klasifikáciu nanomateriálov príliš obmedzujúce a vhodnejším by bol diferencovaný prístup. Na regulačné účely by sa malo preskúmať aj zloženie materiálov podľa veľkosti a počtu častíc s použitím strednej veľkosti a štandardnej odchýlky veľkosti s cieľom spresniť vymedzenie pojmu. Veľkostné zloženie materiálu by sa malo vyjadrovať ako veľkostné zloženie na základe koncentrácie počtu (t. j. počtu objektov v rámci daného veľkostného rozsahu vydeleného počtom objektov spolu) a nie na základe hmotnostného podielu nanočastíc v nanomateriáli, keďže malý hmotnostný podiel môže obsahovať najväčší počet častíc. SCENIHR určil niektoré konkrétne prípady, pri ktorých sa uplatnenie vymedzenia pojmu dá uľahčiť tým, že sa merná plocha povrchu na jednotku objemu použije ako náhrada pri určení toho, či materiál spadá do vymedzeného veľkostného rozsahu na nanoúrovni.
(8)

Spoločnou tvorbou programov v oblasti morského a námorného výskumu by sa koordinoval výskum v tejto oblasti, čo by výrazne prispelo k budovaniu fungujúceho európskeho výskumného priestoru v oblasti morí a oceánov, umožnilo udržateľné využívanie ich existujúcich nevyužitých zdrojov, posilnilo vedúce postavenie Európy a konkurencieschopnosť námorného priemyslu, a zároveň by sa chránilo morské prostredie a prebiehala by adaptácia na vplyvy zmeny klímy.
(16)

Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Nezohľadnila len ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na všeobecnú potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že dosiahnutie rozpočtových cieľov je ohrozené rizikami poklesu na obdobie po roku 2011. V rámci konsolidačného úsilia by sa mali zabezpečiť výdavky na položky podporujúce rast a mali by ho podporovať opatrenia na posilnenie fiškálneho riadenia a dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Ďalšie opatrenia v rokoch 2011 – 2012 by sa mali zamerať na posilnenie domácich zdrojov rastu, pričom by sa mal riešiť nedávny prudký nárast nezamestnanosti, a to najmä znížením daňovo-odvodového zaťaženia u pracovníkov s nízkymi mzdami a reformou aktívnych politík trhu práce, riešiť nepomer medzi ponúkanou a požadovanou odbornou kvalifikáciou, zlepšovať kvalitu vzdelávania a odbornej prípravy, podporovať podnikateľské prostredie a posilňovať verejné inštitúcie a ich riadenie.
(4)

Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.
(12)

Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov dôležité pre verejné financie a kľúčové na uspokojenie dopytu po pracovnej sile v budúcnosti. Fínsky dôchodkový systém bol v roku 2005 zreformovaný a dôchodkové dávky sa v roku 2009 prepojili s koeficientom strednej dĺžky života. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku však v súčasnosti nie je prepojený so strednou dĺžkou života. Vzhľadom na neustále rastúcu strednú dĺžku života by takéto prepojenie nielen prispelo k ponuke pracovnej sily, ale takisto by sa ním pomohli zaistiť primerané dôchodky. Systémy predčasného odchodu do dôchodku sa počas uplynulých pár rokov obmedzili, ale v tejto oblasti ešte stále existuje priestor na ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie stimulov zamestnanosti, pokiaľ ide o starších ľudí. Rozšírené dávky v nezamestnanosti pre starších ľudí fungujú napr. viac-menej rovnako ako zrušené nezamestnanecké dôchodky. Napriek zlepšeniam v poslednom desaťročí sú miery zamestnanosti starších pracovníkov a reálny vek odchodu do dôchodku sú príliš nízke. Postihnutie je veľmi často dôvodom odchodu do predčasného dôchodku. Zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku si vyžaduje opatrenia, ktoré takisto zohľadňujú kvalitu pracovného života vrátane blahobytu a zdravia zamestnancov. Je to dôležité najmä vzhľadom na vysoký počet ľudí na invalidnom dôchodku. Fínsko od roku 2009 vynaložilo približne 21 mil. EUR na projekty zamerané na zlepšenie pracovného prostredia. Vplyv týchto iniciatív si zasluhuje posúdenie. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je vo Fínsku už tradične veľmi vysoká a vzhľadom na vznikajúce požiadavky na nové zručnosti a demografické zmeny bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu.
(11)

Prístup k hlavnému rozsahu základných platobných služieb by mal byť zaručený v každom členskom štáte. Služby neoddeliteľne spojené so základnými platobnými účtami by mali zahŕňať aj nástroje na vklad hotovosti na účet alebo výber hotovosti z neho. Mali by spotrebiteľovi umožniť vykonávať najzákladnejšie platobné transakcie ako prijímanie príjmov alebo dávok, platenie účtov alebo daní a kupovanie tovarov a služieb vrátane prostredníctvom inkasa, bezhotovostného prevodu a používania platobnej karty. Na zaistenie čo najväčšieho finančného začlenenia by takéto služby mali umožniť nákup tovarov a služieb online, ak je to technicky možné. Mali by spotrebiteľovi poskytovať aj možnosť zadávať platobné príkazy online prostredníctvom bankových nástrojov poskytovateľa platobných služieb, ak je to technicky možné. Základný platobný účet by však nemal umožniť vykonanie platobných príkazov, ak by následkom bol záporný zostatok na účte. Prístup k úveru by sa nemal považovať za automatickú súčasť základného platobného účtu ani za nárok s ním spojený.
(9)

Napriek poklesu približne na 8 % HDP v roku 2010 je deficit bežného účtu aj naďalej vysoký a pravdepodobne obmedzí hospodársky rast v strednodobom horizonte. Vysokú spotrebu verejného sektora bude potrebné financovať buď zo zahraničného dlhu alebo z vyšších domácich súkromných úspor. Takéto úspory by znamenali menší rast produkcie vytesnením súkromnej spotreby alebo investícií. V strednodobom horizonte by sa deficit stále zlepšoval, ale miernym tempom. V kontexte postupu pri nadmernom deficite Rada 13. júla 2010 odporučila, aby cyperské orgány tiež posilnili záväzný charakter svojho strednodobého rozpočtového rámca. Doteraz nebol ohlásený žiadny pokrok. Podľa programu stability by sa mal strednodobý rozpočtový rámec plne realizovať až od finančného roku 2014, nie od 2012 ako sa donedávna očakávalo. Jeho vplyv by sa tak pocítil až v strednodobom horizonte. Včasné vykonávanie nového rámca by bolo dôležité pre úspešnú a trvalú konsolidáciu verejných financií.
(11)

Mali by sa riešiť náklady spojené so starnutím obyvateľstva a mal by sa dosiahnuť štrukturálny pokles deficitu, aby sa znížil vysoký verejný dlh. Nová federálna vláda sa v decembri 2011 dohodla na reforme belgického sociálneho systému dôchodkového zabezpečenia. Aby sa zvýšil skutočný vek odchodu do dôchodku, je teraz potrebné účinné vykonávanie a monitorovanie začatých reforiem zákona. Rozhodujúca je podpora reformy sociálneho dôchodkového zabezpečenia opatreniami na stimuláciu aktívneho starnutia a dlhšieho produktívneho života, ale dosiahnuť tento cieľ by pomohli aj ďalšie reformy, ako napríklad prepojenie zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.
(4)

Úsilie o fiškálnu konsolidáciu je ústredným prvkom stratégie na prekonanie krízy v eurozóne. Fiškálny rámec EÚ umožňuje diferenciáciu tempa konsolidácie medzi jednotlivými členskými štátmi v závislosti od ich fiškálneho priestoru a makroekonomických podmienok. Pakt stability a rastu a Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii sú zamerané na štrukturálne saldá, a tým umožňujú zohľadniť účinky cyklu a jednorazových opatrení na hlavné rozpočtové saldá. Opatrenia, ktoré sa prijali v nadväznosti na odporúčania Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit, sa posudzujú zo štrukturálneho hľadiska. Primeraná štruktúra konsolidácie je rozhodujúca na posilnenie dôvery v trvalý charakter konsolidácie v eurozóne a na obmedzenie jej krátkodobého negatívneho dosahu na rast. Je potrebné uprednostniť výdavky podporujúce rast, a to najmä investičné výdavky. Vo viacerých členských štátoch eurozóny by sa dali nájsť produktívne investičné projekty, pri ktorých by súkromná aj spoločenská návratnosť prevýšila terajšie nízke úrokové miery. Na podporu dlhodobej udržateľnosti verejných financií sú naliehavo potrebné reformy dlhodobých výdavkov, najmä v oblasti zdravotníctva a dôchodkov. Vhodná daňová politika, ako je zníženie daňového zaťaženia práce, rozšírenie daňových základov a účinnejšie opatrenia v boji proti daňovým únikom, by mohli prispieť ku konsolidácii a súčasne k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a vytváraniu lepších podmienok pre rast.