VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/687

z 2. mája 2019,

ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) Rada uložila vykonávacím nariadením (EÚ) č. 214/2013 (2) konečné antidumpingové clá na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“, „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“). V súčasnosti platné antidumpingové clá sa pohybujú v rozmedzí od 0 % do 26,1 % (ďalej len „pôvodné opatrenia“). Prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu pôvodných opatrení, sa ďalej uvádza ako „pôvodné prešetrovanie“.

(2) Rada okrem toho uložila vykonávacím nariadením (EÚ) č. 215/2013 (3) aj vyrovnávacie clá na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. V súčasnosti platné vyrovnávacie clá sa pohybujú v rozmedzí od 13,7 % do 44,7 %.

(3) Úroveň kombinovaných ciel sa pohybuje v rozmedzí od 13,7 % do 58,3 %.

1.2. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

(4) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti platných konečných antidumpingových opatrení (4) bola Komisii 13. decembra 2017 doručená žiadosť o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „základné nariadenie“). Žiadosť predložila Európska konfederácia železiarskeho a oceliarskeho priemyslu (EUROFER) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 70 % celkovej výroby určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom v Únii (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti konečných antidumpingových opatrení by pravdepodobne malo za následok opätovný výskyt dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

(5) Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (5) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) Komisia 14. marca 2018 oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(6) Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie14. marca 2018 (6) Komisia oznámila aj začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 (7), ktoré sa malo týkať platných konečných vyrovnávacích opatrení v súvislosti s dotknutým výrobkom s pôvodom v Číne.

1.3. Prešetrovanie

1.3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(7) Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do 31. decembra 2017 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2014 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.3.2. Zainteresované strany

(8) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa na prešetrovaní zúčastnili. Okrem toho Komisia oficiálne informovala o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti tieto strany: žiadateľa, známych výrobcov v Únii a ich príslušné združenia, známych vyvážajúcich výrobcov v Číne, známych neprepojených dovozcov v Únii, neprepojených používateľov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, a orgány vo vyvážajúcej krajine.

(9) Všetky zainteresované strany boli vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v lehotách stanovených v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Zainteresované strany okrem toho dostali možnosť písomne požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

1.3.3. Výber vzorky

(10) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.3.3.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(11) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Pred začatím prešetrovania 21 výrobcov z Únie poskytlo informácie požadované na účely výberu vzorky a vyjadrilo ochotu spolupracovať s Komisiou. Komisia na základe toho vybrala predbežne vzorku troch výrobcov, ktorých považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie z hľadiska objemu výroby a predaja podobného výrobku v Únii. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 28 % odhadovanej celkovej výroby výrobného odvetvia Únie a 27 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k predbežnej vzorke. Keďže v stanovenej lehote jej neboli doručené žiadne pripomienky, predbežná vzorka bola potvrdená. Táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

1.3.3.2. Výber vzorky dovozcov

(12) V žiadosti o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti bolo identifikovaných deväť neprepojených dovozcov, ktorí boli vyzvaní, aby poskytli informácie potrebné na výber vzorky. Žiadny z nich sa neprihlásil.

1.3.3.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne

(13) Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, všetci známi vyvážajúci výrobcovia v Číne boli vyzvaní, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo prípadne aj iných existujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

(14) Vyplnené formuláre na výber vzorky zaslali späť dvaja vyvážajúci výrobcovia, ani jeden z nich však nevyrábal výrobky z ocele s organickým povlakom v zmysle vymedzenia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Tretí vyvážajúci výrobca sa prihlásil šesť týždňov po lehote na vyplnenie formulára na výber vzorky. Tomuto vyvážajúcemu výrobcovi sa síce udelilo postavenie zainteresovanej strany, ale považoval sa za nespolupracujúci subjekt, pretože nikdy nedoručil vyplnený formulár na výber vzorky a nepokúsil sa ani vyplniť dotazník vyvážajúceho výrobcu.

(15) Vyvážajúci výrobcovia v Číne tak vôbec nespolupracovali.

1.3.4. Dotazníky a overovanie na mieste

(16) Komisia zaslala dotazníky trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, žiadateľovi a čínskej vláde. Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky a od žiadateľa.

(17) Komisia overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán: a) Výrobcovia z Únie: — ArcelorMittal Belgium, Belgicko, — Marcegaglia Carbon Steel, SpA, Taliansko, — Tata Steel Maubeuge SA, Francúzsko. b) Združenie výrobcov z Únie: — EUROFER, Belgicko.

1.3.5. Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(18) Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy nasvedčujúce existencii výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(19) Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania všetkých vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny, aby poskytli informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania v súvislosti so vstupmi použitými na výrobu prešetrovaného výrobku. Informácie požadované v prílohe III predložili tí istí dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí zaslali aj odpovede na výber vzorky. Keďže títo výrobcovia prešetrovaný výrobok nevyrábali, k prešetrovanému výrobku neboli doručené žiadne relevantné odpovede.

(20) V snahe získať informácie, ktoré Komisia považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia zaslala dotazník aj čínskej vláde. Od čínskej vlády neprišla žiadna odpoveď.

(21) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia okrem toho vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únii oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy, ktoré sa týkajú vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia nepredložili žiadne informácie alebo ďalšie dôkazy.

(22) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

(23) Komisia 13. apríla 2018 uverejnila prvú poznámku k spisu (ďalej len „poznámka z 13. apríla 2018“) (8) s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán k relevantným zdrojom, ktoré by Komisia mohla použiť na určenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhou zarážkou základného nariadenia. V tejto poznámke Komisia uviedla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako napr. materiál, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia využívajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala šesť možných reprezentatívnych krajín: Argentína, Kolumbia, Malajzia, Mexiko, Thajsko a Juhoafrická republika.

(24) Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť predložiť svoje pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky len od žiadateľa. Pripomienky neposkytli žiadne orgány dotknutej krajiny ani žiadni vyvážajúci výrobcovia.

(25) Komisia sa pripomienkami k poznámke z 13. apríla 2018, ktoré jej doručil žiadateľ, zaoberala v druhej poznámke k zdrojom na určenie normálnej hodnoty z 3. júla 2018 (ďalej len „poznámka z 3. júla 2018“) (9). Komisia takisto stanovila zoznam výrobných faktorov a skonštatovala, že v danom štádiu bolo Mexiko najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky len od žiadateľa. Toto nariadenie sa uvedenými pripomienkami zaoberá.

1.3.6. Následný postup

(26) Komisia poskytla 22. februára 2019 základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala uložiť antidumpingové clá (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v ktorej mohli predložiť pripomienky k poskytnutiu informácií.

(27) Žiadna zo strán nepredložila pripomienky ku konečnému poskytnutie informácií.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(28) Dotknutý výrobok pri tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti je rovnaký ako výrobok pri pôvodnom prešetrovaní, tzn. určité výrobky z ocele s organickým povlakom, t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú natierané, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. „sendvičových panelov“ používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru) a okrem výrobkov s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike („prešetrovaný výrobok“ alebo„výrobky z ocele s organickým povlakom“).

(29) Prešetrovaný výrobok sa získava nanášaním organickej povrchovej vrstvy na ploché valcované výrobky z ocele. Organická povrchová vrstva zabezpečuje ochranu a estetické a funkčné vlastnosti výrobkov z ocele.

(30) Výrobky z ocele s organickým povlakom sa využívajú najmä v stavebníctve a na ďalšie spracovanie vo výrobkoch používaných v stavebníctve. Používajú sa aj v domácich spotrebičoch.

2.2. Podobný výrobok

(31) K podobnému výrobku nezaslala pripomienku žiadna zainteresovaná strana. Tak ako sa zistilo pri pôvodnom prešetrovaní, aj v tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa potvrdilo, že výrobok vyrábaný a predávaný na domácich trhoch Číny a reprezentatívnej krajiny, ktorou je Mexiko, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a konečné použitia. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

3.1. Predbežné poznámky

(32) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že by uplynutie platnosti platných opatrení viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.

(33) Ako sa uvádza v odôvodnení 15, ani jeden čínsky vyvážajúci výrobca pri tomto prešetrovaní nespolupracoval. Vyvážajúci výrobcovia tak nepredložili vyplnené dotazníky, a teda ani údaje o vývozných cenách a nákladoch, domácich cenách a nákladoch, kapacite, výrobe, investíciách, atď. Rovnako sa čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia nevyjadrili ani k dôkazom uvedeným v spise vrátane „Pracovného dokumentu útvarov Komisie o výrazných deformáciách v ekonomike Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu“ (10) (ďalej len „správa“), ako ani k ďalším dôkazom predloženým žiadateľom, ktoré poukazujú na to, že takéto ceny a náklady boli ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Komisia preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia použila dostupné skutočnosti.

(34) Komisia informovala čínske orgány a tretieho vyvážajúceho výrobcu uvedeného v odôvodnení 14 o uplatnení článku 18 ods. 1 základného nariadenia a poskytla im možnosť predložiť pripomienky. Komisia žiadne pripomienky nedostala.

(35) Zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, ktoré sú uvedené ďalej v texte, preto vychádzajú v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia z dostupných skutočností, najmä z informácií obsiahnutých v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, podaní predložených zainteresovanými stranami a zo štatistických údajov dostupných v databáze podľa článku 14 ods. 6

3.2. Pokračovanie dumpingu pri dovoze počas obdobia revízneho prešetrovania

(36) Za obdobie revízneho prešetrovania štatistické údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6 preukazujú, že do Únie boli z ČĽR dovezené výrobky z ocele s organickým povlakom v malom objeme, ktorý predstavuje 6 338 ton, resp. 0,1 % z celkovej spotreby v Únii. Výrobky z ocele s organickým povlakom sa však dovážali do 16 členských štátov a tento dovoz sa uskutočňoval počas celého obdobia revízneho prešetrovania. Komisia tak dospela k záveru, že skutočný dovoz počas obdobia revízneho prešetrovania bol reprezentatívny, a preto skúmala, či počas obdobia revízneho prešetrovania dumping pokračoval.

3.2.1. Normálna hodnota

(37) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu.“

(38) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“ a „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk.“ Ako sa bližšie vysvetľuje v ďalšom texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády a vyvážajúcich výrobcov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.2.2. Existencia výrazných deformácií

3.2.2.1. Úvod

(39) Článok 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia vymedzuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov: — príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny, — prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov, — diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu, — neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva, — deformácia mzdových nákladov, — prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.“

(40) V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „ak má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví.“

(41) Zainteresované strany boli vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy, ktoré vyšetrovací spis obsahoval v čase začatia revízneho prešetrovania. Komisia v tejto súvislosti vypracovala správu, ktorá preukazuje existenciu značného zasahovania vlády na viacerých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových faktoroch výroby (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako napr. oceliarsky a chemický priemysel). Správa bola vložená do vyšetrovacieho spisu vo fáze začatia prešetrovania. Žiadosť obsahovala aj niektoré relevantné dôkazy, ktoré správu dopĺňajú.

(42) V bode 71 žiadosti a v jej prílohe 18 žiadateľ odkazuje na dokument ministerstva obchodu USA (11). Podľa dokumentu ministerstva obchodu USA patrí oceliarsky sektor medzi „základné a významné priemyselné odvetvia“, nad ktorými si štát musí „udržať relatívne silnú kontrolu.“ Dokument ministerstva obchodu USA obsahuje odkaz na „dokument SASAC“ (12), ktorý rozdeľuje hospodárske odvetvia na tri kategórie a súvisiace podkategórie z hľadiska toho, ako sa vníma potreba kontroly zo strany vlády, a to konkrétne na: 1) strategické priemyselné odvetvia, ktoré „ovplyvňujú národnú bezpečnosť a hybnú silu ekonomiky“, v ktorých si musí štát „udržať absolútnu kontrolu“; 2) „základné a významné priemyselné odvetvia“, v ktorých si musí štát „udržať relatívne silnú kontrolu“, alebo 3) ostatné priemyselné odvetvia, v ktorých si musí štát „udržať vplyv“. V dokumente SASAC sa stanovuje všeobecný cieľ mať do roku 2010 skupinu významných oporných podnikov s pomerne silným vplyvom a hybnou silou pre rozvoj priemyslu, k čomu patrí vytvorenie silného základu tak, aby sa z dôležitých oporných spoločností v petrochemickom, telekomunikačnom, elektrárenskom, dopravnom a stavebnom priemysle vyvinuli a stali prvotriedne podniky v globálnom meradle a aby sa z dôležitých oporných podnikov v automobilovom, strojárenskom priemysle a IT odvetví stali prvotriedne podniky v globálnom meradle.

(43) Pokiaľ ide o náklady na oceľ valcovanú za tepla a oceľ valcovanú za studena, ktoré sú potrebné na účely procesu ďalšieho valcovania, žiadateľ odkazuje na predchádzajúce nariadenia EÚ ukladajúce vyrovnávacie clá (13), v ktorých Komisia stanovila, že dotované sú ploché výrobky z ocele valcovanej za studena aj z ocele valcovanej za tepla. Podľa žiadateľa to viedlo k umelo nízkym cenám nákladov na výrobu konečných výrobkov. Okrem toho žiadateľ citoval správu spoločnosti ThinkDesk (14) a argumentoval tým, že táto správa takisto poskytuje dôkaz, že mnohým čínskym výrobcom sa umožnilo, aby ploché výrobky z ocele valcovanej za tepla ponúkali na čínskom trhu za deformované ceny.

(44) V závere žiadatelia argumentovali aj tým, že súčasné ceny ocele valcovanej za tepla a ocele valcovanej za studena na domácom trhu v Číne sú na základe údajov od Global Platts stále nižšie ako medzinárodné ceny (15).

(45) Pokiaľ ide o zinok a dominantné postavenie štátnom vlastnených podnikov v ťažobnom priemysle, okrem dôkazov obsiahnutých v správe žiadatelia poskytli aj dôkaz, že v Číne sa v súčasnosti uplatňuje 30 % vývozná daň zo zinku (pozri body 87 až 89 žiadosti a jej prílohu 18).

(46) Žiadateľ ďalej tvrdil, že v chemických zložkách existujú výrazné deformácie, čo následne vedie k výrazným deformáciám v náteroch a iných výrobkoch chemickej úpravy povrchu, ktoré sa používajú na výrobu ocele s organickým povlakom. Vychádzajú z dôkazov uvedených v správe (v kapitole 16 „Chemické odvetvie“). V správe sa na základe informácií od Čínskeho združenia pre správu chemických podnikov najmä uvádza, že najväčšími chemickými spoločnosťami (v roku 2015, podľa výnosov z predaja) v Číne sú štátom vlastnené podniky, z ktorých osem je v prvej desiatke najväčších chemických podnikov (16). Okrem toho žiadateľ odkazuje na správu KMPG uvedenú v prílohe 18 k žiadosti, podľa ktorej sa 10 najväčších čínskych chemických spoločností nachádza vo vlastníctve štátu.

(47) V súvislosti s elektrinou žiadateľ okrem toho, čo už bolo uvedené v správe, tvrdil, že výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom majú zvýhodnené sadzby za elektrinu (17) a spoločnosť Chongquing Wanda Steel Strip mala využívať zvýhodnenú sadzbu za elektrinu, ktorá bola nižšia než všeobecne platná sadzba pre veľké priemyselné podniky (18). A nakoniec žiadateľ predložil verejne dostupné informácie, podľa ktorých skupina Shougang Group a spoločnosť Inner Mongolia Baotou Steel Union využívali cenové dotácie na elektrinu (19).

(48) Pokiaľ ide o preferenčné úvery a inú finančnú podporu, žiadateľ okrem skutočností uvedených v správe poukázal aj na nedávnu tlačovú správu, podľa ktorej bola kontrola čínskej vlády nad miestnymi bankami údajne ešte viac posilnená legislatívnym vývojom v roku 2017 (20). Žiadateľ takisto citoval zistenia z dokumentu ministerstva obchodu USA, podľa ktorých odvetvie „zostáva výrazne deformované jednak z hľadiska oceňovania rizík, ako aj prideľovania zdrojov. Okrem toho […] analýza dynamiky úrokových sadzieb naznačuje, že úrokové sadzby sú naďalej pevne naviazané na ‚referenčné sadzby‘, ktoré zverejňuje vláda, a preto ich stále neurčuje trh. Mäkké rozpočtové obmedzenia, ceny, ktoré nie sú stanovené trhovo, implicitné záruky vlády a politické smernice vlády priamo alebo nepriamo deformujú formálny bankový sektor, medzibankový trh, trh s dlhopismi a 'nebankové úverové činnosti‛. Tieto deformácie možno priamo pripísať štátnemu vlastníctvu a kontrole a všadeprítomnej a rušivej úlohe štátu v čínskom finančnom systéme.“ (21)

(49) Žiadateľ pripomenul, že Komisia vo svojich predchádzajúcich prešetrovaniach dospela k záveru, že významní výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom dostali subvencie vo forme preferenčných úverov, konverzie dlhu na kapitál, kapitálových injekcií a oslobodenia od úhrady dividend čínskej vláde ako hlavnému akcionárovi (22). Žiadateľ okrem toho identifikoval viacero ďalších výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom, ktorí využívali preferenčné úvery, a to na základe ich výročných správ (23).

(50) A nakoniec žiadateľ citoval správu vypracovanú spoločnosťou ThinkDesk, v ktorej boli identifikovaní prinajmenšom šiesti výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom, ktorí využívali podporné opatrenia vlády vo forme znižovania zadlženia a konverzie dlhu na kapitál v čínskom oceliarskom priemysle v rokoch 2016 až 2017. Spoločnosť ThinkDesk označila tieto opatrenia za subvencie (24).

(51) V žiadosti bolo identifikovaných viacero ďalších údajných deformácií vo forme fiškálnej podpory a menej prísnych environmentálnych noriem v Číne, ktoré už boli uvedené v správe. Žiadateľ sa odvolával najmä na predchádzajúce zistenia Komisie o rôznych programoch oslobodenia od priamych daní a ich zníženia, ktoré umelo znížili zdaniteľný príjem oceliarskych spoločností, o programoch nepriamych daní (DPH) a dovozných ciel a o rôznych (ad hoc) grantových programoch (25). Žiadateľ ďalej tvrdil, že tieto programy sú stále aktívne a aj dnes dostupné.

(52) Pokiaľ ide o environmentálne normy, žiadateľ citoval správu OECD uvedenú v prílohe 18 k žiadosti (26), podľa ktorej čínska vláda ponúka nepriamu podporu výrobcom ocele tým, že neuplatňuje základné environmentálne normy, pričom na výrobcov z Únie sa vzťahujú omnoho prísnejšie environmentálne normy, a to najmä v súvislosti s nedávnym vývojom, podľa ktorého sa nariadením REACH zakázalo pretrvávajúce používanie chrómanov v etape predúpravy pri výrobe výrobkov z ocele s organickým povlakom (o čom sa zmieňujú aj body 12 až 16 žiadosti).

(53) Komisia preskúma, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v Číne. Komisia toto preskúmanie vykoná na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza sa zameria na preskúmanie značného zasahovania vlády do vlastnej ekonomiky vo všeobecnosti, ale aj na konkrétnu situáciu na trhu v danom sektore vrátane prešetrovaného výrobku. Ako sa uvádza v odôvodneniach 16 až 20, čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia nepredložili pripomienky ani dôkazy, ktoré by podporili alebo vyvrátili existujúce dôkazy v spise vrátane správy, ako ani ďalšie dôkazy predložené žiadateľom o existencii výrazných deformácií a/alebo vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

3.2.2.2. Výrazné deformácie, ktoré ovplyvňujú domáce ceny a náklady v ČĽR: všeobecný ekonomický kontext

(54) Samotný základ čínskeho hospodárskeho systému, konkrétne koncepcia tzv. „socialistickej trhovej ekonomiky“ je v rozpore s pojmom voľné pôsobenie trhových síl. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob, akým sa spravuje čínske hospodárstvo. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. vlastníctvo celého ľudu a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (27). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do ekonomiky, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a je vyzdvihovaná ako všeobecný princíp vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Čínske zákony o vlastníctve sú najlepším príkladom: odkazujú na primárne štádium socializmu a štát poverujú podporovaním základného ekonomického systému, v ktorom verejné vlastníctvo zohráva dominantnú úlohu. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom zákon im umožňuje rozvíjať sa bok po boku so štátnym vlastníctvom (28).

(55) Okrem toho sa podľa príslušných čínskych právnych predpisov socialistická trhová ekonomika rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú od seba odlíšiť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za prvú vetu ustanovenia, t. j. „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny.“ (29) Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad ekonomickým systémom v Číne. Táto kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú rozsiahlu makroekonomickú kontrolu v rámci hraníc určených voľným pôsobením trhových síl.

(56) Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri sledovaní cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce ekonomické podmienky na voľnom trhu (30). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé a zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania, finančný systém, ako aj rôzne aspekty regulačného prostredia.

(57) Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa spravovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky ekonomické činnosti v rámci krajiny. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú maticu sektorov a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú často pomerne podrobné, zatiaľ čo národné plány zvyčajne sledujú pomerne široké ciele. V plánoch sú vymedzené aj súbory nástrojov na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány ešte stále obsahujú explicitné ciele z hľadiska výstupov, čo bolo pravidelne súčasťou predchádzajúcich plánovacích cyklov. Podľa plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty vyberajú ako (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priraďujú sa k nim konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia, atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len formálne záväzná povaha plánov. Kľúčovú úlohu zohrávajú príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach štátnej správy, ktoré sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri tiež oddiel 3.2.2.5 nižšie) (31).

(58) Po druhé, na úrovni prideľovania finančných prostriedkov ovládajú finančný systém Číny štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík zosúladiť svoju činnosť s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby primárne posúdili ekonomické výhody konkrétneho projektu (pozri tiež oddiel 3.2.2.8 nižšie) (32). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom, atď. Aj keď ich význam je v porovnaní s bankovým sektorom nižší, tieto súčasti finančného sektora sú inštitucionálne a prevádzkovo vytvorené spôsobom, ktorý sa nezameriava na maximalizáciu efektívneho fungovania finančných trhov, ale na zabezpečenie kontroly a umožnenie zásahov zo strany vlády a Komunistickej strany Číny (33).

(59) Po tretie, na úrovni regulačného prostredia prebieha zasahovanie štátu do ekonomiky viacerými spôsobmi. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím podkopávajú trhové zásady v tejto oblasti. Platná legislatíva konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa vykonáva tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však zostáva nevymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na vyhodnotenie (34). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu a značný vplyv nad miestom určenia a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií. Orgány využívajú investičný skríning, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako napr. zachovanie kontroly štátu nad hlavnými sektormi alebo podporovanie domáceho priemyslu (35).

(60) Celkovo sa čínsky ekonomický model zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa ustanovujú a podporujú rôzne zásahy vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne prideľovanie prostriedkov v súlade s trhovými zásadami (36).

3.2.2.3. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

(61) Vzhľadom na zasahovanie štátu a dominantné postavenie štátneho vlastníctva v čínskom ekonomickom modeli predstavujú štátom vlastnené podniky významnú časť čínskeho hospodárstva. Vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktoré zabezpečujú ich neustály vplyv v štátom vlastnených podnikoch. Štátna strana nielen aktívne vytvára všeobecné ekonomické politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými štátom vlastnenými podnikmi, ale uplatňuje aj svoje práva zúčastňovať na rozhodovaní o prevádzke v štátom vlastnených podnikoch. To sa zvyčajne uskutočňuje prostredníctvom rotácie kádrov medzi orgánmi štátnej správy a štátom vlastnenými podnikmi, prostredníctvom pôsobenia členov strany vo výkonných orgánoch štátom vlastnených podnikov a prítomnosti straníckych buniek v podnikoch (pozri tiež oddiel 3.2.2.4), ako aj prostredníctvom formovania podnikových štruktúr v sektore štátom vlastnených podnikov (37). Výmenou za to majú štátom vlastnené podniky osobitné postavenie v rámci čínskeho hospodárstva, a s tým sú spojené viaceré výhody, najmä ochrana pred konkurenciou a prednostný prístup k príslušným vstupom vrátane financovania (38).

(62) Najmä oceliarske odvetvie sa ešte stále vyznačuje tým, že je do veľkej miery vo vlastníctve čínskej vlády. Napriek tomu, že je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí sa umiestnili v prvej desiatke najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (39). Hoci podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda má v úmysle konsolidovať 60 až 70 % výroby železa a ocele do približne desiatich veľkých podnikov do roku 2025 (40). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré dosahujú horšie výsledky (41).

(63) Vzhľadom na vysokú mieru zasahovania vlády do oceliarskeho priemyslu a vysoký podiel štátom vlastnených podnikov v tomto odvetví sa aj súkromným výrobcom ocele bráni vo fungovaní za trhových podmienok. Verejné aj súkromné podniky v oceliarskom odvetví totiž podliehajú politickému dohľadu a usmerneniu, ako sa uvádza v oddiele 3.2.2.5 nižšie.

(64) Kontrola a zasahovanie štátu v súvislosti s výrobkami z ocele s organickým povlakom nie sú výnimkou z opísaného všeobecného rámca. Mnoho veľkých výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom je vo vlastníctve štátu. Dostupné dôkazy preto naznačujú, že výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom v ČĽR sú podnikmi, ktoré takisto vlastní, ovláda, resp. nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje čínska vláda, a preto nefungujú podľa trhových zásad (42).

3.2.2.4. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

(65) Okrem ovládania hospodárstva prostredníctvom vlastníctva štátnych podnikov a iných nástrojov môže štát v Číne zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom svojej prítomnosti vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových členov manažmentu v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv, (43) bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, tak štátnych, ako aj súkromných, sú ďalším kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa obchodného práva v Číne sa má organizácia Komunistickej strany Číny zriadiť v každom podniku, pričom podnik má zabezpečiť potrebné podmienky na činnosti straníckej organizácie. Podľa všetkého nebola táto požiadavka v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne vymáhaná. Minimálne od roku 2016 však Komunistická strana Číny posilnila svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Podľa určitých informácií Komunistická strana Číny takisto vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby na prvom mieste presadzovali „patriotizmus“ a dodržiavali stranícku disciplínu (44). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 mil. súkromných spoločností, pričom organizácie Komunistickej strany Číny vyvíjajú čoraz väčší tlak, aby mali pri obchodných rozhodnutiach v rámci týchto spoločností posledné slovo (45). Tieto pravidlá sa vo všeobecnosti uplatňujú v celej čínskej ekonomike, takže výnimkou nie sú ani výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom a dodávatelia ich vstupov.

(66) Konkrétne v oceliarskom odvetví (vrátane prešetrovaného výrobku a dodávateľov hlavných vstupov) sú mnohí z veľkých výrobcov ocele (vrátane výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom) vo vlastníctve štátu. Niektorí sú konkrétne uvedení v „Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016-2020“ [Pláne na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu (2016 – 2020)] (46) ako príklady dosiahnutých úspechov v 12. päťročnom plánovacom období (ako napr. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atď.). Verejné dokumenty štátom vlastnených výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom niekedy zdôrazňujú prepojenie so štátom. Napr. spoločnosť Baoshan Iron & Steel (alebo Baosteel) uviedla v polročnej správe z roku 2016, že „[s]poločnosť sa zaviazala k plneniu regionálneho 13. päťročného plánu a dosiahla široký konsenzus s miestnymi samosprávami, pokiaľ ide o spoločné využívanie prostriedkov, prepájanie mestských priemyselných odvetví a budovanie ekologického prostredia“ (47). Počas najnovšieho antisubvenčného prešetrovania určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Číne (48) Komisia zistila, že tri zo štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli štátom vlastnené podniky. Vo všetkých troch skupinách predsedovia predstavenstva alebo prezident vykonávali aj funkciu tajomníka výboru strany v organizácii Komunistickej strany Číny v rámci skupiny.

(67) Prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do finančných trhov (pozri tiež oddiel 3.2.2.8 nižšie), ako aj do poskytovania surovín a vstupov má aj naďalej deformujúci vplyv na trh (49). Preto prítomnosť štátu vo firmách vrátane štátom vlastnených podnikov v oceliarskom odvetví a iných sektoroch (ako napr. finančný sektor a sektor vstupov) umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

3.2.2.5. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

(68) Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a určuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať. Na všetkých úrovniach štátnej správy sa uplatňujú príslušné plány, ktoré pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia, ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzného charakteru a orgány na každej administratívnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska nastáva v Číne vďaka systému plánovania situácia, keď sa vláda snaží smerovať prostriedky do odvetví označených ako strategické alebo inak politicky významné namiesto toho, aby boli tieto prostriedky alokované v súlade s trhovými silami (50).

(69) Čínska vláda považuje oceliarsky priemysel vrátane výroby výrobkov z ocele s organickým povlakom – ako oceľových výrobkov vyššej kategórie – za kľúčové výrobné odvetvie (51). Túto skutočnosť potvrdzuje množstvo plánov, smerníc a iných dokumentov týkajúcich sa ocele, ktoré sa vydávajú na miestnej, regionálnej a komunálnej úrovni, ako napr. „Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu 2016 – 2020“. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, zásadným sektorom čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom“ (52). Hlavné úlohy a ciele stanovené v tomto pláne pokrývajú všetky aspekty rozvoja priemyslu (53).

(70) V 13. päťročnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja (54) sa plánuje podpora podnikom vyrábajúcim oceľové výrobky vyššej kategórie (55). Zameriava sa aj na zabezpečenie kvality výrobku, jeho trvanlivosti a spoľahlivosti prostredníctvom podporovania spoločností, ktoré využívajú technológie čistej výroby ocele, presného valcovania a zvyšovania kvality (56).

(71) V „Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013)“ (57) (ďalej len „Katalóg“) sú železo a oceľ uvedené medzi podporovanými odvetviami. Katalóg predovšetkým podporuje „[r]ozvoj a používanie technológií na účely vysokovýkonných, vysokokvalitných a inovačných oceľových výrobkov, okrem iného vrátane vysokopevných automobilových plechov s pevnosťou najmenej 600 MPa, vysokoodolnej potrubnej ocele na prepravu ropy a plynu, vysokopevných širokých a hrubých dosiek pre lode, ocele pre námorné staviteľstvo, dosiek strednej hrúbky s pevnosťou najmenej 420 MPa pre budovy, mosty a ostatné stavby, ocele pre vysokorýchlostné železničné trate a trate s vysokým zaťažením, kremíkovej ocele s nízkymi stratami železa a vysokou magnetickou indukciou, ocele odolnej proti korózii a opotrebeniu, legovanej nehrdzavejúcej ocele s úsporou zdrojov (moderná feritická nehrdzavejúca oceľ, duplexná nehrdzavejúca oceľ a nehrdzavejúca oceľ s prísadou dusíka), špeciálnych oceľových tyčí a valcovaného drôtu pre vysokovýkonné základné súčiastky (vysokovýkonné ozubené prevody, spoje so stupňom pevnosti 12.9 alebo vyšším, vysokopevné pružiny a ložiská s dlhou životnosťou), a vysokokvalitných špeciálnych oceľových kovaných materiálov (nástrojová oceľ a oceľ na lisovanie, nehrdzavejúca oceľ a oceľ pre strojné zariadenia, okrem iných).“ Uplatniteľnosť Katalógu bola potvrdená najnovším antisubvenčným prešetrovaním určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Číne (58).

(72) Čínska vláda ďalej usmerňuje rozvoj sektora v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc, ktoré sa okrem iného týkajú: zloženia a reštrukturalizácie trhu, surovín (59), investícií, odstraňovania kapacít, sortimentu výrobkov, premiestňovania, modernizácie, atď. Prostredníctvom týchto a ďalších prostriedkov čínska vláda usmerňuje a riadi prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania odvetvia (60). Súčasný problém nadmernej kapacity je nepochybne najjednoznačnejším prejavom dôsledkov politík čínskej vlády a následných deformácií.

(73) Celkovo čínska vláda uplatňuje opatrenia, ktorými núti prevádzkovateľov k plneniu cieľov verejnej politiky v oblasti pomoci podporovaným odvetviam, medzi ktoré patrí aj výroba výrobkov z ocele s organickým povlakom ako oceľových výrobkov vyššej kategórie a surovín používaných na jeho výrobu. Takéto opatrenia bránia normálnemu fungovaniu trhových síl.

3.2.2.6. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

(74) Čínsky konkurzný systém sa zdá byť nedostatočný pri dosahovaní svojich hlavných cieľov, ako je spravodlivé urovnanie sporov a dlhov a ochrana zákonných práv a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza z podobných zásad ako príslušné zákony v ostatných krajinách, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti ekonomiky krajiny, a to aj z dôvodu, že konkurzné konania vykazujú viacero nedostatkov, ktoré pôsobia dostatočne odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v rámci konkurzného konania, pričom v mnohých prípadoch môže priamo ovplyvniť jeho výsledok (61).

(75) V systéme vlastníckych práv sú okrem toho zvlášť viditeľné nedostatky vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a užívacím právam k pozemkom v Číne (62). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v spoločnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Ich prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine platia právne predpisy, ktorých cieľom je udeľovať užívacie práva k pozemkom transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto predpisy sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú svoje pozemky zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové. (63) Okrem toho úrady pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (64).

(76) Preto sa zdá, že čínske zákony o konkurze a vlastníctve nefungujú riadnym spôsobom, čo spôsobuje deformácie pri udržiavaní platobne neschopných firiem nad vodou a pri poskytovaní a nadobúdaní pozemkov v ČĽR. Tieto úvahy, ktoré vychádzajú z dostupných dôkazov, sa podľa všetkého v plnej miere vzťahujú aj na oceliarske odvetvie a konkrétnejšie aj na výrobky z ocele s organickým povlakom. Komisia predovšetkým zistila, že na výrobky z ocele s organickým povlakom (65), ako aj príslušnú surovinu, t. j. oceľ valcovanú za tepla (66), sa vzťahovala výhoda v podobe poskytovania užívacích práv k pozemkom za nižšiu než primeranú odplatu.

3.2.2.7. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

(77) Systém miezd založených na trhových princípoch sa v Číne nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni v právach na kolektívne organizovanie. Čína neratifikovala viacero zásadných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“), a to najmä v súvislosti so slobodou združovania a kolektívneho vyjednávania (67). V zmysle vnútroštátneho práva je aktívna len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracujúcich sa zapája len rudimentárnym spôsobom (68). Mobilitu čínskej pracovnej sily sťažuje okrem toho aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k celej škále sociálneho zabezpečenia a iných dávok miestnym obyvateľom v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci bez registrácie miestneho bydliska sú z pohľadu pozície v zamestnaní zraniteľnejší a majú nižší príjem než držitelia registrácie bydliska (69). Tieto skutočnosti vedú k deformácii mzdových nákladov v Číne.

(78) Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by oceliarske odvetvie (vrátane výrobkov z ocele s organickým povlakom) nepodliehalo opísanému čínskemu systému legislatívy v oblasti pracovného práva. Sektor výrobkov z ocele s organickým povlakom preto ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov jednak priamo (pri výrobe dotknutého výrobku), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v Číne).

3.2.2.8. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

(79) Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v Číne podlieha rôznym deformáciám.

(80) Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silnou pozíciou štátom vlastnených bánk (70), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny), (71) a rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré vypracovala vláda. Banky si tak plnia výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a podľa usmernení priemyselných politík štátu (72). Túto situáciu ešte viac zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do tých sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (73).

(81) Aj keď je potrebné uznať, že na potrebu dodržiavať zvyčajné bankové postupy a pravidlá obozretného podnikania, ako napr. nevyhnutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, odkazujú rôzne právne ustanovenia, existujú presvedčivé dôkazy vrátane zistení z prešetrovaní na ochranu obchodu, podľa ktorých takéto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

(82) Okrem toho sa ratingy dlhopisov a úverové ratingy často skresľujú z rôznych dôvodov vrátane skutočnosti, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou akejkoľvek implicitnej záruky vlády. Z odhadov dosť jasne vyplýva, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom.

(83) Túto situáciu ešte viac zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do tých sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (74). To spôsobuje zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť a náklady na kapitál nie sú rovnaké pre všetkých aktérov na trhu.

(84) Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa udržiavali na umelo nízkej úrovni s cieľom podporiť investičný rast. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií pri čoraz nižšej návratnosti investícií. Túto skutočnosť dokazuje nedávny nárast financovania dlhu podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo naznačuje, že mechanizmy uplatňované v bankovom sektore nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

(85) Po tretie, aj keď sa v októbri 2015 dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené deformáciami zo strany vlády. Podiel úverov poskytnutých za referenčnú sadzbu resp. pod referenčnou sadzbou predstavuje totiž aj naďalej 45 % zo všetkých poskytnutých úverov a využívanie cielených úverov sa podľa všetkého zintenzívnilo, pretože tento podiel sa od roku 2015 značne zvýšil napriek zhoršujúcim sa ekonomickým podmienkam. Umelo nízke úrokové sadzby spôsobujú podhodnotenie cien a následne aj nadmerné využívanie kapitálu.

(86) Celkový nárast úverov v Číne poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť v alokácii kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa očakávalo v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch rapídne zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii, keď sa zvyšujú rizikové dlhy, sa čínska vláda rozhodla zamedziť bankrotom. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili ich prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli spoločnosti „zombie“, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho príčiny.

(87) Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa vykonali v záujme liberalizácie trhu, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v Číne poznačený zásadnými systematickými problémami a deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

(88) Neboli predložené žiadne dôkazy, že oceliarskeho odvetvia vrátane výrobkov z ocele s organickým povlakom by sa vyššie uvedené zásahy vlády do finančného systému nemali dotýkať. Naopak, podľa správy spoločnosti ThinkDesk, ktorú poskytol žiadateľ, viacero čínskych výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom využívalo výhody finančných operácii, ktoré nezodpovedajú trhovým zásadám. Komisia takisto zistila, že výrobky z ocele s organickým povlakom (75) ako aj príslušná surovina, t. j. oceľ valcovaná za tepla (76) boli zvýhodnené v podobe poskytovania preferenčných úverov, ktoré predstavovali subvencie. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

3.2.2.9. Systematický charakter opísaných deformácií

(89) Komisia konštatovala, že deformácie opísané v správe sa neobmedzujú len na oceliarske odvetvie vo všeobecnosti alebo konkrétne na sektor výrobkov z ocele s organickým povlakom. Naopak, dostupné dôkazy naznačujú, že skutočnosti a prvky čínskeho systému, ako sa uvádzajú vyššie v oddieloch 3.2.2.1 až 3.2.2.5 správy, ako aj v jej časti A, sa uplatňujú v celej krajine a naprieč odvetviami hospodárstva. To isté platí aj pre opis faktorov výroby, ako je uvedené v častiach 3.2.2.6 až 3.2.2.8 správy a v jej časti B.

(90) Na výrobu výrobkov z ocele s organickým povlakom je potrebná široká škála vstupov. V spise nie sú dôkazy o tom, že by tieto vstupy nepochádzali z Číny. Keď výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom nakupujú/kontrahujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systematickým deformáciám, aké boli spomenuté vyššie. Napr. dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovné sily, ktoré sú ovplyvnené týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri alokácii kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a sektorov.

(91) V dôsledku toho nielenže nemožno použiť domáce predajné ceny výrobkov z ocele s organickým povlakom, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s alokáciou kapitálu, pozemkami, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v Číne kombináciou rôznych faktorov výroby, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia nepredložili v predmetom prešetrovaní žiadne dôkazy alebo argumenty, ktoré by preukazovali opak.

3.2.2.10. Záver

(92) Analýza uvedená v oddieloch 3.2.2.2 až 3.2.2.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o všeobecnom zasahovaní Číny do vlastnej ekonomiky, ako aj o jej konkrétnom zasahovaní do oceliarskeho odvetvia (vrátane dotknutého výrobku), preukázala, že ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda ani vyvážajúci výrobca nespolupracovali, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť domáce ceny a náklady.

(93) Komisia sa preto rozhodla pre vytvorenie normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj, ktoré odrážajú nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, tzn. v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj vo vhodnej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa uvádza v ďalšom oddiele. Komisia pripomína, že v rámci prešetrovania nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia a že nebolo predložené žiadne tvrdenie, podľa ktorého niektoré domáce náklady neboli deformované v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) tretej zarážky základného nariadenia.

3.2.3. Reprezentatívna krajina

3.2.3.1. Všeobecné poznámky

(94) Výber reprezentatívnej krajiny vychádzal z týchto kritérií: — úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia použila na tento účel krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky podobný hrubý národný dôchodok ako ČĽR (77), — výroba prešetrovaného výrobku v takejto krajine (78), — dostupnosť príslušných verejných dát v danej krajine, — ak existuje viac ako jedna možná reprezentatívna krajina, v relevantnom prípade sa uprednostnila krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

(95) Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 24 až 25, Komisia v poznámke z 13. apríla 2018 informovala zainteresované strany, že identifikovala šesť možných reprezentatívnych krajín: Argentínu, Kolumbiu, Malajziu, Mexiko, Juhoafrickú republiku a Thajsko, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ďalšie krajiny.

3.2.3.2. Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

(96) Svetová banka považuje Argentínu, Kolumbiu, Malajziu, Mexiko, Juhoafrickú republiku a Thajsko za krajiny na podobnej úrovni hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, t. j. sú zaradené do kategórie krajín „s vyššími strednými príjmami“ podľa hrubého národného dôchodku (ďalej len „HND“).

(97) Žiadateľ tvrdil, že Mexiko sa vzhľadom na svoje členstvo v Severoamerickej dohode o voľnom obchode zaraďuje do severoamerickej zóny voľného obchodu, ktorá sa vyznačuje omnoho vyššou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, čo by mohlo mať vplyv na náklady v Mexiku. Komisia vykonala analýzu vhodnosti možných reprezentatívnych krajín, pričom vychádzala z databázy Svetovej banky s HND. Podľa tejto databázy patrí Mexiko medzi krajiny s vyššími strednými príjmami, a preto je úroveň rozvoja v tejto krajine porovnateľná s úrovňou v ČĽR. Do uvedenej kategórie krajín patria krajiny, v ktorých sa HND na obyvateľa pohyboval v roku 2017 (t. j. v roku, za ktorý boli k dispozícii najnovšie údaje o obchode) od 3 896 USD do 12 055 USD. Klasifikácia sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu zvlášť, a nie na skupiny krajín podľa ich príslušenstva v zónach voľného obchodu, colných úniách atď. Komisia sa domnieva, že z hľadiska hospodárskeho rozvoja bolo všetkých šesť krajín, ktoré boli identifikované ako možné reprezentatívne krajiny, rovnako porovnateľných s ČĽR. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

3.2.3.3. Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine a dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

(98) V poznámke z 13. apríla 2018 Komisia uviedla, že prešetrovaný výrobok sa podľa dostupných informácií vyrába v Argentíne, Kolumbii, Malajzii, Mexiku, Juhoafrickej republike a Thajsku.

(99) Komisia zistila, že v troch krajinách, t. j. v Argentíne, Kolumbii a Thajsku, by bolo potrebné ďalej preveriť dostupnosť verejných údajov, najmä pokiaľ ide o verejné finančné údaje od výrobcu prešetrovaného výrobku.

(100) V prípade Kolumbie a Thajska sa nenašli žiadne verejne dostupné finančné údaje od výrobcu prešetrovaného výrobku. Pokiaľ ide o Argentínu, identifikované verejne dostupné finančné údaje sa týkali skupiny Ternium, ktorá v tejto krajine vyrába prešetrovaný výrobok. Z finančných údajov, ktoré boli k dispozícii za túto skupinu, však nebolo zrejmé, ktorá časť údajov prislúcha jej činnostiam v Argentíne, pretože skupina vykazovala svoje údaje za Argentínu spolu s ostatnými krajinami, ako napr. Bolívia, Chile, Paraguaj a Uruguaj. Údaje preto neboli dostatočne presné, aby sa dali použiť ako referenčné hodnoty.

(101) V pripomienkach k poznámke z 13. apríla 2018 žiadateľ zopakoval svoju žiadosť, pričom uviedol, že Juhoafrická republika by bola najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou. Prešetrovaný výrobok v nej vyrábali dvaja výrobcovia. V prípade jedného z nich, konkrétne Safal Steel (Pty) Ltd., neboli finančné údaje verejne dostupné. Aj keď v prípade druhého výrobcu, konkrétne ArcelorMittal South Africa, finančné údaje boli k dispozícii, spoločnosť bola počas obdobia prešetrovania, ako aj počas celého posudzovaného obdobia stratová. Preto by jej výber nebol vhodný, keďže vo finančných údajoch stratovej spoločnosti by chýbal prvok zisku, ktorý je nahrádzanou hodnotou. Keďže sa v Juhoafrickej republike nenašli žiadni ďalší výrobcovia prešetrovaného výrobku s verejne dostupnými finančnými údajmi, Komisia nepovažovala túto krajinu za vhodnú reprezentatívnu krajinu.

(102) Vo svojich pripomienkach k poznámke z 3. júla 2018 žiadateľ tvrdil, že Komisia nesprávne zamietla Juhoafrickú republiku ako reprezentatívnu krajinu, pretože skutočnosť, že výrobca prešetrovaného výrobku bol počas jedného roka stratový, nemohla byť rozhodujúcim faktorom pri výbere reprezentatívnej krajiny.

(103) Keďže Komisia mala dostatok možností na výber reprezentatívnej krajiny, rozhodla sa pre takú krajinu, v ktorej bolo možné nájsť vo verejne dostupných údajoch spoločnosti v danej krajine primeranú výšku predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA“) a zisku v súlade s posledným odsekom článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

(104) Preto skutočnosť, že ArcelorMittal South Africa bola stratová, bola rozhodujúcim faktorom, keď Komisia posudzovala možnosti výberu reprezentatívnej krajiny, pričom tvrdenie žiadateľa bol zamietnuté.

(105) Pokiaľ ide o Malajziu, finančné údaje boli verejne dostupné v prípade spoločnosti CSC Steel Holdings Berhad, ktorá je dcérskou spoločnosťou taiwanskej spoločnosti China Steel Corporation. Spoločnosť CSC Steel Holdings Berhad vyrábala prešetrovaný výrobok a počas obdobia revízneho prešetrovania vykazovala zisk.

(106) Žiadateľ tvrdil, že použitie verejne dostupných údajov od spoločností vlastnených zahraničnými subjektmi by mohlo viesť k nespoľahlivým údajom. Komisia sa domnieva, že analýza spoľahlivosti verejne dostupných údajov sa musí vykonať pre každý prípad zvlášť. V predmetnom prípade Komisia nemala k dispozícii žiadne dôkazy, resp. žiadateľ jej nepredložil žiadne dôkazy, ktoré by odôvodňovali neprihliadanie na finančné údaje spoločnosti SCS Steel Holdings Berhard. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(107) V prípade Mexika Komisia našla verejne dostupné údaje za skupinu Ternium, a to najmä v jej výročnej správe za rok 2017. Táto skupina je výrobcom prešetrovaného výrobku v Mexiku, kde skupina realizuje viac než 55 % zo svojho konsolidovaného obratu, ktorý sa vykazuje oddelene od ostatných geografických oblastí. Okrem toho skupina Ternium bola počas obdobia revízneho prešetrovania zisková.

(108) Komisia následne skonštatovala, že pri konečnom výbere reprezentatívnej krajiny bude potrebné zvoliť medzi Malajziou alebo Mexikom.

(109) Žiadateľ sa vo svojich pripomienkach odvolával na postup USA, v rámci ktorého sa používa kôš spoločností „pôsobiacich v kovospracujúcom odvetví“, ako napr. výrobcovia hliníka. Komisia však podľa možnosti uprednostňuje verejne dostupné údaje spoločností, ktoré prešetrovaný výrobok reálne vyrábajú. Komisia zváži ďalšie vhodné alternatívy iba v tom prípade, ak sa takáto výroba nedá nájsť alebo ak existujú ďalšie faktory, ktoré neumožňujú použitie spoločností vyrábajúcich prešetrovaný výrobok ani v jednej z krajín s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. V predmetnom prípade to nebolo potrebné, pretože boli k dispozícii skutoční výrobcovia výrobkov z ocele s organickým povlakom s verejne dostupnými údajmi. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

3.2.3.4. Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

(110) Po zistení, že k dispozícii sú dve možné krajiny, ktoré by boli vhodné na účely výberu reprezentatívnej krajiny, t. j. Mexiko a Malajzia, Komisia posúdila ich úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany, aby mohla uprednostniť jednu z týchto krajín v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky poslednou vetou základného nariadenia.

(111) Komisia zistila, že Malajzia zaostáva v dodržiavaní príslušných medzinárodných pracovných noriem a v ratifikácii dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia základného nariadenia. Malajzia predovšetkým neratifikovala tri z ôsmych základných dohovorov MOP (o slobode združovania, o zrušení nútenej práce a o nediskriminácii). Okrem toho Malajzia podpísala, no neratifikovala jednu zo základných environmentálnych dohôd (79).

(112) Oproti tomu Mexiko dosahuje vyššiu úroveň plnenia pracovných noriem MOP a ratifikovalo všetky základné dohovory s výnimkou Dohovoru o vykonávaní zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať. Okrem toho podpísalo a ratifikovalo všetky hlavné environmentálne dohovory.

3.2.3.5. Záver

(113) Podľa vyššie uvedenej analýzy Mexiko splnilo všetky kritériá uvedené v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby mohlo byť považované za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Mexiko predovšetkým disponuje značnou produkciou prešetrovaného výrobku a úplným súborom údajov, ktoré sú k dispozícii pre všetky faktory výroby, režijné náklady spojené s výrobou, výdavky PVA a zisk. Okrem toho úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany je v Mexiku vyššia.

3.2.4. Režijné náklady spojené s výrobou, výdavky PVA a zisk

(114) V poznámke z 3. júla 2018 Komisia informovala zainteresované strany, že pri vytváraní normálnej hodnoty použije aj výdavky PVA a zisk spoločnosti Ternium S.A. Mexiko v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) štvrtým odsekom základného nariadenia. Okrem toho Komisia použije od tej istej spoločnosti hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou na účely pokrytia nákladov, ktoré nie sú zahrnuté vo vyššie uvedených faktoroch výroby.

(115) Žiadateľ vo svojich pripomienkach k poznámke z 3. júla 2018 tvrdil, že by bolo vhodnejšie použiť nekonsolidované údaje spoločnosti ArcelorMittal South Africa (miestna spoločnosť) než konsolidované údaje za skupinu Ternium (globálna skupina), ktorej produkcia v Mexiku tvorí viac než 55 % konsolidovaného predaja. Tento argument sa opieral o zistenie, že nekonsolidované údaje boli výsledkami miestnej spoločnosti a nie globálnej skupiny, a ako také údajne lepšie odrážali fixné režijné náklady spojené s výrobou, výdavky PVA a zisk reprezentatívnej krajiny. No vzhľadom na skutočnosť, že údaje za spoločnosť ArcelorMittal South Africa sa nedali použiť, pretože bola stratová, uvedené tvrdenie bolo bezpredmetné, a preto sa zamietlo.

(116) Vo svojich pripomienkach k poznámke z 3. júla 2018 žiadateľ takisto tvrdil, že aj keď je Mexiko vhodnou reprezentatívnou krajinou, Ternium S.A. Mexico je súčasťou medzinárodnej spoločnosti, skupiny Ternium, ktorej finančné údaje odzrkadľujú jej pôsobenie v krajinách s rôznou úrovňou hospodárskeho rozvoja.

(117) Bez ohľadu na skutočnosť, že skupina Ternium je medzinárodnou spoločnosťou, Komisia dospela k záveru, že verejne dostupné údaje spoločnosti Ternium S.A. Mexico boli dostatočne konkrétne vo vzťahu k výrobe prešetrovaného výrobku v Mexiku, a preto zamietla toto tvrdenie. Vzhľadom na analýzu v oddiele 3.2.3 sa Komisia rozhodla použiť finančné údaje spoločnosti Ternium S. A. Mexico, ktoré sú k dispozícii za rok 2017, a teda sa vzťahujú na obdobie revízneho prešetrovania.

3.2.5. Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

(118) V poznámke z 3. júla 2018 Komisia uviedla, že pri vytváraní normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije databázu Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“) na stanovenie nedeformovaných nákladov väčšiny faktorov výroby. Komisia použila publikáciu Doing Business 2018 v prípade nákladov na elektrinu, národné štatistiky o zemnom plyne, mexický fiškálny kódex (Fiscal Code of the Federal District) v súvislosti s nákladmi na vodu a finančné údaje spoločnosti Ternium S.A Mexico na stanovenie výdavkov PVA, zisku a režijných nákladov.

3.2.6. Faktory výroby

(119) Ako už bolo uvedené v odôvodnení 23, Komisia sa v poznámke z 13. apríla 2018 snažila vytvoriť úvodný zoznam faktorov výroby a zdrojov určených na použitie pre všetky faktory výroby, ako napr. materiál, energia a práca, ktoré pri výrobe prešetrovaného výrobku použil spolupracujúci vyvážajúci výrobca.

(120) Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia pri špecifikovaní faktorov výroby použitých pri výrobe výrobkov z ocele s organickým povlakom vychádzala z informácií žiadateľa. Podľa verejne dostupných informácií na webovej stránke čínskych výrobcov výrobkov z ocele s organickým povlakom sa naozaj zdá, že ich výrobný proces a použité materiály sú identické s tým, čo uviedol žiadateľ.

(121) Za východisko vo výrobnom procese bol zvolený substrát alebo základný zvitok, keďže výrobný proces žiadateľa tiež začína z tohto bodu. Okrem toho na základe informácií získaných počas pôvodného prešetrovania, ktoré sú najlepšími dostupnými dôkazmi, Komisia zistila, že vyvážajúci výrobcovia takisto začínajú výrobu výrobkov z ocele s organickým povlakom na substráte. V súvislosti s pôvodným prípadom nespolupracovali žiadni integrovaní výrobcovia.

(122) Vzhľadom na nespoluprácu Komisia nemala k dispozícii detailnejšie colné kódy okrem 6-miestneho kódu HS, ktorý poskytol žiadateľ. Kódy HS v plnej miere zodpovedajú mexickým colným kódom.

(123) Po zohľadnení všetkých informácií, ktoré predložil žiadateľ, boli v relevantných prípadoch identifikované tieto faktory výroby a kódy HS: Tabuľka 1 Faktor výroby Kód HS Jednotková dovozná hodnota Suroviny Substrát – oceľový zvitok zinkovaný ponorom: — pokovovaný alebo potiahnutý zinkom 7210 49 0,84 EUR/kg — pokovovaný alebo potiahnutý zliatinami zinku 7210 49 0,84 EUR/kg Pokovovanie – zinkový ingot (pre pozinkovanie): — < 99,99 % zinku 7901 12 Neuplatňuje sa — zliatiny zinku 7901 20 Neuplatňuje sa Organický povlak — polyesterový náter 3208 10 4,33 EUR/kg — polyuretánový náter 3208 90 4,91 EUR/kg — polyvinylidénfluoridový náter 3209 90 3,36 EUR/kg Práca Mzdy vo výrobnom sektore [neuplatňuje sa] 1,37 EUR/hodinu Energia Elektrina [neuplatňuje sa] 0,06 EUR/kWh Zemný plyn [neuplatňuje sa] 0,0034 EUR/MJ Stlačený vzduch 2853 90 Neuplatňuje sa Voda [neuplatňuje sa] 3,81 EUR/m3 Vedľajšie produkty/odpad Šrot z galvanizovanej ocele 7204 29 0,18 EUR/kg

3.2.6.1. Materiály

(124) Žiadateľ potvrdil, že v prípade najreprezentatívnejšieho typu prešetrovaného výrobku sa ako substrát používa najmä oceľový zvitok zinkovaný ponorom. Preto Komisia vzhľadom na skutočnosť, že vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali a zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky, nezhromaždila údaje o ďalších možných substrátoch, ako napr. oceľový zvitok valcovaný za tepla alebo oceľový zvitok valcovaný za studena.

(125) Pokiaľ ide o pokovovanie, žiadateľ potvrdil, že sa používa najmä zinkovanie. Preto Komisia vzhľadom na skutočnosť, že vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali a zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky, nepovažovala za potrebné zhromaždiť údaje o pokovovaní hliníkom.

(126) Treba poznamenať, že substrát, t. j. oceľový zvitok zinkovaný ponorom, je pokovovaný buď zinkom, alebo zliatinami zinku. Údaje o pokovovaní boli zhromaždené len na ten účel, aby bolo možné vykonať úpravy vo výpočtoch normálnej hodnoty na základe rôznych objemov zinku alebo zinkových zliatin používaných na pokovovanie rôznych typov výrobkov.

(127) Záznamy žiadateľa neumožnili stanoviť spotrebu pomocných procesov na jednotku prešetrovaného výrobku. Žiadateľ považoval tieto pomocné procesy za režijné náklady spojené s výrobou. Keďže tieto informácie nie sú k dispozícii, Komisia nemohla stanoviť miery používania a nedeformované hodnoty pre použité pomocné procesy. Komisia však zistila, že všetky pomocné procesy spoločne predstavovali nevýznamnú časť nákladov na výrobu jednej tony konečného výrobku. V záujme náležitého zohľadnenia týchto nákladov pri výpočte vytvorenej normálnej hodnoty Komisia zvýšila nedeformované výrobné náklady (ktoré zahŕňajú materiál, prácu, energiu a vodu) v Mexiku o percentuálny podiel, ktorý sa rovná podielu pomocných procesov na výrobných nákladoch poskytnutých žiadateľom. Komisia sa domnieva, že touto metódou sa vo vytvorenej normálnej hodnote primerane zohľadnil podiel pomocných procesov na celkových výrobných nákladoch.

(128) Žiadateľ neuviedol žiadne použitie LPG, vodíka alebo dusíka. Tieto pôvodne zistené faktory výroby sa preto nepoužili pri vytváraní normálnej hodnoty.

(129) Žiadateľ ďalej uviedol, že by sa mal zohľadniť šrot, ktorý vzniká v rámci procesu výroby výrobkov z ocele s organickým povlakom. Na tento účel je potrebné zistiť povahu šrotu a zodpovedajúci kód HS. V tomto prípade sa zistilo, že šrotom je galvanizovaná oceľ (pozri tabuľku v odôvodnení 123).

(130) V prípade všetkých materiálov a šrotu, o ktorých nie sú k dispozícii informácie z mexického trhu, Komisia vychádzala z dovozných cien. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR. Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, pretože v odôvodnení 92 konštatovala, že v predmetnom prípade nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v ČĽR vzhľadom na existenciu výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b). Na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na skutočnosť, že tieto dôkazy neboli vyvrátené zainteresovanými stranami, sa Komisia domnieva, že vývozné ceny sú ovplyvnené rovnakými deformáciami. Po vyňatí ČĽR zostal dovoz z ostatných tretích krajín reprezentatívny a pohyboval sa v rozmedzí od 94 % do 100 % z celkového objemu dovozu do Mexika.

(131) Aby bolo možné stanoviť nedeformovanú cenu materiálov dodaných k bránam závodu vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou, Komisia uplatnila dovozné clo Mexika ako reprezentatívnej krajiny na dovoznú cenu a pripočítala domáce náklady na dopravu. Keďže vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia vychádzala z informácií o domácich nákladoch na dopravu, ktoré poskytol žiadateľ.

3.2.6.2. Práca

(132) Informácie o mesačných mzdách vo výrobnom sektore a o týždenných odpracovaných hodinách v Mexiku počas obdobia revízneho prešetrovania boli získané zo štatistík MOP. Žiadateľ tvrdil, že dostupné údaje o Juhoafrickej republike by sa mohli očistiť o infláciu pomocou indexu spotrebiteľských cien CPI alebo indexov pre náklady práce vo výrobnom sektore, ktoré zverejňuje Centrálna banka Juhoafrickej republiky (South African Reserve Bank). Keďže sa však Komisia rozhodla použiť ako vhodnú reprezentatívnu krajinu Mexiko, pre ktoré sú tieto údaje k dispozícii, toto tvrdenie sa stalo bezpredmetným.

3.2.6.3. Elektrina

(133) Cena elektriny bola jednoducho k dispozícii v správe Doing business 2018. V tejto správe sa používa štandardizovaná metodika na stanovenie ceny za kWh v Mexiku.

(134) Alternatívne Komisia zvažovala použitie taríf za elektrinu, ktoré zverejňujú výrobcovia elektrickej energie a distribučné spoločnosti v Mexiku. V Mexiku je dominantným dodávateľom elektriny spoločnosť CFE (Comisión Federal de Electricidad), ktorú vlastní štát.

(135) Žiadateľ tvrdil, že náklady na elektrinu uvedené v správe Doing Business 2018 sa zdajú byť umelo nízke v porovnaní s väčšinou krajín, a preto navrhol použiť sadzby platné v oblasti, kde sa prešetrovaný výrobok vyrábal, a to po zohľadnení prípadných úprav vo vzťahu k dodávateľským kanálom, špecifickým poplatkom a DPH.

(136) Žiadateľ nepredložil dostatočné dôkazy, ktoré by preukazovali, že takéto úpravy o DPH, špecifické poplatky a dodávateľské kanály by boli naozaj potrebné a uplatniteľné na čínskych vyvážajúcich výrobcov. Preto Komisia toto tvrdenie zamietla a rozhodla sa použiť najkomplexnejšie a jednoznačné údaje zo správy Doing business 2018.

3.2.6.4. Zemný plyn

(137) Cena zemného plynu v Mexiku je k dispozícii v štatistickej databáze, ktorú spravuje Komisia pre reguláciu energie (Comisión Reguladora de Energía). Poskytnuté údaje sa vzťahujú na mesiace júl až december 2017.

(138) Žiadateľ tvrdil, že v prípade Juhoafrickej republiky by sa mohla použiť dovozná cena za tonu skvapalneného zemného plynu (kód HS 2711 11), získaná z databázy GTA, ktorá by sa následne prepočítala na cenu za gigajoule. Keďže sa však Komisia rozhodla, že ako reprezentatívnu krajinu použije Mexiko, v prípade ktorého sú tieto údaje k dispozícii, toto tvrdenie zamietla.

3.2.6.5. Stlačený vzduch

(139) Okrem faktorov výroby identifikovaných v poznámke z 13. apríla 2018 žiadateľ upovedomil Komisiu, že na výrobu prešetrovaného výrobku sa používa aj stlačený vzduch. Stlačený vzduch sa nakupuje vo forme kvapalného vzduchu.

(140) Komisia zistila, že príslušným kódom HS pre kvapalný vzduch je kód 2853 90. Pod tento kód HS však spadá viacero iných chemických látok. Podľa národnej colnej nomenklatúry v Mexiku neexistuje žiadna podrobnejšia klasifikácia. Údaje získané z databázy GTA by preto obsahovali aj dovoz iných anorganických zlúčenín (vrátane destilovanej vody alebo vodivostnej vody a vody podobnej čistoty) a amalgámov iných ako amalgámy drahých kovov.

(141) Z dôvodov opísaných v predchádzajúcom odôvodnení Komisia nepovažovala za vhodné použiť databázu GTA. Treba poznamenať, že stlačený vzduch predstavoval len nepodstatnú časť nákladov na výrobu jednej tony konečného výrobku. V záujme zohľadnenia týchto nákladov pri výpočte nedeformovanej normálnej hodnoty Komisia zvýšila nedeformované výrobné náklady (ktoré zahŕňajú materiál, prácu, energiu a vodu) o percentuálny podiel, ktorý sa rovná podielu stlačeného plynu na výrobných nákladoch poskytnutých žiadateľom. Komisia sa domnieva, že touto metódou sa vo vytvorenej normálnej hodnote primerane zohľadnil podiel stlačeného vzduchu na celkových výrobných nákladoch.

3.2.6.6. Voda

(142) V Mexiku sa o tarifách za vodu rozhoduje na komunálnej úrovni. Okrem toho štátny regulačný orgán pre vodu CONAGUA (Comisión Nacional del Agua) zverejňuje v Mexiku štatistiky o vode, ktoré obsahujú aj prehľad cien za vodu na priemyselné použitie vo vybraných obciach. Najnovšie vydanie je však z roka 2016 a obsahuje údaje za rok 2015.

(143) Aby bolo možné použiť ceny platné počas obdobia revízneho prešetrovania, Komisia použila tarify za vodu v oblasti Mexico City. Tieto ceny boli jednoducho dostupné vo fiškálnom kódexe (Fiscal Code of Federal District) v znení z decembra 2016 a platili od 1. januára 2017.

3.2.6.7. Výpočty

(144) Na účely stanovenia vytvorenej normálnej hodnoty Komisia postupovala podľa týchto dvoch krokov.

(145) Po prvé, Komisia stanovila nedeformované výrobné náklady. Keďže vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia následne vynásobila koeficienty používania, tak ako boli zistené na úrovni výrobného procesu žiadateľa pre materiály, prácu, energiu a vodu, nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v Mexiku ako reprezentatívnej krajine. Okrem toho v prípade tých faktorov výroby, pri ktorých žiadateľ neuviedol žiadne presné koeficienty používania (najmä pomocné procesy a stlačený vzduch), Komisia uplatnila na nedeformované priame výrobné náklady percentuálny podiel, ktorý sa rovná podielu takýchto faktorov výroby na výrobných nákladoch uvedených žiadateľom.

(146) Po druhé, na vyššie uvedené výrobné náklady Komisia uplatnila režijné náklady spojené s výrobou, výdavky PVA a zisk spoločnosti Ternium S.A. Mexico. Tieto údaje boli prevzaté z výročnej správy spoločnosti Ternium S.A. Mexico za rok 2017 a boli vyjadrené týmito percentuálnymi podielmi:

(147) režijné náklady spojené s výrobou (80) vo výške 14,12 % uplatnené na výrobné náklady (ktoré pokrývajú spotrebu materiálu, prácu, energiu a vodu);

(148) výdavky PVA (81) vo výške 12,56 % uplatnené na súčet výrobných nákladov a režijných nákladov spojených s výrobou;

(149) zisk (82) vo výške 15,09 % uplatnený na súčet výrobných nákladov, režijných nákladov spojených s výrobou, výdavkov PVA.

(150) Na tomto základe Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre typ výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Vzhľadom na skutočnosť, že nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia, sa normálna hodnota stanovila za celú krajinu a nie za každého vývozcu a výrobcu jednotlivo.

3.2.7. Vývozná cena

(151) Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, vývozná cena sa stanovila podľa údajov o nákladoch, poistení a prepravnej cene CIF Eurostatu upravenej na úroveň ceny zo závodu.

3.2.8. Porovnanie a dumpingové rozpätia

(152) Komisia porovnala vytvorenú normálnu hodnotu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia a vývoznú cenu na základe ceny zo závodu.

3.2.9. Záver

(153) Vážené priemerné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, bolo 134 %.

(154) Komisia preto dospela k záveru, že dumping pokračoval aj počas obdobia revízneho prešetrovania.

3.3. Pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu z ČĽR

(155) Ako je preukázané vyššie, zistilo sa, že dovoz výrobkov z ocele s organickým povlakom z ČĽR bol počas obdobia revízneho prešetrovania dumpingový, no jeho objem bol relatívne obmedzený. V záujme úplnosti Komisia prešetrovala aj pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by sa opatrenia zrušili. Analyzovali sa tieto ďalšie prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR, cenové správanie vyvážajúcich výrobcov v ČĽR na iných trhoch, dostupnosť ďalších trhov a atraktívnosť trhu Únie.

3.3.1. Vývoz do tretích krajín

(156) Počas obdobia revízneho prešetrovania objem dovozu výrobkov z ocele s organickým povlakom z ČĽR do Únie, aj keď sa podľa odôvodnenia 36 považuje za reprezentatívny, bol pomerne malý (približne 0,1 % z celkovej spotreby v Únii). Preto sa Komisia rozhodla zanalyzovať aj údaje o predaji výrobkov z ocele s organickým povlakom z ČĽR do tretích krajín s cieľom potvrdiť svoje zistenie o pokračovaní dumpingu. Výpočty dumpingu sa vykonali použitím cien za predaj do tretích krajín na základe čínskych vývozných štatistík.

3.3.1.1. Normálna hodnota

(157) Normálna hodnota na posúdenie dumpingu z ČĽR do tretích krajín vychádzala z odôvodnení 37 až 150.

3.3.1.2. Vývozná cena

(158) Keďže čínski výrobcovia nespolupracovali, vývozné ceny do tretích krajín vychádzali z údajov z čínskej exportnej databázy, ktorú poskytol žiadateľ. Od hodnôt, ktoré boli v databáze prezentované na úrovni FOB, Komisia odpočítala manipulačné náklady v prístavoch a domáce náklady na dopravu v Číne tak, ako ich odhadol žiadateľ, na účely výpočtu vývoznej ceny na úrovni ceny zo závodu.

3.3.1.3. Porovnanie

(159) Komisia porovnala vytvorenú normálnu hodnotu a vývoznú cenu do krajín iných ako Únia na základe ceny zo závodu.

3.3.1.4. Dumpingové rozpätie

(160) Vyššie uvedeným porovnaním sa preukázalo dumpingové rozpätie za celú krajinu v prípade vývozu do všetkých tretích krajín (okrem Únie) na úrovni 118 %, pričom dumpingové rozpätie za celú krajinu v prípade vývozu na päť najvýznamnejších vývozných trhov (India, Filipíny, Ruská federácia, Južná Kórea a Vietnam) sa pohybovalo od 112 % do 160 %. To následne potvrdilo skutočnosť, že dumpingové rozpätie stanovené pre vývoz do Únie bolo primerané napriek veľmi nízkym objemom predaja.

3.3.2. Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

(161) Vzhľadom na nespoluprácu sa výrobná a voľná kapacita v ČĽR stanovili v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností, a najmä na základe informácií poskytnutých žiadateľom.

(162) Výrobná kapacita v ČĽR výrazne prekročila súčasný objem výroby. Podľa Čínskeho združenia výrobcov železa a ocele (CISA) predstavovala výrobná kapacita ocele s farebným povlakom 40 mil. ton v roku 2013. Pri súčasnom objeme výroby vo výške 7,5 mil. ton dosahuje využitie kapacity len približne 20 %. Ak by sa opatrenia zrušili, čínski výrobcovia majú dostatočnú voľnú kapacitu odhadovanú na 32,5 mil. ton, aby dumpingovými výrobkami z ocele s organickým povlakom zaplavili trh Únie, ktorého spotreba predstavuje 4,5 mil. ton.

(163) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že čínski vyvážajúci výrobcovia majú značnú voľnú kapacitu, ktorú by mohli v prípade zrušenia opatrení využiť na výrobu výrobkov z ocele s organickým povlakom s cieľom ich vývozu na trh Únie.

3.3.3. Dostupnosť ďalších trhov

(164) Opatrenia na ochranu obchodu proti čínskemu vývozu výrobkov z ocele s organickým povlakom sa uplatňujú v Indii, Malajzii, Pakistane, Turecku a vo Vietname, čo dokazuje rovnaký typ cenového správania, aké sa zistilo v prípade čínskeho vývozu do Únie.

(165) Komisia preto dospela k záveru, že keby sa zrušili súčasné opatrenia, čínski vyvážajúci výrobcovia by pravdepodobne presmerovali vývoz do Únie.

3.3.4. Atraktívnosť trhu Únie

(166) Počas obdobia revízneho prešetrovania bola predajná cena v Únii za tonu výrobkov z ocele s organickým povlakom o 194 až 338 EUR (resp. o 28 % až 59 %) vyššia než čínska vývozná cena na úrovni CIF (náklady, poistenie a prepravné) na piatich hlavných vývozných trhoch, ako sa uvádza v odôvodnení 160. Takisto bola o 211 až 226 EUR za tonu výrobkov z ocele s organickým povlakom (resp. o 31 % až 33 %) vyššia než priemerná čínska vývozná cena na úrovni CIF do všetkých tretích krajín (okrem Únie). Čínsky vývoz na päť najvýznamnejších vývozných trhov predstavoval počas obdobia revízneho prešetrovania 48 % spotreby v Únii.

(167) Preto by v prípade zrušenia opatrení mohli čínski vyvážajúci výrobcovia potenciálne presmerovať vývoz značného objemu výrobkov z ocele s organickým povlakom z tretích krajín na trh Únie.

3.3.5. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu

(168) V nadväznosti na uvedené Komisia takisto dospela k záveru, že bez ohľadu na to, či sa dumping vyskytoval počas obdobia revízneho prešetrovania, existuje veľká pravdepodobnosť jeho opätovného výskytu, ak by platnosť opatrení uplynula.

3.4. Celkové závery v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu

(169) Prešetrovaním sa preukázalo, že počas obdobia revízneho prešetrovania pokračoval čínsky dovoz na trh Únie za dumpingové ceny. Zistilo sa, že napriek nízkemu objemu dovozu dumpingové rozpätie zodpovedalo hodnotám zisteným pri skúmaní čínskeho vývozu do tretích krajín. Vzhľadom na prvky preskúmané v oddieloch 3.3.2 až 3.3.4 Komisia dospela k záveru, že je vysoko pravdepodobné, že v prípade uplynutia opatrení by čínski výrobcovia vyvážali značné množstvá výrobkov z ocele s organickým povlakom do Únie za dumpingové ceny. Existuje tak dôkaz o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu.

(170) V každom prípade však Komisia takisto zistila, že existujú dôkazy preukazujúce pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade, ak by uplynula platnosť opatrení. Voľná kapacita v ČĽR bola značná v porovnaní so spotrebou v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania. Okrem toho sa na ostatných trhoch uplatňovali na dovoz prešetrovaného výrobku z ČĽR antidumpingové opatrenia. Toto cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov na trhoch tretích krajín podporuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu na trhu Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. A nakoniec, atraktívnosť trhu Únie z hľadiska jeho veľkosti a cien a skutočnosť, že iné trhy zostávajú v dôsledku antidumpingových opatrení zatvorené, naznačujú, že čínsky vývoz a voľná kapacita by boli pravdepodobne presmerované na trh Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. Komisia preto dospela k záveru, že existuje vysoká pravdepodobnosť, že zrušenie antidumpingových opatrení by malo za následok zvýšenie vývozu výrobkov z ocele s organickým povlakom z ČĽR do Únie za dumpingové ceny.

(171) Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že uplynutie platnosti antidumpingových opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a v každom prípade k jeho opätovnému výskytu.

4. UJMA

4.1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie

(172) Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo výrobky z ocele s organickým povlakom viac než 20 známych výrobcov v Únii, pričom niektorí z nich sú navzájom prepojení. Niektorí z týchto výrobcov patria k oceliarskym skupinám.

(173) Na základe dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a údajov predložených žiadateľom sa celková výroba Únie počas obdobia revízneho prešetrovania odhadovala na 4 752 003 ton. Výrobcovia z Únie, ktorí pokrývajú celkovú výrobu v Únii, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

4.2. Spotreba v Únii

(174) Počas prešetrovania sa zistilo, že časť výrobného odvetvia Únie využíva svoju produkciu na vlastnú spotrebu, t. j. často sa jednoducho prevádza (bez faktúry) a/alebo dodáva za transferové ceny v rámci rovnakej spoločnosti alebo skupiny spoločností na ďalšie nadväzujúce spracovanie. Údaje sa zhromažďovali a analyzovali za všetku činnosť v odvetví výrobkov z ocele s organickým povlakom, aby bolo možné získať čo najúplnejší prehľad o situácii v tomto výrobnom odvetví Únie.

(175) Tak ako v pôvodnom prešetrovaní (odôvodnenia 68 až 69) sa dospelo k záveru, že hospodárske ukazovatele ako výroba, kapacita, využitie kapacity, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy a schopnosť získať kapitál závisia od celkovej činnosti bez ohľadu na to, či ide o výrobu na vlastnú spotrebu alebo výrobu predávanú na voľnom trhu. Objem predaja a predajné ceny na trhu v Únii, podiel na trhu, rast, objem vývozu a ceny sa však zameriavajú na situáciu prevládajúcu na voľnom trhu (a teda vynímajúc činnosti určené na vlastnú spotrebu). Ukazovatele ujmy boli preto očistené o známe použitie na vlastnú spotrebu a známy predaj vo výrobnom odvetví Únie, pričom použitie na vlastnú spotrebu a predaj sa analyzovali samostatne.

(176) Spotreba v Únii sa stanovila na základe i) štatistiky dovozu na úrovni TARIC pomocou informácií zhromaždených na základe článku 14 ods. 6 základného nariadenia a ii) objemov predaja výrobného odvetvia Únie (vrátane transakcií vlastnej spotreby) v Únii, tak ako ich predložil žiadateľ. Tieto objemy predaja boli podrobené krížovej kontrole a v prípade potreby aktualizované, pokiaľ ide o výrobcov z Únie zaradených do vzorky, na základe overovania na mieste v ich priestoroch.

(177) Spotreba v Únii sa v posudzovanom období vyvíjala takto: Tabuľka 2 2014 2015 2016 ORP Spotreba v Únii (v tonách) 3 840 088 3 965 150 4 375 791 4 525 677 Index (2014 = 100) 100 103 114 118 Zdroj: Overené vyplnené dotazníky a databáza podľa článku 14 ods. 6.

(178) Počas posudzovaného obdobia spotreba v Únii vzrástla o 18 %.

4.3. Dovoz z Číny do Únie

(179) Komisia stanovila objem dovozu a ceny na základe štatistiky dovozu na úrovni TARIC pomocou informácií zhromaždených na základe článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

4.3.1. Objem a podiel na trhu

(180) V posudzovanom období sa dovoz z Číny do Únie vyvíjal takto: Tabuľka 3 Dovoz z Číny 2014 2015 2016 ORP Objem dovozu (v tonách) 5 619 4 217 2 958 6 338 Index (2014 = 100) 100 75 53 113 Podiel na trhu (v %) 0,1 0,1 0,1 0,1 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(181) Počas posudzovaného obdobia bol objem dovozu z ČĽR na nízkej úrovni. Podiel Číny na trhu počas posudzovaného obdobia mierne kolísal a počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval 0,1 %.

(182) Dovoz zostal od uloženia predbežných antidumpingových opatrení v septembri 2012 na nízkej úrovni. Predpokladá sa, že táto nízka úroveň bola výsledkom platných antidumpingových opatrení.

4.3.2. Ceny a cenové podhodnotenie

(183) V posudzovanom období sa cena dovozu z Číny do Únie vyvíjala takto: Tabuľka 4 Dovoz z Číny 2014 2015 2016 ORP Priemerná dovozná cena (EUR za tonu) 341 747 697 637 Index (2014 = 100) 100 219 204 187 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(184) Počas posudzovaného obdobia sa ceny čínskeho dovozu zvýšili o 87 %. Možno odôvodnene predpokladať, že tento vývoj bol aspoň čiastočne spôsobený rastúcimi cenami surovín.

(185) Priemerné predajné ceny spolupracujúcich výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa porovnali s priemernými cenami dovozu z Číny. Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, nebolo možné vykonať žiadne spoľahlivé porovnania jednotlivých druhov výrobkov a na stanovenie priemernej čínskej dovoznej ceny sa použila štatistika dovozu prešetrovaného výrobku ako celok. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu neprepojených dovozcov v rámci tohto revízneho prešetrovania sa na účely úrovne úpravy o náklady po dovoze použili odhady uvedené v žiadosti.

(186) Na základe tejto metodiky sa porovnaním preukázalo, že počas obdobia revízneho prešetrovania sa prostredníctvom dovozu prešetrovaného výrobku podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie o 27,8 % (táto hodnota je veľmi podobná podhodnoteniu, ktoré bolo zistené počas pôvodného prešetrovania).

(187) Okrem toho sa na základe analýzy čínskych vývozných cien na trhy iných tretích krajín ukázalo, že Čína predávala na niektorých zo svojich hlavných vývozných trhov za ceny podobné alebo niekedy dokonca nižšie v porovnaní s Úniou, čo potvrdzuje záver, že súčasná úroveň čínskych cien by spôsobila podhodnotenie predajných cien výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.

4.4. Dovoz z tretích krajín do Únie

(188) V tabuľke 5 je zobrazený vývoj dovozu do Únie z tretích krajín počas posudzovaného obdobia z hľadiska objemu a podielu na trhu, ako aj z hľadiska priemernej ceny tohto dovozu. Tabuľka 5 2014 2015 2016 ORP Objem dovozu z Indie (v tonách) 191 015 136 208 152 511 247 237 Index (2014 = 100) 100 71 80 129 Podiel na trhu (%) 5,0 3,4 3,5 5,5 Priemerná cena (EUR/tona) 755 770 680 818 Objem dovozu z Kórejskej republiky (v tonách) 155 634 131 959 184 637 222 448 Index (2014 = 100) 100 85 119 143 Podiel na trhu (%) 4,0 3,3 4,2 4,9 Priemerná cena (EUR/tona) 899 934 785 925 Objem dovozu z iných tretích krajín 117 938 113 679 134 352 201 981 Index (2014 = 100) 100 96 114 171 Podiel na trhu (%) 3,1 2,9 3,1 4,5 Priemerná cena (EUR/tona) 793 798 714 838 Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

(189) Počas posudzovaného obdobia sa objem dovozu z tretích krajín zvýšil a dosiahol trhový podiel vo výške 14,8 %. Väčšina z tohto dovozu pochádzala z Indie a Kórey, po ktorých nasledovalo Turecko a Taiwan.

(190) Vo všeobecnosti bola priemerná cena dovozu z tretích krajín vyššia než priemerné ceny čínskeho dovozu pri vstupe do Únie. V závislosti od jednotlivých rokov bola priemerná cena dovozu z tretích krajín buď vyššia, alebo nižšia než priemerné predajné ceny výrobcov z Únie v rámci Únie.

4.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

(191) Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

(192) Makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, zamestnanosť, produktivita, rast, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z vplyvu minulého dumpingu) sa posúdili na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Posúdenie vychádzalo z informácií, ktoré poskytol žiadateľ a ktoré boli krížovo skontrolované s overenými vyplnenými dotazníkmi od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

(193) Na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa vykonala analýza mikroekonomických ukazovateľov (zásoby, predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál a mzdy). Základom posúdenia boli ich informácie, ktoré boli riadne overené počas overovania na mieste.

(194) Vzhľadom na skutočnosť, že žiadateľ nezastupuje jednu z troch spoločností zaradených do vzorky, údaje v tabuľkách 9 až 14 sa v súlade s článkom 19 základného nariadenia uvádzajú v rozsahoch v záujme zachovania dôvernosti citlivých obchodných informácií.

4.5.1. Makroekonomické ukazovatele

4.5.1.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

(195) Počas posudzovaného obdobia sa výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Únie vyvíjali takto: Tabuľka 6 2014 2015 2016 ORP Výroba (v tonách) 4 402 079 4 404 178 4 769 698 4 752 003 Index (2014 = 100) 100 100 108 108 Výrobná kapacita (v tonách) 5 076 892 5 113 417 5 361 693 5 339 200 Index (2014 = 100) 100 101 106 105 Využitie kapacity (%) 87 86 89 89 Zdroj: Overené vyplnené dotazníky

(196) Počas posudzovaného obdobia sa mierne zvýšil objem výroby (+ 8 %) a kapacita (+ 5 %), pričom využitie kapacity sa zvýšilo o 2 % na 89 %.

4.5.1.2. Objem predaja a podiel na trhu v Únii

(197) Počas posudzovaného obdobia bol vývoj predaja v Únii v prípade výrobného odvetvia Únie (vrátane transakcií vlastnej spotreby) takýto: Tabuľka 7 2014 2015 2016 ORP Objem predaja (v tonách) 3 369 883 3 579 087 3 901 334 3 847 673 Index (2014 = 100) 100 106 116 114 Podiel na trhu (spotreby v Únii) (%) 87,6 90,2 89,1 84,9 Zdroj: Overené vyplnené dotazníky

(198) Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 14 %.

(199) Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia klesol na 84,9 %.

4.5.1.3. Zamestnanosť a produktivita

(200) Počas posudzovaného obdobia sa úroveň zamestnanosti a produktivita vo výrobnom odvetví Únie vyvíjali takto: Tabuľka 8 2014 2015 2016 ORP Počet zamestnancov (v ekvivalente plného pracovného času) 5 667 5 685 5 938 6 021 Index (2014 = 100) 100 100 105 106 Produktivita (v tonách na zamestnanca) 777 775 803 789 Index (2014 = 100) 100 100 103 102 Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.

(201) Zamestnanosť aj produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví v Únii, meraná ako produkcia (tony) na zamestnanú osobu ročne, zaznamenali nárast počas posudzovaného obdobia. Tieto nárasty odzrkadľujú celkové zvýšenie objemu výroby a predaja.

4.5.1.4. Rast

(202) Výrobnému odvetviu Únie prospel rast na trhu Únie, aj keď zariadenia, ktoré boli výraznejšie zasiahnuté nižším využitím kapacít, ktoré sa zistilo počas pôvodného prešetrovania, sú stále vo fáze zotavovania. Výrobné odvetvie Únie si udržalo výrazný podiel na trhu počas celého posudzovaného obdobia.

4.5.1.5. Rozsah dumpingu a zotavenie z minulého dumpingu

(203) Dumping zostal počas obdobia revízneho prešetrovania na výraznej úrovni, ako sa uvádza v oddiele 3 vyššie. Treba poznamenať, že čínski výrobcovia do značnej miery uplatňovali podhodnotené ceny oproti predajným cenám výrobného odvetvia Únie, pričom situácia výrobného odvetvia Únie zostáva neistá.

(204) Keďže objem dumpingového dovozu z Číny bol omnoho nižší než v čase pôvodného obdobia prešetrovania, Komisia dospela k záv