Uznesenie Rady o novom európskom programe vzdelávania dospelých na roky 2021 – 2030

(2021/C 504/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

KEĎŽE:

Je veľmi dôležité, aby sa k budúcnosti pristupovalo pozitívne, pričom sa bude vychádzať z potrieb vzdelávania dospelých a zavedú sa možnosti formálneho, neformálneho a informálneho učenia sa, ktoré dokážu poskytnúť všetky znalosti, zručnosti a kompetencie potrebné na vytvorenie inkluzívnej, udržateľnej, sociálne spravodlivej a odolnejšej Európy. Keďže prechádzame čoraz zložitejšími a častejšími zmenami (najmä digitálnou a zelenou transformáciou) a riešime súčasné i budúce výzvy (ako je zmena klímy, demografia, technológia, zdravie atď.), vzdelávanie dospelých ako dôležitá súčasť celoživotného vzdelávania môže prispieť k posilneniu hospodárstiev a spoločností a k zvýšeniu ich odolnosti. Taktiež je dôležité poskytnúť ľuďom podmienky potrebné na to, aby sa prostredníctvom svojich rozhodnutí stávali činiteľmi zmeny.

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE:

1. Na sociálnom samite pre spravodlivé pracovné miesta a rast, ktorý sa v roku 2017 konal v Göteborgu, lídri EÚ spoločne vyhlásili Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa ako prvá zásada stanovuje, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, a ako štvrtá zásada právo na pomoc pri odbornej príprave a rekvalifikácii, ako aj právo na prevod nárokov na sociálnu ochranu a odbornú prípravu počas zmeny pracovného miesta;

2. V záveroch Európskej rady zo 14. decembra 2017 (1) sa vyzdvihol kľúčový význam vzdelávania pri budovaní inkluzívnej a súdržnej spoločnosti a pri zachovaní európskej konkurencieschopnosti; vzdelávanie a odborná príprava sa tak prvýkrát dostali na najvyššie miesta európskej politickej agendy;

3. V strategickom programe EÚ na roky 2019 – 2024 sa vedúci predstavitelia EÚ dohodli na zvýšení investícií do zručností a vzdelávania ľudí;

4. Lídri EÚ sa stretli 7. mája 2021 na sociálnom samite v Porte s cieľom prehĺbiť vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv tým, že vzdelávanie a zručnosti posunú do jadra politických opatrení;

5. V záveroch Európskej rady z júna 2021 vedúci predstavitelia EÚ v súlade s Portským vyhlásením uvítali hlavné ciele EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby stanovené v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv vrátane cieľa na úrovni EÚ, aby sa najneskôr v roku 2030 každoročne zúčastňovalo na vzdelávaní aspoň 60 % dospelých;

6. Mali by sa zohľadniť príslušné podkladové dokumenty uvedené v prílohe III k tomuto uzneseniu.

A BERÚC NA VEDOMIE:

7. Obnovený európsky program vzdelávania dospelých (EAAL), ktorý Rada Európskej únie prijala v roku 2011 s cieľom rozvíjať, dopĺňať a konsolidovať prácu v oblasti vzdelávania dospelých v rámci štyroch strategických cieľov, ktoré Rada určila v strategickom rámci ET 2020;

8. Odporúčanie Rady s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (2016), v ktorom sa podčiarkujú osobitné potreby dospelých, najmä nízkokvalifikovaných, nezamestnaných a zraniteľných, ktorí si vyžadujú dodatočnú pozornosť a podporu v záujme zlepšenia ich základných zručnosti a umožnenia pokroku;

9. Správu s názvom Výsledky dosiahnuté v rámci obnoveného európskeho programu vzdelávania dospelých (2019), v ktorej sa hodnotia výsledky dosiahnuté v období rokov 2011 – 2018. Určujú sa v nej aj nové témy a priority, ktoré by sa mohli zohľadniť v období po roku 2020, vrátane pokračujúcej práce na riadení, ponuke a využívaní, flexibilite a prístupe, ako aj na zabezpečovaní kvality;

10. Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (2020), v ktorom sa okrem iného navrhuje opatrenie 8 „Zručnosti pre život“, podľa ktorého by Komisia a členské štáty pracovali na nových prioritách európskeho programu vzdelávania dospelých s cieľom vybudovať komplexné, kvalitné a inkluzívne systémy vzdelávania dospelých;

11. Odporúčanie Rady týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (2020) a Osnabrückú deklaráciu o odbornom vzdelávaní a príprave (2020), v ktorých sa vyzýva ďalší rozvoj odborného vzdelávania a prípravy ako atraktívnej a vysokokvalitnej pracovnej a životnej dráhy a v ktorých sa zvyšuje a podporuje povedomie dospelých o tom, že vzdelávanie je celoživotným úsilím;

12. Uznesenie Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr, v ktorom sa predpokladá európska spolupráca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2030 (2021 – 2030), ktorá sa má vykonávať inkluzívnym a celostným spôsobom s perspektívou celoživotného vzdelávania, a v ktorom sa ďalej uvádza, že celoživotné vzdelávanie zahŕňa všetky formy a úrovne vzdelávania a odbornej prípravy od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve až po vzdelávanie dospelých vrátane odborného vzdelávania a prípravy (OVP) a vysokoškolského vzdelávania.

SA DOMNIEVA, ŽE:

13. Členské štáty Európskej únie majú v závislosti od svojich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych potrieb, okolností, politík, stratégií a tradícií rôzne modely vzdelávania dospelých. Zo správ vyplýva, že v dôsledku úprav prostredia vzdelávania a vzdelávania dospelých, ktoré si vyžiadala pandémia COVID-19, sa postupy vzdelávania dospelých v rámci Európy ďalej diverzifikovali (2);

14. V Monitore vzdelávania a odbornej prípravy 2020 (3) sa uvádza, že účasť na vzdelávaní dospelých je nízka, pričom v EÚ sa na vzdelávaní dospelých za posledné štyri týždne pred prieskumom uskutočneným v roku 2019 zúčastnilo v priemere len 10,8 % dospelých vo veku 25 – 64 rokov (ženy: 11,9 %, muži: 9,8 %). Z údajov Eurostatu za rok 2020 okrem toho vyplýva, že účasť na vzdelávaní dospelých je nižšia ako pred pandémiou COVID-19, pričom v EÚ sa na vzdelávaní dospelých za posledné štyri týždne pred daným prieskumom zúčastnilo v priemere len 9,2 % dospelých vo veku 25 – 64 rokov (ženy: 10,0 %, muži: 8,3 %).

15. Správa Eurydice „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications“ (Vzdelávanie a odborná príprava dospelých v Európe: Budovanie inkluzívnych dráh k zručnostiam a kvalifikáciám) (2021) ukazuje, že približne jeden z piatich dospelých v EÚ nedokončil vyššie sekundárne vzdelávanie a že značná časť dospelých v Európe sa vyznačuje nízkou úrovňou gramotnosti, matematickej gramotnosti a/alebo digitálnych zručností. Krajiny sa líšia aj z hľadiska účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave; spoločnou črtou je však to, že väčšina vzdelávacích aktivít, na ktorých sa zúčastňujú dospelí, má neformálny charakter.

UZNÁVA, ŽE:

16. Nová kultúra vzdelávania by mala zdôrazňovať význam základných zručností pre všetkých a význam neustáleho nadobúdania relevantných znalostí, zručností a kompetencií na všetkých úrovniach v kontexte formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa počas celého života. Jednotlivci, ktorí si uvedomujú význam celoživotného vzdelávania, sú lepšie pripravení prispôsobiť sa novým okolnostiam a rozvíjať zručnosti, ktoré potrebujú na získanie zamestnania, ako aj na plnú účasť na spoločenskom živote a na osobný rozvoj;

17. Vzdelávanie dospelých má osobitné miesto v rámci strategickej priority strategického rámca pre európsku spoluprácu v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru – „Celoživotné vzdelávanie a mobilita ako realita pre všetkých“, ktorá je teraz naliehavejšia než kedykoľvek predtým vzhľadom na výzvy spojené s obnovou po kríze COVID-19 a potrebou odolnosti, s meniacimi sa potrebami trhu práce, nesúladom medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, zelenou a digitálnou transformáciou a pretrvávajúcim vysokým podielom dospelých v Európe s nízkymi základnými znalosťami, zručnosťami a kompetenciami;

18. Pozornosť si vyžaduje roztrieštenosť vzdelávania dospelých medzi odvetviami, oblasťami politiky a právnymi rámcami. Je potrebný dialóg medzi všetkými stranami s cieľom dosiahnuť spoločnú víziu posilneného poskytovania vzdelávania dospelých, v ktorej sa zohľadňuje sociálny rozmer vzdelávania dospelých, ako aj zamestnateľnosť. Keďže zo vzdelávania dospelých majú prospech jednotlivci, zamestnávatelia i štát, mala by sa uznať zodpovednosť a príspevok každej strany;

19. Je nanajvýš dôležité zvyšovať povedomie zamestnávateľov o tom, že vzdelávanie dospelých prispieva ku kvalite pracovných procesov a výsledkov, ako aj ku kvalite angažovanosti pracovníkov vo vzťahu k ich práci. Vzdelávanie dospelých môže prispieť k produktivite, konkurencieschopnosti, sociálnemu začleneniu, rodovej rovnosti, tvorivosti, inovačnosti a podnikavosti. Je dôležitým faktorom stimulovania zamestnávateľov k tomu, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu pri neustálej podpore zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie svojich zamestnancov, pri zlepšovaní ich zamestnateľnosti, ako aj pri podpore zmien ich postavenia na trhu práce. Preto je dôležité, aby sa na všetkých pracoviskách vytvorila kultúra vzdelávania, aby sa na pracovisku plánovali a organizovali vzdelávacie možnosti a aby túto kultúru propagovali a podporovali všetky zainteresované strany;

20. Vzdelávanie dospelých však musí presahovať rámec rozvoja zručností súvisiacich s prácou. Takisto je dôležité zvyšovať povedomie širokej verejnosti o význame a výhodách účasti na celoživotnom vzdelávaní. Vzdelávanie dospelých by malo byť prepojené so všetkými druhmi a úrovňami vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vysokoškolského vzdelávania, a to prostredníctvom flexibilných formálnych, neformálnych a informálnych dráh;

21. Vzdelávanie dospelých má potenciál zlepšiť životné a pracovné príležitosti dospelých bez ohľadu na ich sociálno-demografickú a osobnú situáciu. Individuálna zodpovednosť za kariérny rast by sa mala považovať za súčasť celoživotného profesijného poradenstva a podpory. Vzdelávanie dospelých môže okrem toho prispieť k aktívnemu občianstvu a komunitnému vzdelávaniu. Podporuje aj osobný, sociálny a profesijný rozvoj a naplnenie, zdravie a pohodu v súlade s aktuálnymi a budúcimi potrebami, nadaniami a ambíciami jednotlivca. Vzdelávanie dospelých zohráva kľúčovú úlohu pri reagovaní na aktuálne a budúce výzvy a príležitosti v živote a v práci, čo vedie k udržateľným komunitám;

22. Vplyvy demografických zmien, ako sú zelená a digitálna transformácia, si vyžadujú nové prístupy na uľahčenie účasti dospelých vrátane tých, ktorí neinklinujú k účasti na vzdelávacích činnostiach a vekovej skupiny osôb starších ako 65 rokov, na vzdelávaní dospelých s cieľom podporiť ich plnú integráciu a účasť na živote spoločnosti.

PODČIARKUJE, ŽE:

23. Vzdelávanie dospelých si vyžaduje celostný prístup vrátane spolupráce medzi odvetviami a medzi rôznymi zainteresovanými stranami a účinnú koordináciu na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom treba rešpektovať rôzne modely vzdelávania dospelých v Európskej únii a plne rešpektovať osobitné kompetencie jednotlivých politických úrovní.

PRETO SÚHLASÍ S TÝM, ŽE:

24. V období do roku 2030 vrátane bude celkovým cieľom nového európskeho programu vzdelávania dospelých na roky 2021 – 2030 (NEAAL 2030) zvýšiť a zlepšiť poskytovanie, propagovanie a využívanie možností formálneho, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa pre všetkých;

25. Hlavné prioritné oblasti programu NEAAL 2030 zabezpečujú kontinuitu práce a ďalší rozvoj vzdelávania dospelých, ako sa uvádza ďalej a ako sa podrobne opisuje v prílohe I: — riadenie; — poskytovanie a využívanie možností celoživotného vzdelávania; — dostupnosť a flexibilita; — kvalita, rovnosť, inkluzívnosť a úspech vo vzdelávaní dospelých; — zelená a digitálna transformácia.

SO ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY A VNÚTROŠTÁTNE PODMIENKY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV SA ĎALEJ DOHODLA NA TÝCHTO VYKONÁVACÍCH NÁSTROJOCH:

26. Otvorená metóda koordinácie (OMK): V období do roku 2030 budú členské štáty a Komisia úzko spolupracovať s cieľom zhodnotiť prácu vykonanú na technickej úrovni, pričom posúdia proces a jeho výsledky prostredníctvom OMK a prostredníctvom prevzatia zodpovednosti za proces v rámci svojej príslušnej oblasti pôsobnosti na vnútroštátnej, regionálnej alebo európskej úrovni. Mali by pri tom konzultovať s pracovnou skupinou pre vzdelávanie dospelých zriadenou v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) a so sieťou národných koordinátorov vzdelávania dospelých.

27. Vzájomné učenie: Vzájomné učenie je kľúčovým prvkom programu NEAAL 2030, pretože poskytuje príležitosť identifikovať osvedčené postupy v rôznych členských štátoch a poučiť sa z nich. Vzájomné učenie sa za účasti príslušných zainteresovaných strán sa bude realizovať okrem iného prostredníctvom partnerského učenia, partnerského poradenstva a výmeny najlepších politík a postupov, konferencií, seminárov, fór na vysokej úrovni a expertných skupín, ako aj prostredníctvom štúdií a analýz, sietí (vrátane webových) a iných foriem šírenia informácií a jasným zviditeľňovaním výsledkov.

28. Účinné riadenie: Program NEAAL 2030 je neoddeliteľnou súčasťou strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030).

29. Monitorovanie procesu: Pravidelné monitorovanie pokroku pri plnení cieľov na úrovni EÚ (4) prostredníctvom ukazovateľov na úrovni EÚ (podrobne uvedené v prílohe II k tomuto uzneseniu), ktoré sa uplatňuje pri systematickom zbere a analýze medzinárodne porovnateľných údajov, zásadným spôsobom prispieva k tvorbe politiky založenej na dôkazoch bez toho, aby sa vytvárala dodatočná záťaž pre členské štáty. Každoročné monitorovanie sa uskutoční prostredníctvom Monitora vzdelávania a odbornej prípravy a procesu európskeho semestra (pomocou revidovaného sociálneho prehľadu), pričom sa bude sledovať pokrok pri plnení všetkých dohodnutých cieľov na úrovni EÚ v oblasti vzdelávania dospelých. Monitorovanie a hodnotenie cieľov a ukazovateľov na úrovni EÚ by sa malo realizovať v spolupráci so stálou skupinou pre ukazovatele a referenčné hodnoty a malo by sa preskúmať v roku 2023.

30. Získavanie poznatkov a politika vzdelávania dospelých založená na dôkazoch: Je potrebné v rámci možností ďalej rozvíjať hĺbkovú analýzu a výskum údajov na medzinárodnej, európskej a vnútroštátnej úrovni prostredníctvom rôznych nástrojov a s využitím práce Eurostatu, Eurydice, CEDEFOP-u, Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie – ETF, Eurofoundu, OECD a iných organizácií. Táto analýza by mala zahŕňať aj monitorovanie zraniteľných skupín dospelých a údaje o investíciách do vzdelávania a odbornej prípravy, pokiaľ možno napríklad aj na úrovni zamestnávateľov a miestnych komunít. Transformácia pracovných miest a obrovské úsilie o zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu si vyžadujú spoľahlivé a cielené informácie o zručnostiach, aby sa zmapovali budúce potreby zručností na trhu práce. Podporí to dospelých v ich celoživotnom kariérnom raste a uľahčí to zmeny na trhu práce aj v spoločnosti.

31. Spolupráca s medzinárodnými organizáciami: Je dôležité posilniť spoluprácu s organizáciami, ako sú OECD (najmä využívaním výsledkov Programu medzinárodného hodnotenia kompetencií dospelých (PIAAC)), OSN (najmä UNESCO a MOP) a Rada Európy, ako aj v rámci príslušných regionálnych alebo celosvetových iniciatív.

32. Financovanie: Vzdelávanie dospelých sa financuje prostredníctvom celej škály nástrojov, ktoré čerpajú prostriedky z rôznych zdrojov. Vzdelávanie dospelých by sa malo, pokiaľ je to vhodné a v súlade so zásadou subsidiarity, opierať skôr o priebežné a pravidelné financovanie než o dotácie súvisiace s projektmi alebo programami. Zdroje môžu pomôcť zvýšiť a zintenzívniť finančné prístupy založené na spoločnej zodpovednosti verejných a súkromných zainteresovaných strán.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY SO ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY A V ZÁVISLOSTI OD OKOLNOSTÍ JEDNOTLIVÝCH ŠTÁTOV:

33. Zamerali svoje úsilie v období rokov 2021 – 2030 na prioritné oblasti opísané v prílohe I, čím v relevantných prípadoch prispejú aj k vykonávaniu strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030), a to v súlade so svojím vnútroštátnym, regionálnym a miestnym kontextom, vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi okolnosťami a právnymi predpismi;

34. Posilnili účinné väzby medzi príslušnými ministerstvami, ako aj so zainteresovanými stranami, ako sú sociálni partneri, podniky, mimovládne organizácie a organizácie občianskej spoločnosti, s cieľom zlepšiť súlad medzi politikami vzdelávania dospelých a širšími sociálno-ekonomickými politikami. Tento prístup zahŕňajúci celú štátnu správu a viacero zainteresovaných strán možno ďalej posilniť účinnou koordináciou na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktorá by spájala politiku s praxou;

35. Podporovali vzdelávanie dospelých s celoživotným poradenstvom a kariérnym rastom prostredníctvom budovania partnerstiev na všetkých úrovniach. V súlade so zásadami zabezpečovania kvality by toto poradenstvo malo byť spojené s osvetovými činnosťami, potvrdzovaním a so zvyšovaním povedomia, čím by prispelo k vykonávaniu odporúčania Rady o cestách zvyšovania úrovne zručností. Tým sa zabezpečí, aby všetci dospelí mali príležitosť rozvíjať svoje základné zručnosti a kľúčové kompetencie na základe svojich potrieb, ako aj príležitosť dosiahnuť úroveň zručností, ktorá je potrebná v dnešnej spoločnosti a na trhu práce;

36. Pri vykonávaní odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa dosiahli pokrok pri zabezpečovaní dostupnosti možností potvrdzovania pre všetkých dospelých, čím sa zároveň zabezpečí poskytovanie druhej šance, čo môže viesť k získaniu úplnej alebo čiastočnej kvalifikácie;

37. Podporovali rozširovanie všeobecného i odborného vzdelávania dospelých na sekundárnej a terciárnej úrovni prostredníctvom flexibilných vzdelávacích dráh, napríklad večerných kurzov, vzdelávania na skrátený čas, dištančného a zmiešaného vzdelávania, a umožnili vzdelávajúcim sa dospelým a) získať kvalifikáciu na úrovni EKR 4 a vyššej a b) dokončiť krátke kurzy umožňujúce aktualizáciu, rozšírenie a prehĺbenie kompetencií;

38. Zvyšovali pracovné postavenie lektorov a školiteľov (5) vzdelávania dospelých, podporovali ich profesionalizáciu a zlepšovali ich počiatočné a ďalšie vzdelávanie, odbornú prípravu a profesijný rozvoj, a to aj podporou využívania inovačných prístupov (ako sú zmiešané, online, dištančné, hybridné a iné vzdelávanie) a zdrojov (infraštruktúra a vybavenie IKT);

39. V prípade potreby podporovali vysokokvalitnú a inkluzívnu digitalizáciu procesov vzdelávania, odbornej prípravy a učenia sa na organizačnej i individuálnej úrovni. Okrem toho poskytovali vzdelávajúcim sa dospelým pomoc, vzdelávanie a odbornú prípravou v záujme širšieho a efektívnejšieho využívania digitálnych nástrojov s ohľadom na digitálnu priepasť a digitálne rodové rozdiely;

40. Usilovali sa vytvoriť pre podniky a jednotlivcov jednoduché, flexibilné a rozsiahle mechanizmy na zvyšovanie povedomia a podporu zmeny zmýšľania jednotlivcov i spoločnosti na základe koncepcie celoživotného vzdelávania, ktorá zdôrazňuje potrebu neustále nadobúdať znalosti, zručnosti a kompetencie;

41. Uľahčovali celoživotné vzdelávanie s cieľom podporiť účasť dospelých na vzdelávaní prostredníctvom rôznych nástrojov, ako je EPALE – Elektronická platforma vzdelávania dospelých v Európe (napríklad podporou pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých vrátane lektorov a školiteľov vzdelávania dospelých, poradenských a podporných pracovníkov, výskumných a akademických pracovníkov a tvorcov politík);

42. Presadzovali vzdelávaciu mobilitu vzdelávajúcich sa dospelých a zamestnancov v oblasti vzdelávania dospelých, ako aj cezhraničnú spoluprácu, vo vhodných prípadoch aj prostredníctvom programu Erasmus+, fondov politiky súdržnosti EÚ a iných nástrojov;

43. Vynaložili ďalšie úsilie na odstránenie existujúcich prekážok pre všetky druhy vzdelávania vrátane otázok týkajúcich sa mobility, prístupnosti, rodových nerovností, poradenstva, osvety, študentských služieb a uznávania predchádzajúceho vzdelávania v rámci výsledkov vzdelávania;

44. Ďalej rozvíjali mechanizmy zabezpečovania kvality, napríklad presadzovaním interného a externého zabezpečovania kvality, pokiaľ ide o programy, procesy, implementačné organizácie, lektorov a školiteľov vzdelávania dospelých a poradenské činnosti, ako aj rozvojom zberu údajov, napríklad využívaním informácií zhromaždených sledovaním uplatnenia absolventov.

VYZÝVA KOMISIU, ABY V SÚLADE SO SVOJIMI PRÁVOMOCAMI A S OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

45. Podporovala členské štáty pri vykonávaní programu NEAAL 2030 a jeho prioritných oblastí opísaných v prílohe I, ako aj pri možnom vypracúvaní ich celostných vnútroštátnych stratégií v oblasti zručností určených pre celú štátnu správu;

46. Zabezpečila komplementárnosť a súdržnosť politických iniciatív EÚ realizovaných v súlade s NEAAL 2030;

47. Úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť zavedenie flexibilnej a účinnej štruktúry riadenia, ako sa uvádza v uznesení Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030), najmä zapojením pracovnej skupiny pre vzdelávanie dospelých, siete národných koordinátorov vzdelávania dospelých, činností partnerského učenia a iných činností zameraných na vytváranie sietí;

48. Podporovala národných koordinátorov vzdelávania dospelých financovaním ich práce s cieľom uľahčiť spoluprácu medzi členskými štátmi a s Komisiou pri vykonávaní programu NEAAL 2030;

49. Zlepšila znalosti o vzdelávaní dospelých v Európe uskutočňovaním štúdií a výskumu relevantných z hľadiska analýzy vzdelávania dospelých, okrem iného prostredníctvom Eurydice, CEDEFOP-u a ETF a v spolupráci s inými relevantnými sieťami a inštitúciami, a to za plného využitia ich informačných a výskumných kapacít a bez toho, aby sa vytvorila dodatočná záťaž pre členské štáty. Pozornosť by sa mala venovať aj vekovej skupine osôb starších ako 65 rokov, a to získavaním komparatívnych dôkazov a údajov o ich účasti na vzdelávaní dospelých;

50. Rozvíjala a zintenzívnila spoluprácu s relevantnými medzinárodnými organizáciami, ako sú OECD, OSN (najmä UNESCO a MOP) a Rada Európy, ako aj s relevantnými regionálnymi alebo celosvetovými iniciatívami, napríklad v krajinách západného Balkánu, Východného partnerstva atď.;

51. Zabezpečila na európskej úrovni dostupné finančné prostriedky na podporu vykonávania programu NEAAL 2030 prostredníctvom príslušných programov, fondov a nástrojov EÚ, ako sú Erasmus+, Európsky sociálny fond plus (ESF+), Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Fond na spravodlivú transformáciu, InvestEU, Nástroj technickej podpory atď.;

52. Predložila Rade systematický prehľad a plán prebiehajúcich a plánovaných politík, nástrojov spolupráce, nástrojov financovania, iniciatív a cielených výziev na úrovni Únie, ako sú cesty zvyšovania úrovne zručností, Erasmus+ a európsky semester, ktoré prispievajú k plneniu programu NEAAL 2030, a aby Radu pravidelne informovala o aktuálnom vývoji;

53. Podávala správy o vykonávaní programu NEAAL 2030 ako súčasti strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (2021 – 2030), a pritom vychádzala z práce národných koordinátorov vzdelávania dospelých, pracovnej skupiny pre vzdelávanie dospelých, štúdií a výskumných expertov;

54. Umožnila ďalší rozvoj a vykonávanie programu EPALE, ktorý podporuje a posilňuje odborníkov v oblasti vzdelávania dospelých prostredníctvom výmen medzi kolegami, blogov, fór, tvorby sietí a poskytovania vysokokvalitných, presných a relevantných informácií o všetkých aspektoch vzdelávania dospelých;

55. Podporovala členské štáty, a to aj prostredníctvom financovania, v ich pravidelnej účasti na výskumných cykloch s cieľom získať porovnateľné údaje o ich pokroku v oblasti zručností dospelých (prieskum OECD o zručnostiach dospelých [PIAAC], prieskum vzdelávania dospelých a výberové zisťovanie pracovných síl).

(1) EUCO 19/1/17 REV 1.

(2) Pozri napríklad tieto publikácie: „Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities“ (Vzdelávanie dospelých a COVID-19: výzvy a príležitosti) (pracovná skupina ET 2020 pre vzdelávanie dospelých, 2020); „Adult learning and education and COVID-19“ (Vzdelávanie dospelých a COVID-19)(Inštitút UNESCO pre celoživotné vzdelávanie, 2020) a „Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing?“ (Vzdelávanie dospelých a COVID-19: Koľko informálneho učenia sa a neformálneho vzdelávania chýba pracovníkom?) (OECD, 2021).

(3) Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2020. „Teaching and learning in a digital age“ (Výučba a učenie sa v digitálnom veku), SWD (2020) 234 final. Zdroj: Eurostat, výberové zisťovanie pracovných síl v EÚ (na rok 2022 je naplánovaná zmena metodiky).

(4) Ciele sú vymedzené ako priemerné hodnoty EÚ, ktoré majú členské štáty dosiahnuť spoločne. Komisia by mala pri podávaní správ o pokroku pri plnení týchto cieľov, v relevantných prípadoch aj v kontexte európskeho semestra, zohľadňovať osobitosti rôznych vnútroštátnych systémov a okolností. Členské štáty by mali v plnej miere využívať možnosti financovania z prostriedkov Únie v súlade so svojimi vnútroštátnymi okolnosťami, prioritami a výzvami. Stanovené ciele nemajú vplyv na rozhodnutia o tom, ako sa implementujú finančné nástroje Únie v rámci viacročného finančného rámca 2021 – 2027 a nástroja Next Generation EU.

(5) Na účely tohto uznesenia je učiteľ osoba, ktorej postavenie učiteľa (alebo rovnocenné postavenie) sa uznáva vo vnútroštátnych právnych predpisoch a vnútroštátnej praxi, pričom školiteľ je každý, kto plní jednu alebo viaceré činnosti spojené s (teoretickou alebo praktickou) funkciou odbornej prípravy, či už v rámci inštitúcie pre vzdelávanie alebo odbornú prípravu alebo na pracovisku. Patria medzi nich učitelia vo všeobecnom vzdelávaní a vo vysokoškolskom vzdelávaní, učitelia a školitelia v počiatočnom a ďalšom odbornom vzdelávaní a príprave, ako aj pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a lektori vzdelávania dospelých v súlade so závermi Rady o európskych učiteľoch a školiteľoch pre budúcnosť, Ú. v. EÚ C 193, 9.6.2020, s. 11.