SK Úradný vestník Európskej únie L 121/37

ROZHODNUTIE RADY

zo 6. apríla 2009

o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol)

(2009/371/SVV)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. b), článok 30 ods. 2 a článok 34 ods. 2 písm. c),

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

(1) Zriadenie Európskeho policajného úradu (Europol) bolo odsúhlasené v Zmluve o Európskej únii zo 7. februára 1992 a ustanovené v Dohovore o zriadení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), ktorý sa zakladá na článku K.3 Zmluvy o Európskej únii (2).

(2) Dohovor o Europole bol predmetom niekoľkých zmien a doplnení zakotvených v troch protokoloch, ktoré nadobudli účinnosť po zdĺhavom procese ratifikácie. Nahradením dohovoru rozhodnutím sa preto zjednoduší prípadné prijímanie ďalších zmien a doplnení.

(3) Zjednodušenie a zlepšenie právneho rámca Europolu možno sčasti dosiahnuť zriadením Europolu ako subjektu Únie financovaného zo všeobecného rozpočtu Európskej únie z dôvodu príslušného uplatňovania všeobecných pravidiel a postupov.

(4) Najnovšie právne nástroje zriaďujúce podobné subjekty Únie v oblastiach patriacich do pôsobnosti hlavy VI Zmluvy o Európskej únii [rozhodnutie Rady 2002/187/SVV z 28. februára 2002, ktorým sa zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným trestným činom (3), a rozhodnutie Rady 2005/681/SVV z 20. septembra 2005 o zriadení Európskej policajnej akadémie (EPA) (4)] majú formu rozhodnutí Rady, pretože takéto rozhodnutia sa dajú jednoduchšie prispôsobiť meniacim sa okolnostiam a novým politickým prioritám.

(5) Zriadenie Europolu ako subjektu Únie financovaného zo všeobecného rozpočtu Európskej únie posilní úlohu Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o kontrolu Europolu, prostredníctvom jeho účasti v procese prijímania uvedeného rozpočtu vrátane plánu pracovných miest a postupu udelenia absolutória.

(6) Podriadenie Europolu všeobecným pravidlám a postupom uplatňovaným pri podobných subjektoch Únie prinesie administratívne zjednodušenie, ktoré Europolu umožní sústrediť väčší počet svojich zdrojov na plnenie jeho hlavných úloh.

(7) Ďalšie zjednodušenie a zlepšenie fungovania Europolu možno dosiahnuť prijatím opatrení zameraných na rozšírenie možností Europolu pomáhať príslušným orgánom presadzovania práva členských štátov a podporovať ich, a to bez ustanovenia výkonných právomocí zamestnancom Europolu.

(8) Jedným z takýchto zlepšení sa má zabezpečiť, aby Europol mohol pomáhať príslušným orgánom členských štátov v boji proti osobitným závažným formám trestnej činnosti bez obmedzenia, ktorým je nutnosť existencie konkrétnych skutočností o zapojení organizovanej zločineckej štruktúry.

(9) Malo by sa podporovať zriaďovanie spoločných vyšetrovacích tímov a je dôležité, aby ich členmi mohli byť zamestnanci Europolu. S cieľom zabezpečiť, aby takáto účasť bola možná v každom členskom štáte, malo by sa zaručiť, aby zamestnanci Europolu nepožívali svoju imunitu počas vykonávania podpornej funkcie v spoločných vyšetrovacích tímoch. Toto bude možné po prijatí nariadenia na tento účel na základe článku 16 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.

(10) Aby sa predišlo zbytočným konaniam, národné jednotky Europolu by mali mať priamy prístup ku všetkým údajom nachádzajúcim sa v Informačnom systéme Europolu.

(11) Aby Europol dosiahol svoje ciele, spracúva osobné údaje automatizovanými prostriedkami alebo v rámci štruktúrovaných manuálnych súborov. V súlade s tým by sa mali podniknúť potrebné kroky na zaručenie takej úrovne ochrany údajov, ktorá zodpovedá aspoň úrovni vyplývajúcej z uplatnenia zásad Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov, podpísaného 28. januára 1981 v Štrasburgu spolu s jeho následnými zmenami a doplneniami, hneď ako tieto zmeny a doplnenia nadobudnú platnosť v rámci členských štátov.

(12) Rámcové rozhodnutie Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sa bude uplatňovať na prenos osobných údajov členskými štátmi Europolu. Uvedené rámcové rozhodnutie neovplyvní príslušný súbor ustanovení o ochrane údajov v tomto rozhodnutí, ktoré obsahuje osobitné ustanovenia o ochrane osobných údajov a podrobnejšie upravuje tieto otázky z dôvodu ich osobitného charakteru, ako aj funkcií a právomocí Europolu.

(13) Je potrebné zriadiť funkciu úradníka pre ochranu údajov, ktorý by bol zodpovedný za nezávislé zabezpečenie zákonnosti spracúvania údajov a súladu s ustanoveniami uvedenými v tomto rozhodnutí, týkajúcimi sa spracúvania osobných údajov vrátane spracúvania osobných údajov zamestnancov Europolu, ktoré sú chránené podľa článku 24 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (5).

(14) Mali by sa rozšíriť existujúce možnosti Europolu vytvárať a riadiť systémy na spracúvanie informácií zamerané na podporu pri vykonávaní jeho úloh. Takéto ďalšie systémy na spracúvanie informácií by sa mali vytvoriť a udržiavať v súlade so všeobecnými zásadami ochrany osobných údajov zakotvenými v Dohovore Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov z 28. januára 1981, ako aj v súlade so zásadami v odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy č. R (87) 15 zo 17. septembra 1987 prostredníctvom rozhodnutia správnej rady schváleného Radou.

(15) Toto rozhodnutie umožňuje zohľadňovať zásadu prístupu verejnosti k úradným dokumentom.

(16) Aby Europol plnil svoje úlohy, mal by spolupracovať s európskymi inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami vrátane Eurojustu, ktoré zabezpečujú primeranú úroveň ochrany údajov.

(17) Europol by mal mať právomoc uzatvárať dohody a pracovné dohody s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie alebo Spoločenstva a tak zvyšovať vzájomnú účinnosť v boji proti tým závažným formám trestnej činnosti, ktoré spadajú do právomoci oboch strán, a zabraňovať duplicite činností.

(18) Možnosti spolupráce Europolu s tretími štátmi a organizáciami by sa mali racionalizovať, aby sa tak zabezpečila konzistentnosť so všeobecnou politikou Únie v tejto oblasti, a mali by sa stanoviť nové ustanovenia o spôsobe, akým by sa takáto spolupráca mala uskutočňovať v budúcnosti.

(19) Riadenie Europolu by sa malo zlepšiť prostredníctvom zjednodušených postupov a všeobecnejších opisov úloh správnej rady, ako aj zavedením spoločného pravidla, že všetky rozhodnutia by sa mali prijímať dvojtretinovou väčšinou.

(20) Je potrebné prijať aj ustanovenia na zlepšenie kontroly Europolu Európskym parlamentom, aby sa zabezpečilo, že Europol zostane v plnej miere zodpovednou a transparentnou organizáciou, pričom je zároveň potrebné zabezpečiť rešpektovanie dôvernej povahy operatívnych informácií.

(21) Justičná kontrola Europolu sa vykonáva v súlade s článkom 35 Zmluvy o Európskej únii.

(22) Mali by sa ustanoviť starostlivo vypracované prechodné opatrenia, aby tak Europol mohol čo najlepšie pokračovať v plnení svojich úloh.

(23) Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zriadenie subjektu zodpovedného za spoluprácu v oblasti presadzovania práva na úrovni Únie, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, uvedenou v článku 2 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

(24) V tomto rozhodnutí sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie,

ROZHODLA TAKTO:

KAPITOLA I

ZRIADENIE A ÚLOHY

Článok 1

Zriadenie

1. Týmto rozhodnutím sa nahrádzajú ustanovenia Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), ktorý sa zakladá na článku K.3 Zmluvy o Európskej únii.

Europol má sídlo v Haagu v Holandsku.

2. Europol, ako sa uvádza v tomto rozhodnutí, sa považuje za právneho nástupcu Europolu zriadeného dohovorom o Europole.

3. Europol udržiava kontakt s jedinou národnou jednotkou v každom členskom štáte, ktorá sa zriadi alebo určí v súlade s článkom 8.

Článok 2

Právna spôsobilosť

1. Europol má právnu subjektivitu.

2. Europol má v každom členskom štáte najširšiu právnu spôsobilosť a spôsobilosť na právne úkony, akú majú právnické osoby podľa práva príslušného členského štátu. Europol môže najmä nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok a disponovať s ním a zúčastňovať sa na súdnych konaniach ako jedna zo strán.

3. Europol je oprávnený uzavrieť s Holandským kráľovstvom dohodu o sídle.

Článok 3

Cieľ

Cieľom Europolu je poskytovať pomoc a podporu činnostiam vykonávaným príslušnými orgánmi členských štátov a ich vzájomná spolupráca pri predchádzaní organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a iným závažným formám trestnej činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov, a v boji proti takýmto činnostiam.

Na účely tohto rozhodnutia sú „príslušné orgány“ všetky orgány verejnej moci v členských štátoch, ktoré sú podľa vnútroštátneho práva zodpovedné za predchádzanie trestnej činnosti a za boj proti nej.

Článok 4

Pôsobnosť

1. Rozsah pôsobnosti Europolu zahŕňa organizovanú trestnú činnosť, terorizmus a iné závažné formy trestnej činnosti, ktoré sú uvedené v zozname v prílohe I a ktoré sa týkajú dvoch alebo viacerých členských štátov takým spôsobom, že si vyžadujú spoločný prístup členských štátov v závislosti od rozsahu, závažnosti a následkov takejto trestnej činnosti.

2. Rada na odporúčanie správnej rady stanovuje Europolu priority, pričom zohľadňuje predovšetkým strategické analýzy a odhad hrozieb vypracované Europolom.

3. Do pôsobnosti Europolu patria takisto aj súvisiace trestné činy. Súvisiacimi trestnými činmi sú:

a) trestné činy spáchané s cieľom získať prostriedky na páchanie trestných činov patriacich do pôsobnosti Europolu;

b) trestné činy spáchané s cieľom uľahčiť alebo uskutočniť trestné činy patriace do pôsobnosti Europolu;

c) trestné činy spáchané na zabezpečenie beztrestnosti trestných činov patriacich do pôsobnosti Europolu.

Článok 5

Úlohy

1. Medzi hlavné úlohy Europolu patrí:

a) zhromažďovať, uchovávať, spracúvať, analyzovať a vymieňať informácie a spravodajské informácie;

b) bezodkladne oznámiť príslušným orgánom členských štátov prostredníctvom národnej jednotky uvedenej v článku 8 informácie, ktoré sa týchto štátov týkajú, a oznamovať akékoľvek zistené súvislosti medzi trestnými činmi;

c) pomáhať pri vyšetrovaní v členských štátoch predovšetkým poskytnutím všetkých relevantných informácií národným jednotkám;

d) požiadať príslušné orgány dotknutých členských štátov, aby v konkrétnych prípadoch začali, vykonali alebo koordinovali vyšetrovanie a navrhli zostavenie spoločného vyšetrovacieho tímu;

e) poskytovať spravodajské informácie a analytickú podporu členským štátom v súvislosti s významnými medzinárodnými podujatiami;

f) vypracúvať odhad hrozieb, strategické analýzy a všeobecné situačné správy týkajúce sa jeho cieľa vrátane odhadu hrozieb v súvislosti s organizovanou trestnou činnosťou.

2. Úlohy uvedené v odseku 1 zahŕňajú poskytovanie podpory členským štátom pri plnení ich úloh, medzi ktoré patrí zhromažďovanie a analýza informácií z internetu, aby pomáhali pri odhaľovaní trestnej činnosti umožnenej alebo páchanej prostredníctvom internetu.

3. Europol plní tieto doplnkové úlohy:

a) rozvíja odborné znalosti o vyšetrovacích postupoch príslušných orgánov členských štátov a poskytuje poradenstvo pri vyšetrovaniach;

b) poskytuje strategické spravodajské informácie s cieľom uľahčovať a podporovať účinné a efektívne využívanie zdrojov dostupných na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie pre operatívne činnosti a podporovať tieto činnosti.

4. Okrem toho Europol môže v kontexte svojho cieľa podľa článku 3 a v súlade so svojimi personálnymi a rozpočtovými zdrojmi a v medziach určených správnou radou pomáhať členským štátom poskytovaním podpory, poradenstva a výskumu v týchto oblastiach:

a) odborná príprava členov ich príslušných orgánov, v prípade potreby v spolupráci s Európskou policajnou akadémiou;

b) organizácia a vybavenie týchto orgánov uľahčovaním poskytovania technickej pomoci medzi členskými štátmi;

c) metódy predchádzania trestnej činnosti;

d) technické a forenzné metódy a analýzy a vyšetrovacie postupy.

5. Europol plní tiež úlohu ústredného úradu pre boj proti falšovaniu eura v súlade s rozhodnutím Rady 2005/511/SVV z 12. júla 2005 o ochrane eura proti falšovaniu ustanovením Europolu ako ústredného úradu na boj proti falšovaniu eura (6). Europol tiež môže podporovať koordináciu opatrení vykonávaných príslušnými orgánmi členských štátov alebo v rámci spoločných vyšetrovacích tímov, prípadne v spojení so subjektmi Únie a orgánmi tretích štátov na účely boja proti falšovaniu eura. Na žiadosť môže finančne podporiť vyšetrovanie falšovania eura.

Článok 6

Účasť v spoločných vyšetrovacích tímoch

1. Zamestnanci Europolu sa môžu v podpornej funkcii zúčastňovať na práci spoločných vyšetrovacích tímov vrátane takýchto tímov vytvorených v súlade s článkom 1 rámcového rozhodnutia Rady 2002/465/SVV z 13. júna 2002 o spoločných vyšetrovacích tímoch (7), v súlade s článkom 13 Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (8) alebo v súlade s článkom 24 Dohovoru z 18. decembra 1997 o vzájomnej pomoci a spolupráci medzi colnými správami (9), pokiaľ tieto tímy vyšetrujú trestné činy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Europolu podľa článku 4 tohto rozhodnutia.

Zamestnanci Europolu môžu v rozsahu stanovenom v právnych predpisoch členských štátov, v ktorých pôsobí vyšetrovací tím, a v súlade s dohodou uvedenou v odseku 2 pomáhať pri všetkých činnostiach a v súlade s odsekom 4 si vymieňať informácie so všetkými členmi spoločného vyšetrovacieho tímu. Nesmú sa však zúčastňovať na výkone žiadnych nápravných opatrení.

2. Administratívna realizácia účasti zamestnancov Europolu v spoločných vyšetrovacích tímoch podlieha dohode medzi riaditeľom a príslušnými orgánmi členských štátov, ktoré majú svojich zástupcov v spoločnom vyšetrovacom tíme, a to za účasti národných jednotiek. Pravidlá fungovania takýchto dohôd určuje správna rada.

3. V pravidlách uvedených v odseku 2 sa spresní, za akých podmienok sa zamestnanci Europolu poskytujú na prácu v spoločných vyšetrovacích tímoch.

4. V súlade s dohodou uvedenou v odseku 2 môžu zamestnanci Europolu udržiavať priamy kontakt s členmi spoločného vyšetrovacieho tímu a v súlade s týmto rozhodnutím poskytovať členom a dočasne vyslaným členom spoločného vyšetrovacieho tímu informácie z ktorejkoľvek zložky systému na spracúvanie informácií uvedeného v článku 10. V prípade takéhoto priameho kontaktu Europol zároveň informuje aj národné jednotky členských štátov zastúpených v tíme, ako aj tie členské štáty, ktoré poskytli informácie o uvedenom kontakte.

5. Informácie, ktoré získal zamestnanec Europolu počas svojho pôsobenia v spoločnom vyšetrovacom tíme, sa môžu so súhlasom a na zodpovednosť členského štátu, ktorý ich poskytol, zahrnúť do ktorejkoľvek zložky systémov na spracúvanie informácií uvedených v článku 10 podľa podmienok ustanovených v tomto rozhodnutí.

6. Počas realizácie operácií spoločného vyšetrovacieho tímu sa na zamestnancov Europolu, pokiaľ ide o trestné činy spáchané voči nim alebo nimi, uplatňuje vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom pôsobia, platné pre osoby v podobnej funkcii.

Článok 7

Žiadosti Europolu o začatie vyšetrovania trestnej činnosti

1. Členské štáty sa zaoberajú každou žiadosťou Europolu o začatie, vykonanie alebo koordináciu vyšetrovania v osobitných prípadoch a týmto žiadostiam venujú náležitú pozornosť. Členské štáty informujú Europol o tom, či začnú požadované vyšetrovanie.

2. Europol vopred informuje Eurojust o tom, že žiada o začatie vyšetrovania trestnej činnosti.

3. Ak sa príslušné orgány členských štátov rozhodnú nevyhovieť žiadosti Europolu, informujú Europol o svojom rozhodnutí a jeho dôvodoch, ibaže nemôžu uviesť dôvody, pretože:

a) by sa tým poškodili základné národné bezpečnostné záujmy alebo

b) by sa tým ohrozil úspech prebiehajúcich vyšetrovaní alebo bezpečnosť osôb.

4. Odpovede na žiadosti Europolu o začatie, vykonanie alebo koordináciu vyšetrovania konkrétnych prípadov a informácie o výsledkoch vyšetrovania sa zasielajú Europolu prostredníctvom príslušných orgánov členských štátov v súlade s pravidlami ustanovenými v tomto rozhodnutí a s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Článok 8

Národné jednotky

1. Každý členský štát zriadi alebo určí národnú jednotku zodpovednú za plnenie úloh stanovených v tomto článku. V každom členskom štáte je jeden pracovník poverený vedením národnej jednotky.

2. Národná jednotka je jediný styčný orgán medzi Europolom a príslušnými orgánmi členských štátov. Členské štáty však môžu povoliť priame kontakty medzi určenými príslušnými orgánmi a Europolom za predpokladu splnenia podmienok stanovených dotknutým členským štátom, čo zahŕňa požiadavku kontaktovať najprv národnú jednotku.

Europol zároveň poskytne národnej jednotke všetky informácie, ktoré si vymieňal počas priamych kontaktov s určenými príslušnými orgánmi. Vzťahy medzi národnou jednotkou a príslušnými orgánmi sa riadia vnútroštátnym právom, a to najmä príslušnými vnútroštátnymi ústavnými požiadavkami.

3. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby národné jednotky mohli plniť svoje úlohy, a predovšetkým mali prístup k príslušným vnútroštátnym údajom.

4. Národné jednotky:

a) z vlastnej iniciatívy poskytujú Europolu informácie a spravodajské informácie potrebné na plnenie jeho úloh;

b) poskytujú Europolu na požiadanie informácie, spravodajské informácie a poradenstvo;

c) aktualizujú informácie a spravodajské informácie;

d) v súlade s vnútroštátnym právom vyhodnocujú pre príslušné orgány informácie a spravodajské informácie a poskytujú im takéto materiály;

e) obracajú sa na Europol so žiadosťami o poradenstvo, informácie, spravodajské informácie a analýzy;

f) poskytujú Europolu informácie určené na uchovávanie v jeho databázach;

g) zabezpečujú súlad s právom pri každej výmene informácií medzi nimi a Europolom.

5. Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov, pokiaľ ide o dodržiavanie verejného poriadku a zabezpečenie vnútornej bezpečnosti, národná jednotka nie je povinná v akomkoľvek konkrétnom prípade poskytovať informácie alebo spravodajské informácie, ak:

a) by poškodili základné záujmy národnej bezpečnosti;

b) by to mohlo ohroziť úspech práve prebiehajúceho vyšetrovania alebo bezpečnosť jednotlivcov alebo

c) by to viedlo k sprístupneniu informácií týkajúcich sa organizácií alebo osobitných spravodajských činností v oblasti štátnej bezpečnosti.

6. Náklady národných jednotiek vynaložené na komunikáciu s Europolom hradia členské štáty a s výnimkou nákladov za pripojenie sa neúčtujú Europolu.

7. Riaditelia národných jednotiek sa pravidelne stretávajú na vlastný podnet, na žiadosť správnej rady alebo na žiadosť riaditeľa Europolu, aby poskytovali Europolu pomoc v operatívnych otázkach, a to najmä s cieľom:

a) posúdiť a pripraviť návrhy, ktoré zlepšia operatívnu efektívnosť Europolu a zvýšia angažovanosť členských štátov;

b) vyhodnotiť správy a analýzy vypracované Europolom v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. f) a pripraviť opatrenia na pomoc pri vykonávaní ich zistení;

c) poskytnúť podporu pri vytváraní spoločných vyšetrovacích tímov s účasťou Europolu v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. d) a článkom 6.

Článok 9

Styční dôstojníci

1. Každá národná jednotka vyšle aspoň jedného styčného dôstojníka pre Europol. Pokiaľ nie je v osobitných ustanoveniach tohto rozhodnutia uvedené inak, na styčných dôstojníkov sa vzťahuje vnútroštátne právo vysielajúceho členského štátu.

2. Styční dôstojníci zriadia pri Europole národné styčné úrady a podľa pokynov národných jednotiek budú zastupovať ich záujmy v rámci Europolu v súlade s vnútroštátnym právom vysielajúceho členského štátu a v súlade s ustanoveniami, ktoré sa uplatňujú na správu Europolu.

3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 4 a 5, styční dôstojníci:

a) poskytujú Europolu informácie od vysielajúcej národnej jednotky;

b) odovzdávajú vysielajúcej národnej jednotke informácie od Europolu;

c) spolupracujú so zamestnancami Europolu formou poskytovania informácií a poradenstva a

d) v súlade s vnútroštátnym právom pomáhajú v rámci svojej zodpovednosti pri výmene informácií zo svojich národných jednotiek so styčnými dôstojníkmi iných členských štátov; tieto dvojstranné výmeny môžu takisto zahŕňať aj informácie o trestných činoch, ktoré nepatria do pôsobnosti Europolu, pokiaľ to vnútroštátne právo umožňuje.

4. Článok 35 sa podobne vzťahuje na činnosti styčných dôstojníkov.

5. Práva a povinnosti styčných dôstojníkov vo vzťahu k Europolu určuje správna rada.

6. Styční dôstojníci požívajú výsady a imunity potrebné na plnenie ich úloh v súlade s článkom 51 ods. 2.

7. Europol zabezpečuje, aby boli styční dôstojníci v plnej miere informovaní o všetkých činnostiach a spolupracovali na nich do takej miery, v akej je to zlučiteľné s ich funkciou.

8. Europol bezplatne poskytuje členským štátom priestory v budove Europolu potrebné na činnosť ich styčných dôstojníkov, ako aj primeranú podporu na vykonávanie činností ich styčných dôstojníkov. Všetky ďalšie náklady, ktoré vznikli v súvislosti s vyslaním styčných dôstojníkov, hradí vysielajúci členský štát vrátane nákladov na vybavenie styčných dôstojníkov, pokiaľ správna rada pri príprave rozpočtu Europolu v konkrétnych prípadoch neodporučí inak.

KAPITOLA II

SYSTÉMY NA SPRACÚVANIE INFORMÁCIÍ

Článok 10

Spracúvanie informácií

1. Pokiaľ je to nevyhnutné na plnenie jeho cieľov, Europol spracúva informácie a spravodajské informácie vrátane osobných údajov v súlade s týmto rozhodnutím. Europol zriadi a udržiava Informačný systém Europolu uvedený v článku 11 a analytické pracovné súbory uvedené v článku 14. Europol môže tiež v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku zriaďovať a udržiavať aj iné systémy na spracúvanie osobných údajov.

2. Správna rada na návrh riaditeľa, po zvážení možností, ktoré ponúkajú existujúce systémy Europolu na spracúvanie informácií, a po porade so spoločným dozorným orgánom rozhodne o zriadení nového systému na spracúvanie osobných údajov. Toto rozhodnutie správnej rady sa predkladá Rade na schválenie.

3. Rozhodnutie správnej rady uvedené v odseku 2 obsahuje podmienky a obmedzenia, za ktorých môže Europol daný nový systém na spracúvanie osobných údajov zriadiť. Rozhodnutím správnej rady sa smie povoliť spracúvanie osobných údajov, ktoré sa týkajú kategórií osôb uvedených v článku 14 ods. 1, no nepovoľuje sa ním spracúvanie osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách, ani spracúvanie údajov týkajúcich sa zdravia alebo pohlavného života. Rozhodnutím správnej rady sa musí zabezpečiť riadne vykonávanie opatrení a zásad uvedených v článkoch 18, 19, 20, 27, 29 a 35. Rozhodnutie správnej rady musí najmä vymedziť účel nového systému, prístup k údajom a ich využívanie, ako aj lehoty ich uchovávania a vymazávania.

4. Europol môže spracúvať údaje s cieľom zistiť, či sú relevantné pre jeho úlohy a či ich možno začleniť do Informačného systému Europolu uvedeného v článku 11, do analytických pracovných súborov uvedených v článku 14 alebo do iných systémov na spracúvanie osobných údajov zriadených v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku. Správna rada, konajúc na návrh riaditeľa a po porade so spoločným dozorným orgánom, určí podmienky spracúvania takýchto údajov, najmä pokiaľ ide o prístup k údajom a ich využívanie, ako aj lehoty ich uchovávania a vymazávania, ktoré nemôžu presiahnuť šesť mesiacov, pričom riadne zohľadní zásady uvedené v článku 27. Uvedené rozhodnutie správnej rady sa predkladá Rade na schválenie.

Článok 11

Informačný systém Europolu

1. Europol spravuje Informačný systém Europolu.

2. Europol zabezpečuje dodržiavanie ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa prevádzky Informačného systému Europolu. Je zodpovedný za riadne fungovanie technických a prevádzkových aspektov informačného systému a prijme všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie riadneho vykonávania opatrení uvedených v článkoch 20, 29, 31 a 35, týkajúcich sa Informačného systému Europolu.

3. Za komunikáciu s Informačným systémom Europolu je zodpovedná národná jednotka každého členského štátu. Je zodpovedná najmä za bezpečnostné opatrenia uvedené v článku 35, týkajúce sa zariadení na spracúvanie údajov, ktoré sa používajú na území dotknutého členského štátu, za preskúmanie ustanovené v článku 20, a pokiaľ to vyžadujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia a postupy daného členského štátu, za riadne vykonávanie tohto rozhodnutia v iných ohľadoch.

Článok 12

Obsah Informačného systému Europolu

1. Informačný systém Europolu možno používať iba na spracúvanie takých údajov, ktoré sú potrebné na plnenie úloh Europolu. Vkladajú sa údaje, ktoré sa vzťahujú na:

a) osoby, ktoré sú v súlade s vnútroštátnym právom dotknutého členského štátu podozrivé zo spáchania trestného činu alebo z účasti na trestnom čine, ktorý patrí do pôsobnosti Europolu, alebo osoby, ktoré boli za takýto trestný čin odsúdené;

b) osoby, pri ktorých v súlade s vnútroštátnym právom dotknutého členského štátu existujú konkrétne skutočnosti alebo dôvodné podozrenie, na základe ktorého sa možno domnievať, že majú v úmysle spáchať trestné činy, ktoré patria do pôsobnosti Europolu.

2. Údaje týkajúce sa osôb uvedených v odseku 1 môžu zahŕňať iba tieto náležitosti:

a) priezvisko, rodné priezvisko, krstné meno a ľubovoľné prezývky a pseudonymy;

b) dátum a miesto narodenia;

c) štátnu príslušnosť;

d) pohlavie;

e) miesto bydliska, povolanie a miesto pobytu dotknutej osoby;

f) čísla sociálneho poistenia, údaje z vodičských preukazov, dokladov totožnosti a pasu, a

g) ak je to potrebné, aj iné charakteristiky, ktoré by mohli pomôcť pri určení totožnosti, vrátane akýchkoľvek zvláštnych objektívnych a nemenných fyzických znakov, ako sú daktyloskopické údaje a profil DNA (vytvorený z nekódujúcej časti DNA).

3. Okrem údajov uvedených v odseku 2 sa môže Informačný systém Europolu využívať aj pri spracúvaní týchto údajov o osobách uvedených v odseku 1:

a) údaje o trestných činoch, podozreniach zo spáchania trestných činov a údaje o tom kedy, kde a ako boli (údajne) spáchané;

b) údaje o prostriedkoch, ktoré sa použili alebo môžu použiť na spáchanie trestných činov, vrátane informácií o právnických osobách;

c) údaje o útvaroch, ktoré sa zaoberajú prípadom, a ich čísla spisov;

d) údaje o podozreniach z účasti na zločinnom spolčení;

e) rozsudky v súvislosti s trestnými činmi, ktoré patria do pôsobnosti Europolu;

f) vkladateľ údajov.

Tieto údaje sa môžu vložiť do informačného systému aj vtedy, keď ešte neobsahujú údaje o konkrétnych osobách. Ak údaje do systému zadáva samotný Europol, uvádza okrem svojho čísla spisu aj zdroj informácií.

4. Dodatočné informácie, ktoré má k dispozícii Europol alebo národné jednotky, týkajúce sa osôb uvedených v odseku 1, sa môžu na žiadosť poskytnúť ktorejkoľvek národnej jednotke alebo Europolu. Národné jednotky tak urobia v súlade s vnútroštátnym právom.

Ak sa dodatočné informácie týkajú jedného alebo viacerých súvisiacich trestných činov vymedzených v článku 4 ods. 3, údaje uchovávané v Informačnom systéme Europolu sa zodpovedajúcim spôsobom označia, aby sa národným jednotkám a Europolu umožnilo vymieňať si informácie o súvisiacich trestných činoch.

5. Ak sa súdne konanie vedené voči dotknutej osobe s konečnou platnosťou zastaví alebo ak je takáto osoba s konečnou platnosťou zbavená obvinenia, údaje, ktoré súvisia s rozhodnutím o zastavení súdneho konania alebo s rozhodnutím o zbavení obvinenia, sa z informačného systému vymažú.

Článok 13

Používanie Informačného systému Europolu

1. Právo vkladať údaje priamo do Informačného systému Europolu a vyhľadávať ich v ňom majú národné jednotky, styční dôstojníci, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa a riadne splnomocnení zamestnanci Europolu. Europol môže údaje vyhľadávať, ak je to v konkrétnom prípade potrebné na plnenie jeho úloh. Prístup národných jednotiek a styčných dôstojníkov sa realizuje v súlade so zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami a postupmi strany, ktorá vyžaduje prístup, s výhradou akýchkoľvek dodatočných ustanovení ustanovených v tomto rozhodnutí.

2. Údaje môže meniť, opravovať alebo vymazávať len subjekt, ktorý tieto údaje do informačného systému vložil. Ak sa iný subjekt domnieva, že údaje, na ktoré odkazuje článok 12 ods. 2, sú nesprávne, alebo si želá ich doplniť, ihneď informuje subjekt, ktorý tieto údaje vložil. Vkladateľ údajov takéto informácie bezodkladne preskúma, a ak je to potrebné, ihneď takéto údaje zmení, doplní, opraví alebo vymaže.

3. Ak systém obsahuje údaje, na ktoré odkazuje článok 12 ods. 3, týkajúce sa určitej osoby, dodatočné údaje podľa uvedeného ustanovenia môže vkladať ktorýkoľvek subjekt. Ak dôjde k zrejmému rozporu medzi vloženými údajmi, dotknuté subjekty sa po vzájomnej konzultácii dohodnú.

4. Ak subjekt zamýšľa vymazať všetky údaje o určitej osobe, na ktoré odkazuje článok 12 ods. 2, ktoré do systému vložil, a údaje podľa článku 12 ods. 3 týkajúce sa rovnakej osoby, ktoré do systému vložili iné subjekty, právna zodpovednosť za ochranu údajov podľa článku 29 ods. 1, ako aj právo meniť, dopĺňať, opravovať a vymazávať takéto údaje podľa článku 12 ods. 2 prechádza na nasledujúci subjekt, ktorý vložil údaje o tejto osobe, na ktoré odkazuje článok 12 ods. 3. Subjekt, ktorý má v úmysle vymazať údaje, o tom informuje subjekt, na ktorý prechádza právna zodpovednosť za ochranu údajov.

5. Zodpovednosť za prípustnosť vyhľadávania, vkladania alebo vykonávania zmien v rámci Informačného systému Europolu má subjekt, ktorý vyhľadáva, vkladá alebo mení údaje. Tento subjekt musí byť zistiteľný. Poskytovanie informácií medzi národnými jednotkami a príslušnými orgánmi členských štátov sa riadi vnútroštátnym právom.

6. Okrem národných jednotiek a osôb uvedených v odseku 1 môžu v Informačnom systéme Europolu vyhľadávať aj príslušné orgány určené na tento účel členskými štátmi. Výsledkom takéhoto vyhľadávania však môže byť len informácia o tom, či sa požadované údaje v Informačnom systéme Europolu nachádzajú. Ďalšie informácie potom možno získať prostredníctvom národnej jednotky.

7. Informácie týkajúce sa príslušných orgánov určených v súlade s odsekom 6, ako aj následné úpravy sa pošlú Generálnemu sekretariátu Rady, ktorý uverejní tieto informácie v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 14

Analytické pracovné súbory

1. Europol môže v analytických pracovných súboroch uchovávať, upravovať a využívať údaje o trestných činoch, ktoré patria do jeho pôsobnosti, vrátane údajov o súvisiacich trestných činoch uvedených v článku 4 ods. 3, ak je to potrebné na výkon jeho úloh. Analytické pracovné súbory môžu obsahovať údaje o týchto kategóriách osôb:

a) osôb, na ktoré odkazuje článok 12 ods. 1;

b) osôb, ktoré môžu byť predvolané, aby svedčili v súvislosti s predmetnými trestnými činmi alebo v následnom trestnoprávnom konaní;

c) osôb, ktoré sú obeťami jedného z predmetných trestných činov alebo osôb, pri ktorých určité skutočnosti umožňujú domnievať sa, že môžu byť obeťami takéhoto trestného činu;

d) kontaktných osôb a spoločníkov a

e) osôb, ktoré môžu poskytnúť informácie o predmetných trestných činoch.

Spracúvanie osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách a spracúvanie údajov týkajúcich sa zdravia alebo pohlavného života je dovolené iba vtedy, ak je to nevyhnutne potrebné na účely predmetného súboru a pokiaľ takéto údaje dopĺňajú iné osobné údaje, ktoré už boli do súboru vložené. Je zakázané zvoliť si v rozpore s uvedenými pravidlami týkajúcimi sa účelu určitú skupinu osôb iba na základe uvedených citlivých údajov.

Rada po konzultácii s Európskym parlamentom prijme kvalifikovanou väčšinou vykonávacie predpisy pre analytické pracovné súbory, ktoré vypracuje správna rada po tom, čo získa stanovisko spoločného dozorného orgánu, ktoré budú obsahovať dodatočné podrobnosti, najmä pokiaľ ide o kategórie osobných údajov, na ktoré odkazuje tento článok a ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti dotknutých údajov a interného dozoru nad ich využívaním.

2. Analytické pracovné súbory sa tvoria na účely analýzy definovanej ako zhromažďovanie, spracúvanie alebo využívanie údajov s cieľom pomôcť pri vyšetrovaní trestnej činnosti. Každý analytický projekt si vyžaduje zriadenie analytickej skupiny, v ktorej úzko spolupracujú:

a) analytici a iní zamestnanci Europolu určení riaditeľom;

b) styční dôstojníci a/alebo odborníci z členských štátov, ktorí poskytujú informácie alebo ktorých sa analýza týka v zmysle odseku 4.

Iba analytici sú oprávnení vkladať údaje do dotknutého súboru a upravovať ich. Všetci členovia analytickej skupiny môžu vyhľadávať údaje zo súboru.

3. Národné jednotky na žiadosť Europolu alebo z vlastnej iniciatívy poskytujú Europolu s výhradou článku 8 ods. 5 všetky informácie, ktoré môže žiadať pre konkrétny analytický pracovný súbor. Členské štáty takéto údaje oznamujú, iba ak je ich spracúvanie na účely predchádzania trestným činom, ich analýzy alebo boja proti nim povolené ich vnútroštátnym právom. V závislosti od naliehavosti možno údaje z určených príslušných orgánov smerovať v súlade s článkom 8 ods. 2 priamo do analytických pracovných súborov.

4. Ak má analýza všeobecný a strategický charakter, všetky členské štáty sú prostredníctvom styčných dôstojníkov a/alebo odborníkov v plnom rozsahu oboznamované s jej výsledkami, najmä prostredníctvom správ vypracovaných Europolom.

Ak sa analýza zaoberá špecifickými prípadmi, ktoré sa netýkajú všetkých členských štátov, a má priamy operatívny cieľ, podieľajú sa na nej zástupcovia:

a) členských štátov, z ktorých pochádzajú informácie, na základe ktorých sa rozhodlo o otvorení analytického pracovného súboru, alebo členských štátov, ktorých sa informácie priamo týkajú, a členských štátov, ktoré boli analytickou skupinou neskôr vyzvané na účasť, pretože sa ich informácie takisto začali týkať;

b) členských štátov, ktoré z indexu podľa článku 15 zistili, že je potrebné, aby boli informované, a ktoré preukážu potrebu byť informované za podmienok ustanovených v odseku 5 tohto článku.

5. V dôsledku potreby byť informovaní si informácie vyžiadajú oprávnení styční dôstojníci. Každý členský štát vymenuje a poverí obmedzené množstvo takýchto styčných dôstojníkov.

Styčný dôstojník si vyžiada informácie podľa ustanovení uvedených v odseku 4 druhom pododseku písm. b) písomným odôvodnením schváleným orgánom, ktorému podlieha vo svojom členskom štáte, ktoré predloží všetkým účastníkom analýzy. Automaticky sa potom podieľa na prebiehajúcej analýze.

Ak analytická skupina vysloví námietku, jeho účasť sa odloží, kým sa nedokončí zmierovacie konanie, ktoré pozostáva z týchto troch etáp:

a) účastníci analýzy sa usilujú dosiahnuť dohodu so styčným dôstojníkom, ktorý si na základe potreby byť informovaný vyžiadal informácie. Na tento účel majú k dispozícii najviac osem dní;

b) ak nedôjde k dohode, do troch dní sa stretnú vedúci dotknutých národných jednotiek a riaditeľ, aby dosiahli dohodu;

c) ak rozpor pretrváva, do ôsmich dní sa stretnú zástupcovia dotknutých strán v správnej rade. Ak dotknutý členský štát naďalej vyžaduje informácie, o jeho účasti sa rozhodne konsenzom.

6. Členský štát, ktorý poskytuje údaje Europolu, sám rozhoduje o stupni citlivosti údajov a o zmenách tohto stupňa a je oprávnený určiť podmienky, za ktorý sa bude s údajmi narábať. O akomkoľvek šírení alebo operatívnom využití poskytnutých údajov rozhoduje členský štát, ktorý údaje Europolu poskytol. Ak nemožno určiť, ktorý členský štát údaje Europolu poskytol, rozhodujú o šírení alebo operatívnom využití týchto údajov účastníci analýzy. Členský štát alebo odborník, ktorý sa pripojí k prebiehajúcej analýze, nesmie bez predchádzajúceho súhlasu pôvodne dotknutých členských štátov údaje najmä šíriť ani využívať.

7. Odchylne od odseku 6 v prípadoch, keď Europol po vložení údajov do analytického pracovného súboru zistí, že uvedené údaje sa týkajú osoby alebo predmetu, o ktorom sa do súboru už vložili údaje poskytnuté iným členským štátom alebo treťou stranou, v súlade s článkom 17 o tom bezodkladne informuje dotknutý členský štát alebo tretiu stranu.

8. Europol môže prizvať odborníkov zo subjektov uvedených v článku 22 ods. 1 alebo článku 23 ods. 1, aby sa podieľali na činnosti analytickej skupiny, ak:

a) existuje platná dohoda alebo pracovná dohoda uvedená v článku 22 ods. 2 a článku 23 ods. 2 medzi Europolom a dotknutým subjektom, ktorá obsahuje primerané ustanovenia o výmene informácií vrátane prenosu osobných údajov a o dôvernosti vymieňaných informácií;

b) je účasť odborníkov zo subjektu v záujme členských štátov;

c) je subjekt analytickou prácou priamo dotknutý a

d) všetci účastníci súhlasia s tým, aby sa odborníci subjektu podieľali na činnosti analytickej skupiny.

Ak sa analytický projekt týka podvodu alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania, ktoré má vplyv na finančné záujmy Európskych spoločenstiev, Europol za podmienok ustanovených v prvom pododseku písm. b), c) a d) prizve odborníkov z Európskeho úradu pre boj proti podvodom, aby sa podieľali na činnosti analytickej skupiny.

Účasť odborníkov zo subjektu na činnosti analytickej skupiny sa upravuje dohodou medzi Europolom a daným subjektom. Pravidlá upravujúce takéto dohody určuje správna rada.

Podrobnosti dohôd uzavretých medzi Europolom a subjektmi sa predložia spoločnému dozornému orgánu, ktorý môže všetky pripomienky, ktoré považuje za nutné, adresovať správnej rade.

Článok 15

Index

1. Europol vytvorí index údajov uchovávaných v analytických pracovných súboroch.

2. Právo na prístup k indexu má riaditeľ, zástupcovia riaditeľa, riadne splnomocnení zamestnanci Europolu, styční dôstojníci a riadne splnomocnení členovia národných jednotiek. Index musí byť vytvorený tak, aby užívateľ z informácií, ktoré získava, vedel jednoznačne posúdiť, či analytický pracovný súbor obsahuje údaje, ktoré sú relevantné na realizáciu úloh, ktoré má užívateľ indexu splniť.

3. Prístup k indexu sa zadefinuje tak, aby bolo možné zistiť, či sa daná informácia v analytickom pracovnom súbore nachádza, alebo nie, ale aby zároveň nebolo možné vytvoriť logické väzby a ďalšie závery, pokiaľ ide o obsah súboru.

4. Správna rada po porade so spoločným dozorným orgánom stanoví podrobný postup na vytvorenie indexu vrátane podmienok prístupu k nemu.

Článok 16

Príkaz na otvorenie analytického pracovného súboru

1. Pri každom analytickom pracovnom súbore riaditeľ v príkaze na jeho otvorenie uvedie:

a) názov súboru;

b) účel súboru;

c) skupiny osôb, o ktorých sa uchovávajú údaje;

d) povahu údajov, ktoré sa majú uchovávať, a osobné údaje, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách a údaje týkajúce sa zdravia alebo pohlavného života, ktoré sú nevyhnutne potrebné;

e) všeobecný kontext, ktorý viedol k rozhodnutiu o otvorení súboru;

f) členov analytickej skupiny v čase otvorenia súboru;

g) podmienky, za ktorých sa osobné údaje uchovávané v súbore môžu poskytovať, akým príjemcom a podľa akého postupu;

h) lehoty skúmania údajov a lehotu ich uchovávania;

i) spôsob vypracovania protokolu o vykonaní kontroly.

2. Riaditeľ ihneď informuje správnu radu a spoločný dozorný orgán o príkaze na otvorenie súboru alebo o akýchkoľvek následných zmenách údajov uvedených v odseku 1 a pošle im spis. Spoločný dozorný orgán môže poslať všetky pripomienky, ktoré považuje za potrebné, správnej rade. Riaditeľ môže požiadať spoločný dozorný orgán, aby tak urobil v určenej lehote.

3. Analytické pracovné súbory sa uchovávajú najviac tri roky. Pred uplynutím uvedenej trojročnej lehoty Europol posúdi potrebu ďalšieho uchovania súboru. Ak je to bezpodmienečne potrebné na účely spisu, riaditeľ môže nariadiť uchovanie súboru na obdobie ďalších troch rokov. Riaditeľ ihneď informuje správnu radu a spoločný dozorný orgán o prvkoch súboru, ktoré odôvodňujú potrebu ďalšieho uchovania súboru. Spoločný dozorný orgán posiela všetky pripomienky, ktoré považuje za potrebné, správnej rade. Riaditeľ môže požiadať spoločný dozorný orgán, aby tak urobil v určenej lehote.

4. Správna rada môže riaditeľovi kedykoľvek nariadiť, aby zmenil príkaz na otvorenie súboru alebo aby analytický pracovný súbor uzavrel. Správna rada rozhoduje o tom, kedy takáto zmena príkazu alebo uzavretie súboru nadobudnú účinnosť.

KAPITOLA III

SPOLOČNÉ USTANOVENIA O SPRACÚVANÍ INFORMÁCIÍ

Článok 17

Oznamovacia povinnosť

Bez toho, aby bol dotknutý článok 14 ods. 6 a 7, Europol bezodkladne oznamuje národným jednotkám, a ak o to požiadajú národné jednotky, aj ich styčným dôstojníkom všetky informácie týkajúce sa ich členského štátu a informuje ich o zistených prepojeniach medzi trestnými činmi, ktoré podľa článku 4 patria do pôsobnosti Europolu. Takisto možno poskytovať informácie a spravodajské informácie týkajúce sa inej závažnej trestnej činnosti, o ktorých sa Europol dozvie pri plnení svojich povinností.

Článok 18

Ustanovenia o kontrole pri vyhľadávaní údajov

Europol v spolupráci s členskými štátmi vytvorí vhodné kontrolné mechanizmy, ktoré umožnia overovanie zákonnosti vyhľadávania údajov z ktoréhokoľvek z jeho automatizovaných súborov údajov využívaných na spracúvanie osobných údajov, a na požiadanie poskytne členským štátom prístup k záznamom o činnosti. Takto zhromaždené údaje môže Europol a dozorné orgány uvedené v článkoch 33 a 34 využívať iba na účel takétoho overovania, pričom údaje sa po osemnástich mesiacoch vymažú, ak nie sú stále potrebné na účely prebiehajúcej kontroly. Správna rada po porade so spoločným dozorným orgánom určí podrobnosti týkajúce sa takéhoto kontrolného mechanizmu.

Článok 19

Pravidlá využívania údajov

1. Osobné údaje získané z ktoréhokoľvek súboru Europolu na spracúvanie údajov alebo oznámené akýmkoľvek inými vhodnými prostriedkami prenášajú alebo využívajú iba príslušné orgány členských štátov, a to na účely predchádzania trestnej činnosti, ktorá patrí do pôsobnosti Europolu, a boja proti nej a na účely predchádzania iným závažným formám trestnej činnosti a boja proti nej. Europol využíva údaje iba na výkon svojich úloh.

2. Ak v prípade určitých údajov poskytujúci členský štát, poskytujúci tretí štát alebo tretí orgán určí osobitné obmedzenia využívania, ktorým údaje podliehajú v danom členskom štáte, treťom štáte alebo treťom orgáne, takéto obmedzenia dodržiava aj užívateľ údajov okrem osobitných prípadov, keď vnútroštátne právo ustanovuje, že od obmedzení využívania údajov sú oslobodené justičné orgány, legislatívne orgány alebo akékoľvek iné nezávislé orgány zriadené zo zákona a poverené vykonávaním dozoru nad príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. V takýchto prípadoch sa údaje využijú iba po konzultácii s poskytujúcim členským štátom, ktorého záujmy a názory je potrebné v maximálne možnej miere zohľadniť.

3. Využívanie údajov na iné účely alebo inými orgánmi než príslušnými vnútroštátnymi orgánmi možno len po konzultácii s členským štátom, ktorý údaje preniesol, pokiaľ to vnútroštátne právo takéhoto členského štátu dovoľuje.

Článok 20

Lehoty uchovávania a vymazávania údajov

1. Europol uchováva údaje v súboroch údajov iba tak dlho, ako je to potrebné na plnenie jeho úloh. Nevyhnutnosť ich ďalšieho uchovávania sa preskúma najneskôr tri roky po ich vložení. Preskúmanie údajov uchovávaných v Informačnom systéme Europolu a ich vymazanie vykoná jednotka, ktorá údaje do systému vložila. Preskúmanie údajov uchovávaných v iných súboroch údajov Europolu a ich vymazanie vykoná Europol. Tri mesiace pred skončením lehoty na preskúmanie uchovávania údajov Europol automaticky informuje o tejto skutočnosti členské štáty.

2. Subjekty uvedené v tretej a štvrtej vete odseku 1 môžu počas preskúmania rozhodnúť o tom, že údaje sa budú uchovávať do nasledujúceho preskúmania, ktoré sa uskutoční po období ďalších troch rokov, ak je ich uchovanie naďalej potrebné na plnenie úloh Europolu. Ak sa rozhodnutie o ďalšom uchovávaní údajov neprijme, údaje sa automaticky vymažú.

3. Ak členský štát zo svojich vnútroštátnych súborov údajov vymaže údaje, ktoré poskytol Europolu a ktoré sa uchovávajú v iných súboroch údajov Europolu, informuje o tom Europol. V takýchto prípadoch Europol údaje vymaže okrem prípadov, keď má o údaje naďalej záujem, opierajúc sa o spravodajské informácie, ktoré sú komplexnejšie než tie, ktoré má k dispozícii poskytujúci členský štát. Europol informuje dotknutý členský štát o tom, že takéto údaje bude naďalej uchovávať.

4. Takéto údaje sa nevymažú, ak by to poškodilo záujmy dotknutej osoby, ktorá si vyžaduje ochranu. V takýchto prípadoch sa údaje môžu využívať iba so súhlasom dotknutej osoby.

Článok 21

Prístup k údajom z iných informačných systémov

Ak má Europol podľa právnych nástrojov Únie, medzinárodných alebo vnútroštátnych právnych nástrojov nárok na automatizovaný prístup k údajom z iných informačných systémov vnútroštátnej alebo medzinárodnej povahy, môže vyhľadávať osobné údaje takýmito prostriedkami, ak je to nevyhnutné na plnenie jeho úloh. Prístup Europolu k takýmto údajom a ich využívanie sa riadi uplatniteľnými ustanoveniami právnych nástrojov Únie, medzinárodných alebo vnútroštátnych právnych nástrojov, ak ustanovujú prísnejšie pravidlá prístupu a využívania ako toto rozhodnutie.

KAPITOLA IV

VZŤAHY S PARTNERMI

Článok 22

Vzťahy s inými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie alebo Spoločenstva

1. Ak je to dôležité pre vykonávanie jeho úloh, Europol môže nadviazať a udržiavať spoluprácu s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami zriadenými Zmluvou o Európskej únii a zmluvami o založení Európskych spoločenstiev alebo na ich základe, a to najmä s týmito inštitúciami, orgánmi a agentúrami:

a) Eurojustom;

b) Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (10);

c) Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) (11);

d) Európskou policajnou akadémiou (EPA);

e) Európskou centrálnou bankou;

f) Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) (12).

2. Europol uzaviera so subjektmi uvedenými v odseku 1 dohody alebo pracovné dohody. Takéto dohody alebo pracovné dohody sa môžu týkať výmeny operatívnych, strategických alebo odborných informácií vrátane osobných údajov a utajovaných skutočností. Každá takáto dohoda alebo pracovná dohoda sa môže uzavrieť iba po schválení správnou radou, ktorá predtým získala, pokiaľ ide o výmenu osobných údajov, stanovisko spoločného dozorného orgánu.

3. Pred nadobudnutím účinnosti dohody alebo pracovnej dohody uvedenej v odseku 2 môže Europol priamo od subjektov uvedených v odseku 1 prijímať a využívať informácie vrátane osobných údajov, pokiaľ je to potrebné na legitímne plnenie jeho úloh, a za podmienok ustanovených v článku 24 ods. 1 môže tieto informácie vrátane osobných údajov prenášať priamo takýmto subjektom, pokiaľ je to nevyhnutné na legitímne plnenie úloh prijímateľa.

4. Prenos utajovaných skutočností Europolom subjektom uvedeným v odseku 1 je prípustný iba vtedy, ak medzi Europolom a prijímateľom existuje dohoda o ochrane utajovaných skutočností.

Článok 23

Vzťahy s tretími štátmi a organizáciami

1. Pokiaľ je to potrebné na plnenie jeho úloh, Europol môže tiež nadviazať a udržiavať vzťahy v oblasti spolupráce s:

a) tretími štátmi;

b) organizáciami, ako sú napríklad: i) medzinárodné organizácie a im podriadené verejnoprávne subjekty; ii) iné verejnoprávne subjekty, ktoré boli zriadené dohodou alebo na základe dohody medzi dvoma alebo viacerými štátmi, a iii) Medzinárodná organizácia kriminálnej polície (Interpol).

2. Europol uzaviera dohody so subjektmi uvedenými v odseku 1, ktoré sú zaradené do zoznamu uvedeného v článku 26 ods. 1 písm. a). Takéto dohody sa môžu týkať výmeny operatívnych, strategických alebo odborných informácií vrátane osobných údajov a utajovaných skutočností, ak sa tieto údaje preniesli prostredníctvom určeného kontaktného miesta určeného v dohode uvedenej v odseku 6 písm. b) tohto článku. Takéto dohody sa môžu uzavrieť iba po schválení Radou, ktorá sa predtým poradila so správnou radou, a pokiaľ ide o výmenu osobných údajov, po získaní stanoviska spoločného dozorného orgánu prostredníctvom správnej rady.

3. Pred nadobudnutím účinnosti dohôd uvedených v odseku 2 môže Europol priamo prijímať a využívať informácie vrátane osobných údajov a utajovaných skutočností, pokiaľ je to potrebné na legitímne plnenie jeho úloh.

4. Pred nadobudnutím účinnosti dohôd uvedených v odseku 2 môže Europol za podmienok ustanovených v článku 24 ods. 1 prenášať subjektom uvedeným v odseku 1 tohto článku informácie priamo okrem osobných údajov a utajovaných skutočností, pokiaľ je to potrebné na legitímne plnenie úloh prijímateľa.

5. Za podmienok ustanovených v článku 24 ods. 1 môže Europol prenášať informácie okrem osobných údajov a utajovaných skutočností priamo subjektom uvedeným v odseku 1 tohto článku, ktoré nie sú v zozname uvedenom v článku 26 ods. 1 písm. a), pokiaľ je to v jednotlivých prípadoch nevyhnutné na účely predchádzania trestným činom, ktoré patria do pôsobnosti Europolu, alebo na účely boja proti nim.

6. Europol môže za podmienok ustanovených v článku 24 ods. 1 prenášať subjektom uvedeným v odseku 1 tohto článku:

a) osobné údaje a utajované skutočnosti, ak je to potrebné v jednotlivých prípadoch na účely predchádzania trestným činom, ktoré patria do pôsobnosti Europolu, alebo na účely boja proti nim, a

b) osobné údaje, ak Europol uzavrel s dotknutým subjektom dohodu podľa odseku 2 tohto článku, ktorá umožňuje prenášať takéto údaje na základe posúdenia, či tento subjekt zabezpečuje dostatočnú úroveň ochrany údajov.

7. Prenos utajovaných skutočností Europolom subjektom uvedeným v odseku 1 je prípustný iba vtedy, ak existuje medzi Europolom a prijímateľom dohoda o ochrane utajovaných skutočností.

8. Odchylne od odsekov 6 a 7 a bez toho, aby bol dotknutý článok 24 ods. 1, Europol môže prenášať osobné údaje a utajované skutočnosti, ktorými disponuje, subjektom uvedeným v odseku 1 tohto článku, ak sa riaditeľ domnieva, že takýto prenos údajov je nevyhnutný na zabezpečenie dôležitých záujmov dotknutých členských štátov v rámci cieľov Europolu alebo v záujme zabránenia vzniku bezprostredného nebezpečenstva súvisiaceho s trestnou činnosťou alebo teroristickými útokmi. Riaditeľ vždy posúdi úroveň ochrany údajov, ktorá sa uplatňuje v prípade dotknutého subjektu, s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi ochranou uvedených údajov a týmito záujmami. Riaditeľ bezodkladne informuje správnu radu a spoločný dozorný orgán o svojom rozhodnutí a o základe posúdenia primeranosti úrovne ochrany údajov poskytovanej dotknutými subjektmi.

9. Pred prenosom osobných údajov podľa odseku 8 riaditeľ posúdi, či je úroveň ochrany údajov poskytovaná dotknutými subjektmi primeraná, a zohľadní pritom všetky okolnosti, ktoré sú dôležité pri prenose osobných údajov, najmä:

a) povahu údajov;

b) účel, na ktorý sa majú údaje využiť;

c) trvanie zamýšľaného spracúvania;

d) všeobecné alebo osobitné ustanovenia o ochrane údajov, ktoré sa vzťahujú na subjekt;

e) skutočnosti, či subjekt súhlasil s osobitnými podmienkami Europolu týkajúcimi sa údajov.

Článok 24

Prenos údajov

1. Ak prenos dotknutých údajov Europolu uskutočnil členský štát, Europol uskutoční ich prenos subjektom uvedeným v článku 22 ods. 1 a v článku 23 ods. 1 iba so súhlasom tohto členského štátu. Dotknutý členský štát môže poskytnúť predbežný súhlas s prenosom pri splnení všeobecných alebo osobitných podmienok. Takýto súhlas sa môže kedykoľvek odvolať.

Ak prenos údajov neuskutočnil členský štát, Europol sa sám presvedčí, či ich prenos:

a) nebráni riadnemu výkonu úloh patriacich do pôsobnosti členského štátu;

b) neohrozuje bezpečnosť ani verejný poriadok členského štátu ani inak nepoškodzuje všeobecné blaho.

2. Europol je zodpovedný za zákonnosť prenosu údajov. Vedie evidenciu o každom prenose údajov v súlade s týmto článkom a o dôvodoch ich prenosu. Prenos údajov sa uskutoční len pod podmienkou, že sa príjemca zaviaže, že údaje sa využijú iba na účel, na ktorý sa prenos uskutočnil.

Článok 25

Informácie od súkromných subjektov a osôb

1. Na účely tohto rozhodnutia:

a) „súkromné subjekty“ sú subjekty zriadené podľa práva členského štátu alebo tretieho štátu, najmä obchodné spoločnosti, obchodné združenia, neziskové organizácie a iné právnické osoby, ktoré sa spravujú súkromným právom, na ktoré sa nevzťahuje článok 23 ods. 1;

b) „súkromné osoby“ sú všetky fyzické osoby.

2. Pokiaľ je to potrebné na legitímne plnenie jeho úloh, Europol môže spracúvať informácie vrátane osobných údajov od súkromných subjektov za podmienok stanovených v odseku 3.

3. Europol môže osobné údaje od súkromných subjektov spracúvať za týchto podmienok:

a) Europol môže spracúvať osobné údaje od súkromných subjektov zriadených podľa práva členského štátu, iba ak boli prenesené prostredníctvom národnej jednotky daného členského štátu v súlade s jeho vnútroštátnym právom. Europol nesmie na účely získavania informácií nadväzovať priamy kontakt so súkromnými subjektmi v členskom štáte.

b) Osobné údaje od súkromných subjektov zriadených podľa práva tretieho štátu, s ktorým Europol podľa článku 23 uzavrel dohodu o spolupráci, ktorá umožňuje výmenu osobných údajov, sa môžu Europolu prenášať iba prostredníctvom kontaktného miesta daného štátu určeného v danej platnej dohode o spolupráci alebo v súlade s ňou.

c) Europol môže spracúvať osobné údaje od súkromných subjektov zriadených podľa práva tretieho štátu, s ktorým Europol neuzavrel žiadnu dohodu o spolupráci, ktorá by umožňovala výmenu osobných údajov, iba ak: i) je súkromný subjekt uvedený v zozname uvedenom v článku 26 ods. 2 a ii) Europol a dotknutý súkromný subjekt uzavreli memorandum o porozumení o prenose informácií vrátane osobných údajov, ktoré potvrdzuje zákonnosť zhromažďovania a odovzdávania osobných údajov uvedeným súkromným subjektom a ktoré ustanovuje, že prenesené osobné údaje sa môžu využiť iba na legitímne plnenie úloh Europolu. Takéto memorandum o porozumení sa môže uzavierať iba po schválení správnou radou, ktorá predtým získala stanovisko spoločného dozorného orgánu. Ak sú odovzdanými údajmi dotknuté záujmy členského štátu, Europol bezodkladne informuje národnú jednotku dotknutého členského štátu.

4. Popri spracúvaní údajov od súkromných subjektov v súlade s odsekom 3 Europol môže v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia o ochrane údajov získavať a spracúvať údaje vrátane osobných údajov priamo z verejne prístupných zdrojov, ako sú napríklad údaje z médií, verejné údaje, a od podnikateľských subjektov, ktorých predmetom činnosti je prenos spravodajských informácií. Europol v súlade s článkom 17 postupuje všetky relevantné informácie národným jednotkám.

5. Europol môže spracúvať informácie vrátane osobných údajov od súkromných osôb, ak ich získal prostredníctvom národnej jednotky v súlade s vnútroštátnym právom alebo prostredníctvom kontaktného miesta tretieho štátu, s ktorým Europol uzavrel dohodu o spolupráci podľa článku 23. Ak Europol získa informácie vrátane osobných údajov od súkromných osôb s bydliskom v treťom štáte, s ktorým Europol neuzavrel žiadnu dohodu o spolupráci, Europol ich môže zaslať iba dotknutému členskému štátu alebo tretiemu štátu, s ktorým uzavrel zmluvu o spolupráci podľa článku 23. Europol nesmie na účely získavania informácií nadväzovať priamy kontakt so súkromnými osobami.

6. Osobné údaje prenesené alebo získané Europolom podľa odseku 3 písm. c) tohto článku sa môžu spracúvať iba na účely ich zaradenia do Informačného systému Europolu v zmysle článku 11 a do analytických pracovných súborov v zmysle článku 14 alebo do iných systémov spracúvania osobných údajov vytvorených v súlade s článkom 10 ods. 2 a 3, ak uvedené údaje súvisia s inými údajmi, ktoré sa už nachádzajú v jednom z uvedených systémov, alebo s predchádzajúcim vyhľadávaním národnej jednotky v jednom z uvedených systémov.

Zodpovednosť za údaje spracúvané Europolom, ktoré sa preniesli za podmienok ustanovených v odseku 3 písm. b) a c) a v odseku 4 tohto článku, a za informácie prenesené prostredníctvom kontaktného miesta tretieho štátu, s ktorým Europol uzavrel dohodu o spolupráci podľa článku 23, nesie Europol v súlade s článkom 29 ods. 1 písm. b).

7. Dva roky po dni začatia uplatňovania tohto rozhodnutia riaditeľ predloží správnej rade podrobnú správu o uplatňovaní tohto článku. Správna rada môže na základe rady spoločného dozorného orgánu alebo na vlastný podnet prijať podľa článku 37 ods. 9 písm. b) opatrenia, ktoré pokladá za vhodné.

Článok 26

Vykonávacie predpisy pre vzťahy Europolu

1. Rada po porade s Európskym parlamentom kvalifikovanou väčšinou:

a) stanoví zoznam tretích štátov a organizácií uvedených v článku 23 ods. 1, s ktorými Europol uzavrie dohody. Zoznam vypracuje správna rada a podľa potreby sa tento zoznam preskúma, a

b) prijme vykonávacie predpisy pre vzťahy Europolu so subjektmi uvedenými v článku 22 ods. 1 a článku 23 ods. 1 vrátane výmeny osobných údajov a utajovaných skutočností. Vykonávacie predpisy vypracuje správna rada, ktorá predtým získa stanovisko spoločného dozorného orgánu.

2. Správna rada vypracuje a podľa potreby preskúma zoznam, ktorý stanoví súkromné subjekty, s ktorými môže Europol uzavrieť memorandá o porozumení podľa článku 25 ods. 3 písm. c) bodu ii), a po získaní stanoviska spoločného dozorného orgánu prijme vykonávacie predpisy, ktorými sa bude spravovať obsah a postup uzavierania týchto memoránd o porozumení.

KAPITOLA V

OCHRANA A BEZPEČNOSŤ ÚDAJOV

Článok 27

Štandard ochrany údajov

Bez toho, aby boli dotknuté konkrétne ustanovenia tohto rozhodnutia, Europol zohľadňuje zásady Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov z 28. januára 1981 a odporúčania Výboru ministrov Rady Európy č. R (87) 15 zo 17. septembra 1987. Europol dodržiava tieto zásady pri spracúvaní osobných údajov, okrem iného údajov, ktoré sa uchovávajú vo forme súborov údajov (či sa už spracovali automatizovaným spôsobom, alebo inak), najmä všetkých štruktúrovaných súborov osobných údajov, ktoré sú prístupné po splnení osobitných kritérií.

Článok 28

Úradník pre ochranu údajov

1. Správna rada na návrh riaditeľa vymenuje úradníka pre ochranu údajov, ktorý musí byť zamestnancom. Pri výkone svojich úloh koná nezávisle.

2. Úradník pre ochranu údajov najmä:

a) nezávislým spôsobom zabezpečuje zákonnosť a dodržiavanie ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa osobných údajov vrátane spracúvania osobných údajov o zamestnancoch Europolu;

b) zabezpečuje vyhotovenie písomného záznamu o prenose a prijatí osobných údajov v súlade s týmto rozhodnutím;

c) zabezpečuje, aby boli dotknuté osoby na vlastnú žiadosť informované o svojich právach v súlade s týmto rozhodnutím;

d) spolupracuje so zamestnancami Europolu zodpovednými za odbornú prípravu, poradenstvo a postupy týkajúce sa spracúvania údajov;

e) spolupracuje so spoločným dozorným orgánom;

f) pripravuje výročnú správu a zasiela ju správnej rade a spoločnému dozornému orgánu.

3. Úradník pre ochranu údajov má pri plnení svojich úloh prístup k všetkým údajom spracúvaným Europolom a do všetkých priestorov Europolu.

4. Ak úradník pre ochranu údajov usúdi, že došlo k porušeniu ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa spracúvania osobných údajov, informuje o tom riaditeľa, pričom ho požiada, aby porušenie vyriešil v rámci konkrétnej lehoty.

Ak riaditeľ toto porušenie v danej lehote nevyrieši, úradník pre ochranu údajov o tom informuje správnu radu a dohodne s ňou presný termín na odpoveď.

Ak toto porušenie v danej lehote nevyrieši ani správna rada, úradník pre ochranu údajov oznámi celú záležitosť spoločnému dozornému orgánu.

5. Správna rada prijme ďalšie vykonávacie predpisy týkajúce sa úradníka pre ochranu údajov. Tieto vykonávacie predpisy sa týkajú najmä výberu a odvolania úradníka pre ochranu údajov, jeho úloh, služobných povinností, právomocí a záruk jeho nezávislosti.

Článok 29

Zodpovednosť v otázkach ochrany údajov

1. Zodpovednosť za údaje spracúvané Europolom, najmä pokiaľ ide o zákonnosť zhromažďovania údajov, ich poskytovanie Europolu a ich vkladanie do systému, ako aj zodpovednosť za ich presnosť, aktuálnosť a overovanie lehôt na ich uchovávanie má:

a) členský štát, ktorý údaje vložil alebo ich poskytol iným spôsobom;

b) Europol, pokiaľ ide o údaje, ktoré mu poskytnú tretie strany, vrátane údajov, ktoré mu poskytnú súkromné osoby v súlade s článkom 25 ods. 3 písm. b) a c) a s článkom 25 ods. 4, ako aj údajov, ktoré sa mu oznámia prostredníctvom kontaktného miesta tretieho štátu, s ktorým Europol uzavrel dohodu o spolupráci podľa článku 23, alebo údaje, ktoré sú výsledkom analýz Europolu.

2. Zodpovednosť za ochranu údajov, ktoré boli poskytnuté Europolu, ale zatiaľ neboli vložené do žiadneho z jeho súborov údajov, má naďalej strana, ktorá údaje poskytla. Europol však zodpovedá za zaručenie bezpečnosti údajov v súlade s článkom 35 ods. 2 tým, že pokiaľ sa tieto údaje nevložia do súboru údajov, môžu k nim mať prístup iba oprávnení zamestnanci Europolu – aby stanovili, či ich Europol môže spracúvať – alebo oprávnení úradníci strany, ktorá tieto údaje poskytla. Ak má Europol po posúdení dôvod domnievať sa, že poskytnuté údaje sú nepresné alebo neaktuálne, informuje o tom stranu, ktorá ich poskytla.

3. Okrem toho a s výhradou ďalších ustanovení tohto rozhodnutia Europol zodpovedá za všetky údaje, ktoré spracúva.

4. Ak má Europol dôkazy, že údaje vložené do niektorého z jeho systémov uvedených v kapitole II sú vecne nesprávne alebo sa uchovali nezákonným spôsobom, informuje o tom dotknutý členský štát alebo inú dotknutú stranu.

5. Europol uchováva údaje takým spôsobom, aby bolo možné zistiť, ktorý členský štát alebo tretia strana tieto údaje poskytli alebo či sú tieto údaje výsledkom analýzy vykonanej Europolom.

Článok 30

Prístupové práva dotknutej osoby

1. Každá osoba je v primeraných časových odstupoch oprávnená na získanie informácií o tom, či Europol spracúva informácie, ktoré sa jej týkajú, a na poskytnutie týchto údajov v zrozumiteľnej podobe alebo na kontrolu takýchto údajov, a to vždy za podmienok ustanovených v tomto článku.

2. Každá osoba, ktorá si želá uplatniť svoje práva v súlade s týmto článkom, môže na tento účel podať v členskom štáte podľa vlastnej voľby príslušnému orgánu žiadosť, ktorej vybavenie si nevyžiada neprimerané náklady. Uvedený orgán bezodkladne a v každom prípade do mesiaca od prijatia žiadosti odovzdá žiadosť Europolu.

3. Europol na žiadosť odpovie bezodkladne a v každom prípade do troch mesiacov od jej prijatia v súlade s týmto článkom.

4. Pred rozhodnutím o odpovedi na žiadosť podľa odseku 1 sa Europol poradí s príslušnými orgánmi členských štátov. Rozhodnutie o prístupe k údajom je podmienené úzkou spoluprácou medzi Europolom a členskými štátmi, ktorých sa oznamovanie uvedených údajov priamo týka. V každom prípade členský štát, ktorý má námietky voči navrhovanej reakcii Europolu, musí uviesť Europolu dôvody námietky.

5. Poskytnutie informácií ako odpovede na žiadosť podľa odseku 1 sa zamietne v prípade, že je potrebné na:

a) umožnenie Europolu, aby si riadne plnil úlohy;

b) ochranu bezpečnosti a verejného poriadku v členských štátoch alebo na predchádzanie trestnej činnosti;

c) zabezpečenie toho, aby sa neohrozilo žiadne vnútroštátne vyšetrovanie;

d) ochranu práv a slobôd tretích strán.

Pri posudzovaní uplatniteľnosti výnimiek sa do úvahy musia vziať záujmy dotknutej osoby.

6. Ak sa poskytnutie údajov ako odpovede na žiadosť podľa odseku 1 zamietne, Europol oznámi dotknutej osobe, že vykonal kontroly, avšak bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by táto osoba mohla zistiť, či Europol spracúva jej osobné údaje.

7. Každá osoba má právo v primeranom časovom odstupe požiadať spoločný dozorný orgán, aby preveril, či spôsob, akým Europol získal, uchoval, spracoval a využil jej osobné údaje, je v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia, ktoré sa týka spracúvania osobných údajov. Spoločný dozorný orgán oznámi dotknutej osobe, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by táto osoba mohla zistiť, či Europol spracúva jej osobné údaje.

Článok 31

Právo osoby na opravu a vymazanie údajov

1. Každá osoba má právo požiadať Europol, aby opravil alebo vymazal nesprávne údaje, ktoré sa jej týkajú. Ak sa preukáže, či už na základe uplatnenia tohto práva, alebo inak, že údaje, ktoré Europol má a ktoré mu poskytli tretie strany alebo ktoré sú výsledkom jeho vlastných analýz, sú nesprávne alebo ich vloženie alebo uchovávanie je v rozpore s týmto rozhodnutím, Europol takéto údaje opraví alebo vymaže.

2. Ak Europol získal priamo od členských štátov údaje, ktoré sú nesprávne alebo sa spracúvajú v rozpore s týmto rozhodnutím, dotknuté štáty sú povinné v spolupráci s Europolom tieto údaje opraviť alebo vymazať.

3. Ak sa nesprávne údaje poskytli iným primeraným spôsobom alebo ak chyby v údajoch poskytnutých členskými štátmi spôsobil chybný prenos, alebo ak sa poskytli v rozpore s týmto rozhodnutím, alebo ich spôsobil Europol ukladaním, preberaním alebo uchovávaním, ktoré je nesprávne alebo v rozpore s týmto rozhodnutím, Europol v spolupráci s dotknutými členskými štátmi tieto údaje opraví alebo vymaže.

4. V prípadoch uvedených v odsekoch 1, 2 a 3 sa musia ihneď informovať členské štáty alebo tretie strany, ktoré sú príjemcami údajov. Členské štáty a tretie strany, ktoré sú príjemcami údajov, tieto údaje takisto opravia alebo vymažú. Ak nie je vymazanie možné, údaje sa zablokujú, aby sa zabránilo ich ďalšiemu spracúvaniu.

5. Europol informuje dotknutú osobu, ktorá o to požiada, písomne a bezodkladne a v každom prípade do troch mesiacov o tom, že údaje, ktoré sa ho týkajú, boli opravené alebo vymazané.

Článok 32

Opravné prostriedky

1. Vo svojej odpovedi na žiadosť o kontrolu, prístup k údajom alebo opravu a vymazanie údajov Europol informuje osobu, ktorá o to požiada, o tom, že v prípade, ak nie je spokojná s rozhodnutím, môže podať opravný prostriedok spoločnému dozornému orgánu. Takáto osoba môže oznámiť celú záležitosť spoločnému dozornému orgánu aj v prípade, že v lehotách ustanovených v článku 30 alebo 31 nedostala odpoveď na svoju žiadosť.

2. Ak osoba, ktorá o to požiada, podá opravný prostriedok spoločnému dozornému orgánu, tento orgán jej opravný prostriedok preskúma.

3. Ak sa opravný prostriedok vzťahuje na rozhodnutie uvedené v článku 30 alebo 31, spoločný dozorný orgán sa poradí s národnými dozornými orgánmi alebo s príslušným justičným orgánom členského štátu, ktorý je zdrojom údajov, alebo priamo s dotknutým členským štátom. Spoločný dozorný orgán prijme rozhodnutie, ktoré môže byť rozšírené na odmietnutie poskytnutia akýchkoľvek informácií, v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom alebo s príslušným justičným orgánom.

4. Ak sa opravný prostriedok vzťahuje na prístup k údajom, ktoré do svojho informačného systému vložil Europol, alebo k údajom uchovávaným v analytických pracovných súboroch alebo v ktoromkoľvek inom systéme, ktorý vytvoril Europol na spracúvanie osobných údajov v súlade s článkom 10, spoločný dozorný orgán môže v prípade pretrvávajúcich námietok Europolu tieto námietky po jeho vypočutí a po vypočutí členského štátu alebo členských štátov uvedených v článku 30 ods. 4 odmietnuť, iba ak s tým súhlasia dve tretiny jeho členov. Ak sa pri hlasovaní nedosiahne požadovaná väčšina, spoločný dozorný orgán oznámi zamietnutie opravného prostriedku osobe, ktorá o to požiada, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by jej prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jej osoby.

5. Ak sa opravný prostriedok týka kontroly údajov, ktoré do Informačného systému Europolu vložil členský štát, alebo údajov uchovávaných v analytických pracovných súboroch alebo v ktoromkoľvek inom systéme, ktorý vytvoril Europol na spracúvanie osobných údajov v súlade s článkom 10, spoločný dozorný orgán zabezpečí správne vykonanie potrebných kontrol v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom členského štátu, ktorý údaje vložil. Spoločný dozorný orgán oznámi osobe, ktorá o to požiada, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by jej prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jej osoby.

6. Ak sa opravný prostriedok týka kontroly údajov, ktoré do svojho informačného systému vložil Europol, alebo údajov uchovávaných v analytických pracovných súboroch alebo v ktoromkoľvek inom systéme, ktorý vytvoril Europol na spracúvanie osobných údajov v súlade s článkom 10, spoločný dozorný orgán sa uistí, že Europol potrebné kontroly vykonal. Spoločný dozorný orgán oznámi osobe, ktorá o to požiada, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by jej prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jej osoby.

Článok 33

Národný dozorný orgán

1. Každý členský štát určí národný dozorný orgán, ktorý v súlade s jeho vnútroštátnym právom nezávisle monitoruje oprávnenosť vkladania a vyhľadávania osobných údajov, ako aj poskytovania týchto údajov Europolu príslušnými členskými štátmi, a skúma, či takéto konanie nepoškodzuje práva dotknutých osôb. Na tento účel má národný dozorný orgán v priestoroch národnej jednotky alebo styčného dôstojníka prístup k údajom, ktoré členský štát vložil do Informačného systému Europolu alebo do ktoréhokoľvek iného systému vytvoreného Europolom na spracúvanie osobných údajov v súlade s článkom 10, a to v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi.

Na účely vykonávania dozoru majú národné dozorné orgány prístup do kancelárií a k dokumentom svojich styčných dôstojníkov v Europole.

Okrem toho národné dozorné orgány kontrolujú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi činnosť národných jednotiek a činnosť styčných dôstojníkov, pokiaľ je takáto činnosť dôležitá na ochranu osobných údajov. Okrem toho informujú spoločný dozorný orgán o akejkoľvek svojej činnosti, ktorá sa týka Europolu.

2. Každá osoba má právo požiadať národný dozorný orgán o to, aby zabezpečil, že údaje (v akejkoľvek podobe), ktoré sa jej týkajú, sa do databázy Europolu vložia alebo sa Europolu poskytnú zákonným spôsobom a že takýmto spôsobom do nich budú nahliadať aj dotknuté členské štáty.

Toto právo sa vykonáva v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom sa žiadosť podá.

Článok 34

Spoločný dozorný orgán

1. Je potrebné zriadiť nezávislý spoločný dozorný orgán, ktorý v súlade s týmto rozhodnutím dozerá na činnosť Europolu s cieľom zabezpečiť, aby pri uchovávaní, spracúvaní a využívaní údajov, ktoré má Europol k dispozícii, nedochádzalo k porušovaniu práv jednotlivcov. Spoločný dozorný orgán okrem toho monitoruje oprávnenosť poskytovania údajov pochádzajúcich z Europolu. Spoločný dozorný orgán pozostáva najviac z dvoch členov alebo zástupcov – s prípadnou pomocou náhradníkov – každého nezávislého národného dozorného orgánu, ktorí majú potrebnú kvalifikáciu a príslušný členský štát ich vymenoval na obdobie piatich rokov. Každá delegácia má pri hlasovaní jeden hlas.

Spoločný dozorný orgán vyberie spomedzi svojich členov predsedu.

Členovia spoločného dozorného orgánu nesmú pri výkone svojich povinností prijímať pokyny od žiadneho iného orgánu.

2. Europol pomáha spoločnému dozornému orgánu pri plnení jeho úloh. V rámci toho najmä:

a) poskytuje spoločnému dozornému orgánu informácie, ktoré si vyžiada, a sprístupní mu všetky dokumenty a spisy, ako aj umožní prístup k údajom uchovávaným v jeho súboroch údajov;

b) vždy umožní spoločnému dozornému orgánu voľný prístup do všetkých svojich priestorov;

c) uplatňuje rozhodnutia spoločného dozorného orgánu o opravných prostriedkoch.

3. Spoločný dozorný orgán má pôsobnosť v otázkach týkajúcich sa výkonu a výkladu, pokiaľ ide o činnosti Europolu súvisiace so spracúvaním a využívaním osobných údajov, v otázkach týkajúcich sa kontrol vykonaných nezávisle národnými dozornými orgánmi členských štátov alebo uplatňovania práva na prístup a v otázkach súvisiacich s vypracúvaním harmonizovaných návrhov spoločných riešení existujúcich problémov.

4. Ak spoločný dozorný orgán zistí porušenie ustanovení tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o uchovávanie, spracúvanie alebo využívanie osobných údajov, podá, ak to považuje za potrebné, sťažnosť riaditeľovi a požiada ho o odpoveď v stanovenej lehote. Riaditeľ informuje o celom postupe správnu radu. Ak nie je dozorný orgán spokojný s odpoveďou, ktorú dostal od riaditeľa, predloží záležitosť správnej rade.

5. Spoločný dozorný orgán spolupracuje podľa potreby s inými dozornými orgánmi, aby splnil svoje úlohy a prispel k zlepšeniu konzistentnosti, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel a postupov spracúvania údajov.

6. Spoločný dozorný orgán pripravuje v pravidelných intervaloch správy o činnosti. Tieto správy predkladá Európskemu parlamentu a Rade. Správna rada má možnosť vyjadriť svoje pripomienky, ktoré sa pripoja k správam.

Spoločný dozorný orgán rozhodne, či zverejní, alebo nezverejní svoju správu o činnosti, a v prípade zverejnenia rozhodne aj o jeho spôsobe.

7. Spoločný dozorný orgán prijíma svoj rokovací poriadok dvojtretinovou väčšinou svojich členov a predkladá ho na schválenie Rade. Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou.

8. Spoločný dozorný orgán zriadi interný výbor, v ktorom je každý členský štát zastúpený jedným členom, ktorý má hlasovacie právo. Úlohou výboru je preskúmavanie opravných prostriedkov uvedených v článku 32 všetkými primeranými prostriedkami. Ak o to zúčastnené strany požiadajú, výbor ich vypočuje; ak si to želajú, môžu si prizvať poradcov. Rozhodnutia prijaté v tejto súvislosti sú vo vzťahu k všetkým dotknutým stranám konečné.

9. Spoločný dozorný orgán môže okrem výboru uvedeného v odseku 8 vytvoriť jeden alebo viac iných výborov.

10. Spoločný dozorný orgán sa vyjadruje k tej časti rozpočtu Europolu, ktorá sa ho týka. Jeho stanovisko sa pripojí k návrhu príslušného rozpočtu.

11. Spoločnému dozornému orgánu pomáha sekretariát, ktorého úlohy sa vymedzia v rokovacom poriadku.

Článok 35

Bezpečnosť údajov

1. Europol prijme potrebné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie vykonávania tohto rozhodnutia. Opatrenia sa považujú za potrebné iba vtedy, keď sú náklady na ne úmerné účelu, ktorý sa má dosiahnuť v oblasti ochrany.

2. V súvislosti s automatizovaným spracúvaním údajov Europolom každý členský štát a Europol zavedú opatrenia na:

a) zabránenie neoprávnenému prístupu k zariadeniam na spracúvanie údajov, ktoré sa používajú na spracúvanie osobných údajov (kontrola prístupu k zariadeniam);

b) zabránenie neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, upravovaniu alebo vymazávaniu nosičov údajov (kontrola nosičov údajov);

c) zabránenie neoprávnenému vkladaniu údajov, ako aj neoprávnenému prezeraniu, upravovaniu alebo vymazávaniu uchovávaných osobných údajov (kontrola uloženia);

d) zabránenie používaniu automatizovaných systémov na spracúvanie údajov neoprávnenými osobami pomocou zariadenia na prenos údajov (kontrola užívateľov);

e) zabezpečenie, aby osoby oprávnené na používanie automatizovaného systému na spracúvanie údajov mali prístup iba k tým údajom, na ktoré sa vzťahuje poskytnuté oprávnenie na prístup (kontrola prístupu k údajom);

f) zabezpečenie, aby sa dalo overiť a zistiť, ktorým orgánom môžu byť alebo boli doručené osobné údaje zasielané prostredníctvom zariadenia na prenos údajov (kontrola prenosu údajov);

g) zabezpečenie, aby sa dalo overiť a zistiť, ktoré osobné údaje boli vložené do automatizovaného systému na spracúvanie údajov, kedy a kým (kontrola vkladania údajov);

h) zabránenie, aby pri prenose osobných údajov, ako aj pri preprave nosičov údajov nedochádzalo k ich čítaniu, kopírovaniu, úpravám alebo vymazaniu (kontrola prepravy);

i) zabezpečenie, aby v prípade prerušenia bola možná okamžitá obnova inštalovaných systémov (obnova);

j) zabezpečenie, aby funkcie systému pracovali bezchybne a aby sa výskyt chýb v jeho funkciách okamžite hlásil (spoľahlivosť) a aby sa uchovávané údaje nemohli zneužívať vyvolaním poruchy systému (integrita).

KAPITOLA VI

ORGANIZÁCIA

Článok 36

Orgány Europolu

Orgánmi Europolu sú:

a) správna rada;

b) riaditeľ.

Článok 37

Správna rada

1. Správna rada sa skladá z jedného zástupcu každého členského štátu a jedného zástupcu Komisie. Každý člen správnej rady má jeden hlas. Každého člena správnej rady môže zastupovať náhradník; v prípade neprítomnosti riadneho člena má náhradník právo hlasovať.

2. Predsedu a podpredsedu správnej rady vyberie zo svojich členov skupina troch členských štátov, ktoré spoločne pripravili 18-mesačný program Rady. Ich funkčné obdobie trvá 18 mesiacov, ktoré zodpovedajú trvaniu uvedeného programu Rady. Počas tohto obdobia predseda nekoná v správnej rade ako zástupca svojho členského štátu. Podpredseda zastupuje predsedu z úradnej moci v prípade, že predseda nemôže plniť svoje povinnosti.

3. Predseda zodpovedá za efektívnu činnosť správnej rady pri plnení svojich úloh vymedzených v odseku 9, pričom zabezpečuje osobitný dôraz na strategické otázky a základné úlohy Europolu ustanovené v článku 5 ods. 1.

4. Predsedovi pomáha sekretariát správnej rady. Sekretariát má najmä tieto úlohy:

a) úzko a trvalo sa zapájať do organizovania, koordinácie a zabezpečenia ucelenosti práce správnej rady. Pod vedením predsedu a v rámci jeho zodpovednosti mu pomáha pri hľadaní riešení;

b) poskytovať správnej rade administratívnu podporu potrebnú na výkon jej činnosti.

5. Riaditeľ sa zúčastňuje na zasadnutiach správnej rady bez hlasovacieho práva.

6. Členovia správnej rady alebo ich náhradníci a riaditeľ si môžu prizvať odborníkov.

7. Správna rada sa stretáva najmenej dvakrát ročne.

8. Pokiaľ sa v tomto rozhodnutí neustanovuje inak, správna rada prijíma rozhodnutia dvojtretinovou väčšinou svojich členov.

9. Správna rada:

a) prijíma stratégiu Europolu, ktorá zahŕňa referenčné hodnoty na posudzovanie toho, či sa dosiahli stanovené ciele;

b) dohliada na činnosť riaditeľa vrátane vykonávania rozhodnutí správnej rady;

c) prijíma rozhodnutia alebo vykonávacie opatrenia v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia;

d) na návrh riaditeľa a so súhlasom Komisie prijíma vykonávacie predpisy, ktoré sa uplatňujú na zamestnancov Europolu;

e) po konzultácii s Komisiou prijíma rozpočtové pravidlá a vymenúva účtovníka v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (13);

f) vytvorí útvar vnútorného auditu a vymenuje jeho zamestnancov vykonávajúcich audit, ktorí musia byť zamestnancami Europolu. Správna rada prijíma ďalšie vykonávacie pravidlá týkajúce sa útvaru vnútorného auditu. Uvedené vykonávacie pravidlá by mali najmä obsahovať ustanovenia o výbere, odvolaní, úlohách, služobných povinnostiach, právomociach a zárukách nezávislosti útvaru. Útvar vnútorného auditu sa zodpovedá výlučne správnej rade a má prístup k všetkým dokumentom potrebným na výkon svojich povinností;

g) prijíma zoznam najmenej troch uchádzačov o funkciu riaditeľa a zástupcov riaditeľa, ktorý predkladá Rade;

h) je zodpovedná za vykonávanie iných úloh, ktoré jej pridelí Rada, najmä v súvislosti s vykonávaním tohto rozhodnutia;

i) ustanovuje svoj rokovací poriadok vrátane ustanovení o nezávislosti sekretariátu.

10. Správna rada každoročne prijíma:

a) odhad návrhu príjmov a výdavkov, vrátane plánu pracovných miest, ktorý predkladá Komisii; a konečný rozpočet;

b) pracovný program budúcich činností Europolu pri zohľadnení prevádzkových požiadaviek členských štátov a jeho vplyvu na rozpočet a počet zamestnancov Europolu, a to po predložení stanoviska Komisie;

c) všeobecnú správu o činnosti Europolu za predchádzajúci rok vrátane dosiahnutých výsledkov, pokiaľ ide o priority stanovené Radou.

Uvedené dokumenty sa predkladajú Rade na schválenie. Rada ich postúpi Európskemu parlamentu na informačné účely.

11. Do štyroch rokov odo dňa začatia uplatňovania tohto rozhodnutia a následne každé štyri roky dá správna rada vypracovať nezávislé externé hodnotenie vykonávania tohto rozhodnutia a činností vykonávaných Europolom.

Správna rada na tento účel vypracuje špecifické pravidlá.

Správa o hodnotení sa zašle Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

12. Správna rada môže rozhodnúť o zriadení pracovných skupín. Pravidlá zriaďovania a činnosti takýchto pracovných skupín sa stanovia v jej rokovacom poriadku.

13. Správna rada vykonáva svoje právomoci stanovené v článku 39 ods. 3 vo vzťahu k riaditeľovi bez toho, aby bol dotknutý článok 38 ods. 1 a 7.

Článok 38

Riaditeľ

1. Na čele Europolu je riaditeľ, ktorého kvalifikovanou väčšinou vymenúva na štvorročné obdobie Rada zo zoznamu najmenej troch kandidátov, ktorý jej predloží správna rada. Rada, konajúc na základe návrhu správnej rady, ktorá vyhodnotila výkon riaditeľa, môže jeho funkčné obdobie predĺžiť raz na obdobie najviac štyroch rokov.

2. Riaditeľovi pomáhajú traja zástupcovia vymenovaní na štvorročné obdobie, ktoré sa môže raz predĺžiť v súlade s postupom ustanoveným v odseku 1. Ich úlohy podrobnejšie určí riaditeľ.

3. Správna rada vypracuje pravidlá výberu kandidátov na funkciu riaditeľa alebo zástupcu riaditeľa vrátane pravidiel predĺženia ich funkčného obdobia. Takéto pravidlá schvaľuje Rada, ktorá ich ešte pred nadobudnutím účinnosti prijme kvalifikovanou väčšinou.

4. Riaditeľ je zodpovedný za:

a) plnenie úloh pridelených Europolu;

b) každodennú správu a riadenie;

c) výkon právomocí ustanovených v článku 39 ods. 3 vo vzťahu k zamestnancom a zástupcom riaditeľa bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 7 tohto článku;

d) prípravu a plnenie rozhodnutí správnej rady a odpovede na žiadosti správnej rady;

e) pomoc predsedovi správnej rady pri príprave zasadnutí správnej rady;

f) vypracovanie odhadu návrhu príjmov a výdavkov, vrátane návrhu plánu pracovných miest; a predbežného pracovného programu;

g) vypracovanie správy uvedenej v článku 37 ods. 10 písm. c);

h) plnenie rozpočtu Europolu;

i) pravidelné informovanie správnej rady o plnení priorít určených Radou a o zahraničných vzťahoch Europolu;

j) vytvorenie a vykonávanie – v spolupráci so správnou radou – účinného a efektívneho postupu monitorovania a hodnotenia týkajúceho sa fungovania Europolu z hľadiska dosahovania jeho cieľov. Riaditeľ pravidelne informuje správnu radu o výsledkoch uvedeného monitorovania;

k) plnenie všetkých ostatných úloh, ktoré sa mu uložili na základe tohto rozhodnutia.

5. Za plnenie svojich povinností riaditeľ zodpovedá správnej rade.

6. Riaditeľ je štatutárny zástupca Europolu.

7. Riaditeľ a jeho zástupcovia môžu byť odvolaní rozhodnutím Rady prijatým kvalifikovanou väčšinou po získaní stanoviska správnej rady. Správna rada vypracuje pravidlá, ktoré sa v takýchto prípadoch uplatňujú. Tieto pravidlá schvaľuje Rada, ktorá ich ešte pred nadobudnutím účinnosti prijme kvalifikovanou väčšinou.

Článok 39

Zamestnanci

1. Riaditeľ, jeho zástupcovia a zamestnanci Europolu, ktorí sa stali zamestnancami Europolu po začatí uplatňovania tohto rozhodnutia, podliehajú pravidlám uvedeným v Služobnom poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev a v Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (ďalej len „služobný poriadok“ a „podmienky zamestnávania“), ustanoveným v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (14), a pravidlám prijatým spoločne inštitúciami Európskych spoločenstiev na účely uplatňovania služobného poriadku a podmienok zamestnávania.

2. Na účely vykonávania služobného poriadku a podmienok zamestnávania Europol sa považuje za agentúru v zmysle článku 1a ods. 2 služobného poriadku.

3. Právomoci, ktoré má vymenúvací orgán na základe služobného poriadku a ktoré má orgán poverený uzatváraním zmlúv na základe podmienok zamestnávania, vykonáva Europol, pokiaľ ide o jeho zamestnancov a riaditeľa, v súlade s článkom 37 ods. 13 a článkom 38 ods. 4 písm. c) tohto rozhodnutia.

4. Zamestnanci Europolu sú dočasnými zamestnancami a/alebo zmluvnými zamestnancami. V prípade, že riaditeľ má v úmysle uzavrieť zmluvy na dobu neurčitú, správna rada musí takýto postup každý rok odsúhlasiť. Správna rada rozhodne, ktoré dočasné pracovné miesta stanovené v pláne pracovných miest sa môžu obsadiť len zamestnancami prijatými z príslušných orgánov členských štátov. Zamestnanci na týchto pracovných miestach majú štatút dočasného zamestnanca podľa článku 2 písm. a) podmienok zamestnávania a smie sa s nimi uzavrieť len zmluva na dobu určitú obnoviteľná raz na dobu určitú.

5. Členské štáty môžu do Europolu vyslať národných expertov. Na tento účel správna rada prijme potrebné vykonávacie opatrenia.

6. Na spracúvanie osobných údajov týkajúcich sa zamestnancov Europolu uplatňuje Europol zásady nariadenia (ES) č. 45/2001.

KAPITOLA VII

UTAJOVANÉ INFORMÁCIE

Článok 40

Utajované skutočnosti

1. Europol a členské štáty prijímajú primerané opatrenia na ochranu informácií obsahujúcich utajované skutočnosti, ktoré Europol získava alebo ktoré si vymieňa na základe tohto rozhodnutia. Na tento účel Rada prijme kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom primerané pravidlá týkajúce sa utajovaných skutočností, pripravené správnou radou. Uvedené pravidlá zahŕňajú ustanovenia o prípadoch, v ktorých si Europol môže vymieňať informácie obsahujúce utajované skutočnosti s tretími stranami.

2. Ak Europol zamýšľa poveriť určité osoby vykonávaním činností, pri ktorých sa môžu oboznamovať s utajovanými skutočnosťami, členské štáty sa zaväzujú, že na žiadosť riaditeľa zabezpečia, aby bezpečnostné previerky ich štátnych príslušníkov prebiehali v súlade s ich vnútroštátnymi ustanoveniami, a že si na tento účel budú navzájom pomáhať. Orgán kompetentný podľa vnútroštátnych predpisov informuje Europol o výsledkoch bezpečnostných previerok. Tieto výsledky sú pre Europol záväzné.

3. Každý členský štát a Europol môžu poveriť spracúvaním utajovaných skutočností v Europole iba také osoby, ktoré na to boli osobitne vyškolené a ktoré prešli bezpečnostnou previerkou. Správna rada prijme pravidlá preverovania zamestnancov Europolu. Riaditeľ pravidelne informuje správnu radu o bezpečnostných previerkach zamestnancov Europolu.

Článok 41

Povinnosť zachovania mlčanlivosti a dôvernosti

1. Členovia správnej rady, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci sa zdržia akejkoľvek činnosti a vyjadrenia, ktoré by mohli poškodiť Europol alebo jeho činnosti.

2. Členovia správnej rady, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj všetky ostatné osoby viazané povinnosťou zachovania mlčanlivosti a dôvernosti nesmú prezrádzať neoprávneným osobám ani verejnosti žiadne skutočnosti alebo informácie, s ktorými sa oboznámia počas plnenia svojich povinností alebo pri výkone svojich úloh. Nevzťahuje sa to na skutočnosti a informácie, ktoré nemajú taký význam, aby sa u nich vyžadovalo zachovanie dôvernosti. Povinnosť zachovania mlčanlivosti a dôvernosti platí aj po skončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania príslušných úloh. Europol oboznámi príslušné osoby s povinnosťou uvedenou v prvej vete tohto odseku a poučí ich o právnych dôsledkoch jej porušenia. O takomto oboznámení sa vykoná písomný záznam.

3. Členovia správnej rady, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj osoby, na ktoré sa vzťahuje povinnosť uvedená v odseku 2, nesmú bez vedomia riaditeľa a v prípade riaditeľa bez vedomia správnej rady vypovedať, či už na súde, alebo mimo neho, alebo poskytovať akékoľvek vyhlásenia týkajúce sa skutočností alebo informácií, s ktorými sa oboznámili počas plnenia svojich povinností alebo počas vykonávania svojich úloh.

V závislosti od konkrétneho prípadu sa správna rada alebo riaditeľ obrátia na súd alebo iný príslušný orgán, aby mohli byť prijaté potrebné opatrenia v súlade s vnútroštátnym právom, ktoré sa uplatňuje na tento orgán.

Cieľom týchto opatrení môže byť úprava postupov pre poskytnutie svedeckej výpovede do takej podoby, aby bolo zabezpečené zachovanie dôvernosti informácií, alebo v prípade, že to príslušné vnútroštátne právo umožňuje, odmietnutie poskytnutia príslušných údajov, ak je to dôležité pre ochranu záujmov Europolu alebo členského štátu.

Ak právne predpisy členského štátu ustanovujú právo odmietnuť poskytnúť dôkazy, osoby uvedené v odseku 2, ktoré boli požiadané poskytnúť dôkazy, na to potrebujú získať povolenie. Povolenie udelí riaditeľ alebo v prípade dôkazov, ktoré má poskytnúť riaditeľ, správna rada. Ak je o poskytnutie svedeckej výpovede požiadaný styčný dôstojník a táto výpoveď sa týka informácií, ktoré má od Europolu, takéto povolenie sa vydá iba so súhlasom členského štátu zodpovedného za príslušného styčného dôstojníka. Povinnosť vyžiadať si povolenie na poskytnutie svedeckej výpovede platí aj po skončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania príslušných úloh.

Ak okrem toho existuje možnosť, že sa svedecká výpoveď môže týkať aj informácií a poznatkov, ktoré členský štát poskytol Europolu alebo ktoré sa zjavne týkajú členského štátu, je pred udelením povolenia potrebné požiadať príslušný členský štát o vyjadrenie.

Povolenie na poskytnutie svedeckej výpovede možno zamietnuť, iba ak je to potrebné na ochranu prvoradých záujmov Europolu alebo členského štátu, alebo členských štátov, ktoré potrebujú ochranu.

4. Každý členský štát posudzuje porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť a dôvernosť, ktorá je ustanovená v odsekoch 2 a 3, ako porušenie povinností vyplývajúcich z jeho vnútroštátnych právnych predpisov o služobných tajomstvách alebo ustanovení týkajúcich sa ochrany utajovaných materiálov.

Každý členský štát zabezpečí, aby sa takéto pravidlá a ustanovenia vzťahovali aj na jeho vlastných zamestnancov, ktorí pri výkone svojich pracovných povinností prichádzajú do kontaktu s Europolom.

KAPITOLA VIII

USTANOVENIA O ROZPOČTE

Článok 42

Rozpočet

1. Bez toho, aby boli dotknuté iné druhy príjmov, tvorí príjmy Europolu odo dňa začatia uplatňovania tohto rozhodnutia príspevok Spoločenstva zo všeobecného rozpočtu Európskej únie (oddiel Komisia). Financovanie Europolu závisí od súhlasu Európskeho parlamentu a Rady (ďalej len „rozpočtový orgán“) v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (15).

2. Výdavky Europolu zahŕňajú výdavky na svojich zamestnancov, administratívne, prevádzkové výdavky a výdavky na infraštruktúru.

3. Riaditeľ vypracuje návrh odhadu príjmov a výdavkov Europolu na nasledujúci rozpočtový rok vrátane návrhu plánu pracovných miest a predloží ho správnej rade. Návrh plánu pracovných miest pozostáva z miest stáleho alebo dočasného charakteru, obsahuje zmienku o vyslaných národných expertoch a je v ňom uvedený počet, platová trieda a kategória zamestnancov, ktorých Europol zamestnáva v príslušnom rozpočtovom roku.

4. Príjmy a výdavky sú v rovnováhe.

5. Správna rada schváli návrh odhadu príjmov a výdavkov vrátane návrhu plánu pracovných miest, ku ktorému je pripojený predbežný pracovný program, a do 31. marca každého roku ich predloží Komisii. Ak má Komisia výhrady k navrhovanému odhadu, informuje o tom správnu radu do 30 dní od doručenia návrhu.

6. Komisia zašle odhad rozpočtovému orgánu spolu s predbežným návrhom všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev.

7. Na základe tohto odhadu Komisia zapíše do predbežného návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktorý sa predkladá rozpočtovému orgánu v súlade s článkom 272 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, odhady, ktoré považuje za potrebné na financovanie plánu pracovných miest, a výšku príspevku z uvedeného rozpočtu.

8. Pri schvaľovaní všeobecného rozpočtu Európskej únie rozpočtový orgán schváli prostriedky určené ako príspevok pre Europol a plán pracovných miest.

9. Správna rada prijme rozpočet Europolu a plán pracovných miest. Tieto dokumenty sa stávajú záväznými po konečnom schválení všeobecného rozpočtu Európskej únie. Rozpočet aj plán sa v prípade potreby upravia prostredníctvom prijatia upraveného rozpočtu.

10. Každá zmena rozpočtu vrátane plánu pracovných miest sa musí vykonať v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 5 až 9.

11. Správna rada čo najskôr oznámi rozpočtovému orgánu svoj zámer realizovať akýkoľvek projekt, ktorý by sa mohol v značnej miere dotknúť financovania rozpočtu, najmä všetky projekty týkajúce sa nehnuteľností, ako je prenájom alebo nákup budov. Informuje o tom Komisiu. Ak príslušný útvar rozpočtového orgánu oznámi svoj zámer vydať stanovisko, doručí ho správnej rade do šiestich týždňov odo dňa oznámenia projektu rozpočtovému orgánu.

Článok 43

Plnenie a kontrola rozpočtu

1. Za plnenie rozpočtu Europolu zodpovedá riaditeľ.

2. Najneskôr do 28. februára po skončení každého rozpočtového roku hlavný účtovník Europolu oznámi hlavnému účtovníkovi Komisie predbežnú účtovnú závierku spolu so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok. Účtovník Komisie skonsoliduje predbežné účtovné závierky inštitúcií a decentralizovaných orgánov v súlade s článkom 128 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (16).

3. Najneskôr do 31. marca po skončení každého rozpočtového roku hlavný účtovník Komisie postúpi predbežnú účtovnú závierku Europolu Dvoru audítorov spolu so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok. Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok sa zasiela aj Európskemu parlamentu a Rade.

4. Po doručení pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej závierke Europolu podľa článku 129 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 riaditeľ Europolu vypracuje návrh konečnej účtovnej závierky Europolu v rámci svojej pôsobnosti a predloží ho správnej rade, aby sa k nemu vyjadrila.

5. Správna rada poskytne ku konečnej účtovnej závierke Europolu stanovisko.

6. Najneskôr do 1. júla po skončení každého rozpočtového roku riaditeľ postúpi konečnú účtovnú závierku spolu so stanoviskom správnej rady Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov.

7. Účtovná závierka sa zverejní.

8. Riaditeľ zašle Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky najneskôr do 30. septembra. Túto odpoveď zašle v kópii aj správnej rade.

9. V súlade s článkom 146 ods. 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 riaditeľ predloží Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na hladké uplatnenie postupu udelenia absolutória za príslušný rozpočtový rok.

10. Berúc do úvahy odporúčanie Rady, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou, Európsky parlament udelí do 30. apríla roku n + 2 absolutórium riaditeľovi v súvislosti s plnením rozpočtu za rok n.

Článok 44

Rozpočtové pravidlá

Po konzultácii s Komisiou správna rada prijme rozpočtové pravidlá uplatniteľné na Europol. Nemali by sa odchyľovať od nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002, pokiaľ sa to osobitne nevyžaduje na účely prevádzky Europolu. Pred prijatím pravidiel, ktoré sa odchyľujú od nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002, je potrebné vyžiadať si súhlas Komisie. O všetkých takýchto výnimkách je potrebné informovať rozpočtový orgán.

KAPITOLA IX

RÔZNE USTANOVENIA

Článok 45

Pravidlá prístupu k dokumentom Europolu

Správna rada prijme pravidlá prístupu k dokumentom Europolu na základe návrhu riaditeľa a najneskôr do šiestich mesiacov po dni začatia uplatňovania tohto rozhodnutia pri zohľadnení zásad a obmedzení stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (17).

Článok 46

Utajované skutočnosti EÚ

Europol uplatňuje bezpečnostné zásady a minimálne normy stanovené v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 prijímajúcom bezpečnostné nariadenia Rady (18) týkajúce sa utajovaných skutočností EÚ.

Článok 47

Jazyky

1. Na Europol sa vzťahuje nariadenie č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (19).

2. O vnútornom jazykovom režime Europolu jednomyseľne rozhodne správna rada.

3. Preklady potrebné pri práci Europolu zabezpečuje Prekladateľské stredisko pre orgány Európskej únie (20).

Článok 48

Informovanie Európskeho parlamentu

Predsedníctvo Rady, predseda správnej rady a riaditeľ vystúpia v Európskom parlamente na jeho žiadosť s cieľom diskutovať o otázkach týkajúcich sa Europolu, pričom sa zohľadnia povinnosti zachovávania mlčanlivosti a dôvernosti.

Článok 49

Boj proti podvodom

Na Europol sa vzťahujú pravidlá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (21). Na základe návrhu riaditeľa správna rada najneskôr do šiestich mesiacov po dni začatia uplatňovania tohto rozhodnutia prijme potrebné vykonávacie opatrenia, ktoré môžu vyňať operatívne údaje z pôsobnosti vyšetrovaní OLAF-u.

Článok 50

Dohoda o sídle

Ustanovenia týkajúce sa umiestnenia Europolu v štáte, v ktorom má sídliť, a vybavenia, ktoré má tento štát Europolu poskytnúť, ako aj konkrétne predpisy uplatniteľné v tomto štáte na riaditeľa, členov správnej rady, zástupcov riaditeľa, zamestnancov Europolu a ich rodinných príslušníkov, sa stanovia v dohode o sídle medzi Europolom a Holandským kráľovstvom, ktorá sa uzavrie po jej schválení správnou radou.

Článok 51

Výsady a imunity

1. Na riaditeľa, jeho zástupcov a zamestnancov Europolu sa uplatňuje Protokol o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev a osobitné nariadenie, ktoré sa prijme na základe článku 16 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.

2. Na Europol sa uplatňuje Protokol o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.

3. Holandské kráľovstvo a ostatné členské štáty sa dohodnú na tom, že styčným dôstojníkom vyslaným z iných členských štátov a ich rodinným príslušníkom priznajú tie výsady a imunity, ktoré sú potrebné na riadne plnenie úloh styčných dôstojníkov Europolu.

Článok 52

Zodpovednosť za neoprávnené alebo nesprávne spracúvanie údajov

1. Každý členský štát je v súlade so svojím vnútroštátnym právom zodpovedný za všetky škody spôsobené osobe v dôsledku právnych alebo skutkových chýb v údajoch uchovávaných alebo spracúvaných Europolom. Poškodená strana podá žalobu o náhradu škody iba na ten členský štát, v ktorom došlo k spôsobeniu škody, pričom ju predloží súdu, pod ktorého právomoc príslušná záležitosť podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu patrí. Členský štát nemôže tvrdiť, že chybné údaje mu poskytol iný členský štát alebo Europol s cieľom vyhnúť sa svojej zodpovednosti voči poškodenej strane, ktorá pre neho vyplýva z jeho vnútroštátnych právnych predpisov.

2. V prípade, že právne alebo skutkové chyby v údajoch uvedené v odseku 1 vznikli v dôsledku chybného prenosu údajov alebo v dôsledku nesplnenia si povinností stanovených v tomto rozhodnutí jedným alebo viacerými členskými štátmi, alebo v dôsledku neoprávneného alebo nesprávneho uchovávania alebo spracúvania údajov Europolom