ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

V súlade so zisteniami hodnotenia Komisie v rámci programu REFIT z 13. decembra 2017 týkajúceho sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (12) je potrebné zmeniť alebo zrušiť povinnosti podávania správ stanovené v uvedenom nariadení. S cieľom posilniť súlad s podávaním správ podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (13) by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci na stanovenie druhu, formátu a frekvencie informácií, ktoré sa majú sprístupňovať podľa nariadenia (ES) č. 166/2006, a na zrušenie formát podávania správ, ktorý je v súčasnosti stanovený v uvedenom nariadení. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (14).Vzhľadom na to, že je mimoriadne dôležité umožniť občanom Únie rýchly prístup k informáciám o životnom prostredí, je nevyhnutné, aby členské štáty a Komisia zverejňovali údaje tak rýchlo, ako je to technicky možné, s cieľom zabezpečiť dostupnosť informácií do troch mesiacov od konca roka, pričom by sa tento cieľ mal dosiahnuť aj prostredníctvom vykonávacieho aktu podľa nariadenia (ES) č. 166/2006. Takisto je potrebné zmeniť článok 11 nariadenia (ES) č. 166/2006 o dôvernosti a zvýšiť tak transparentnosť pri podávaní správ Komisii. S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž členských štátov a Komisie je ďalej potrebné zrušiť povinnosti podávania správ stanovené v článkoch 16 a 17 uvedeného nariadenia, pretože sa v rámci týchto povinností poskytujú informácie, ktoré majú obmedzenú hodnotu alebo nezodpovedajú potrebám politiky.
(36)

Riaditeľ by mal byť zodpovedný za vypracovanie a prijímanie dokumentov obsahujúcich stanoviská, odporúčania a rozhodnutia. Niektoré stanoviská, odporúčania a rozhodnutia uvedené v článku 22 ods. 5 písm. a) a článku 24 ods. 2 by mali pred svojím prijatím vyžadovať súhlasné stanovisko rady regulačných orgánov. Rada regulačných orgánov by mala mať možnosť predložiť stanoviská a v prípade potreby pripomienky k zneniu návrhov riaditeľa a ich zmeny, ktoré by mal riaditeľ zohľadniť. Ak sa riaditeľ od pripomienok a zmien predložených radou regulačných orgánov odchýli alebo ich zamietne, mal by v záujme konštruktívneho dialógu predložiť riadne odôvodnené písomné zdôvodnenie. Ak rada regulačných orgánov nevydá súhlasné stanovisko k opätovne predloženému zneniu, riaditeľ by mal mať možnosť znenie ďalej revidovať v súlade s navrhovanými zmenami a pripomienkami rady regulačných orgánov s cieľom získať jej súhlasné stanovisko. Riaditeľ by mal mať možnosť stiahnuť predložené návrhy stanovísk, odporúčaní a rozhodnutí, ak nesúhlasí so zmenami predloženými radou regulačných orgánov, a predložiť nové znenie v súlade s určitými postupmi uvedenými v článku 22 ods. 5 písm. a) a článku 24 ods. 2. Riaditeľ by mal mať možnosť požiadať radu regulačných orgánov o súhlasné stanovisko k novému alebo revidovanému návrhu znenia v ktorejkoľvek fáze postupu.
(66)

Mali by sa výrazne podporovať investície do významnej novej infraštruktúry a zároveň by sa malo zaručiť správne fungovanie vnútorného trhu s elektrinou. Vo fáze prípravy projektu by sa mal testovať záujem trhu a mali by sa prijať pravidlá pre riadenie preťaženia, aby sa zvýšil pozitívny účinok spojovacích vedení jednosmerného prúdu, ktorým bola udelená výnimka, na hospodársku súťaž a bezpečnosť dodávok. Ak sa spojovacie vedenia jednosmerného prúdu nachádzajú na území viac ako jedného členského štátu, žiadosti o výnimky by mala vybavovať ACER ako posledná inštancia, aby sa lepšie zohľadnili cezhraničné dôsledky žiadosti a aby sa uľahčilo jej administratívne vybavenie. Vzhľadom na výnimočný rizikový profil výstavby takýchto významných projektov infraštruktúry, ktorým bola udelená výnimka, by sa navyše malo umožniť, aby bolo podnikom so záujmami v oblasti dodávky a výroby v prípade dotknutých projektov dočasne umožnené odchýliť sa od dodržiavania pravidiel úplného oddelenia. Výnimky udelené na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1228/2003 (13) sa naďalej uplatňujú až do stanoveného dátumu skončenia ich platnosti, ktorý je uvedený v rozhodnutí o udelení výnimky. Elektroenergetická infraštruktúra na otvorenom mori s duálnou funkčnosťou (tzv. offshore hybridné aktíva) kombinujúca prepravu veternej energie vyrobenej na mori na pobrežie a do spojovacích vedení by mala byť tiež oprávnená na vyňatie z určitých povinností, ako napríklad z pravidiel vzťahujúcich sa na nové spojovacie vedenia jednosmerného prúdu. V prípade potreby by mal regulačný rámec náležite zohľadniť osobitnú situáciu týchto aktív a tak prekonať prekážky pri realizácii spoločensky nákladovo efektívnych hybridných aktív na otvorenom mori.
(14)

Na základe spoločnej metodiky identifikácie rizík by ENTSO pre elektrinu mala pravidelne vypracúvať a aktualizovať regionálne scenáre krízy dodávok elektriny a určovať najvýznamnejšie riziká pre každý región, napríklad extrémne poveternostné podmienky, prírodné katastrofy, nedostatok palív či úmyselné útoky. Pri zvažovaní rizikového scenára nedostatku plynu ako paliva by sa riziko narušenia dodávok plynu malo posudzovať na základe scenárov narušenia dodávok plynu a infraštruktúry vypracovaných Európskou sieťou prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSOG“ - the European Network of Transmission System Operators for Gas) podľa článku 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 (14). ENTSO pre elektrinu by mala mať možnosť delegovať úlohy súvisiace s určovaním regionálnych scenárov krízy dodávok elektriny na regionálne koordinačné centrá zriadené podľa článku 35 nariadenia (EÚ) 2019/943. Uvedené delegované úlohy by sa mali vykonávať pod dohľadom ENTSO pre elektrinu. Členské štáty by mali vytvárať a aktualizovať svoje vnútroštátne scenáre krízy dodávok elektriny na základe regionálnych scenárov krízy dodávok elektriny v zásade každé štyri roky. Uvedené scenáre by mali byť základom pre plány pripravenosti na riziká. Pri určovaní rizík na vnútroštátnej úrovni by členské štáty mali opísať akékoľvek riziká, ktoré identifikovali v súvislosti s vlastníctvom infraštruktúry potrebnej pre bezpečnosť dodávok elektriny, a akékoľvek opatrenia prijaté na riešenie týchto rizík, ako napríklad všeobecné alebo sektorové právne predpisy upravujúce preverovanie investícií, osobitné práva pre niektorých akcionárov, pričom by mali uviesť, prečo takéto opatrenia považujú za potrebné a primerané.
Komisia by mala pripraviť priebežný pracovný program Únie pre európske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti, a to s podporou európskej skupiny pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „ECCG“ – European Cybersecurity Certification Group) a skupiny zainteresovaných strán pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti a po otvorených a rozsiahlych konzultáciách, a mala by ho uverejniť vo forme nezáväzného nástroja. Priebežný pracovný program Únie by mal byť strategickým dokumentom, ktorý by najmä príslušnému odvetviu, vnútroštátnym orgánom a orgánom pre normalizáciu umožnil vopred sa pripraviť na budúce európske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti. Priebežný pracovný program Únie by mal zahŕňať viacročný prehľad žiadostí, ktoré sa týkajú kandidátskych systémov a ktoré má Komisia v úmysle predložiť agentúre ENISA na účely prípravy na základe špecifických dôvodov. Komisia by mala priebežný pracovný program Únie zohľadniť pri príprave priebežného plánu normalizácie IKT a normalizačných žiadostí adresovaných európskym normalizačným organizáciám. Vzhľadom na rýchle zavádzanie nových technológií a ich využívanie užívateľmi a spoločnosťami, vznik predtým neznámych kybernetickobezpečnostných rizík a legislatívny vývoj a vývoj trhu by Komisia alebo ECCG mala byť oprávnená požiadať agentúru ENISA o prípravu kandidátskych systémov, ktoré neboli zahrnuté do priebežného pracovného programu Únie. V takýchto prípadoch by Komisia a ECCG mali tiež posúdiť nevyhnutnosť takejto žiadosti, pričom zohľadnia celkové zámery a ciele tohto nariadenia a potrebu zabezpečiť kontinuitu agentúry ENISA z hľadiska plánovania a využívania zdrojov.

Po predložení takej žiadosti by agentúra ENISA mala bez zbytočného odkladu pripraviť kandidátske systémy pre konkrétne produkty IKT, služby IKT a procesy IKT. Komisia by mala vyhodnotiť pozitívny a negatívny vplyv svojej žiadosti na konkrétny dotknutý trh, najmä na MSP, inováciu, prekážky vstupu na uvedený trh a náklady koncových užívateľov. Komisia by mala byť splnomocnená prijať prostredníctvom vykonávacích aktov európsky systém certifikácie kybernetickej bezpečnosti, ktorý by sa zakladal na kandidátskom systéme pripravenom agentúrou ENISA. Európske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti prijaté Komisiou by mali uvádzať minimálny súbor prvkov, ktoré sa vzťahujú na zameranie, rozsah a fungovanie daného systému, pričom sa v nich zohľadní všeobecný účel a bezpečnostné ciele stanovené v tomto nariadení. Medzi uvedené prvky by mal okrem iného patriť rozsah a predmet certifikácie kybernetickej bezpečnosti vrátane kategórií pokrytých produktov IKT, služieb IKT a procesov IKT, podrobného vymedzenia požiadaviek kybernetickej bezpečnosti (napríklad v podobe odkazu na normy alebo technické špecifikácie), konkrétnych hodnotiacich kritérií a hodnotiacich metód, ako aj cieľového stupňa dôveryhodnosti („základný“, „pokročilý“ alebo „vysoký“) a prípadných stupňov hodnotenia. Agentúre ENISA by sa malo umožniť odmietnuť žiadosť ECCG. Takéto rozhodnutia by mala prijímať správna rada a malo by byť riadne odôvodnené.
(6)

Kontrolné opatrenia, ktoré sa majú zaviesť v súvislosti so slobodnými pásmami a tzv. „slobodnými prístavmi“, by mali mať čo najširší rozsah pôsobnosti z hľadiska dotknutých colných režimov, aby sa zabránilo obchádzaniu tohto nariadenia prostredníctvom využívania týchto slobodných pásiem, ktoré majú potenciál, aby boli použité pre ďalšie šírenie nezákonného obchodu. Uvedené kontrolné opatrenia by sa preto nemali vzťahovať iba na tovar kultúrnej hodnoty prepustený do voľného obehu, ale aj na tovar kultúrnej hodnoty prepustený do osobitného colného režimu. Rozsah pôsobnosti by však nemal presahovať rámec cieľa, ktorým je zabrániť tomu, aby nezákonne vyvezený tovar kultúrnej hodnoty vstúpil na colné územie Únie. Kým systematické kontrolné opatrenia by sa teda mali vzťahovať na prepustenie do voľného obehu a na niektoré osobitné colné režimy, do ktorých môže byť tovar vstupujúci na colné územie Únie prepustený, nemali by sa vzťahovať na colný režim tranzit.
(8)

Vzhľadom na to, že zmluvné strany NAFO pomerne často menia určité ustanovenia opatrení NAFO a je pravdepodobné, že aj v budúcnosti sa tieto zmeny budú prijímať častejšie, s cieľom urýchleného začleňovania budúcich zmien opatrení NAFO do práva Únie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o tieto aspekty: zoznam činností výskumných plavidiel; opatrenia týkajúce sa lovu krevety boreálnej; zmena lovnej hĺbky a údaje o oblastiach obmedzenia alebo zákazu rybolovu; postupy, ktoré musia oprávnené plavidlá, ktoré majú na palube celkový úlovok rýb pochádzajúcich z vôd mimo regulačnej oblasti presahujúci 50 ton živej hmotnosti, dodržať pri vstupe do regulačnej oblasti s cieľom loviť halibuta tmavého, a podmienky, ktoré treba spĺňať skôr, ako možno začať s rybolovom tohto druhu; obsah elektronických hlásení, zoznam platných dokumentov, ktoré majú byť k dispozícii na palube plavidla, obsah plánu kapacity; dokumentácia k dohode o prenájme, ktorá má byť k dispozícii na palube plavidla; údaje systému monitorovania plavidiel (ďalej len „VMS“); ustanovenia o elektronickom nahlasovaní a o obsahu oznámení; a povinnosti kapitána plavidla počas inšpekcie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (9). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
(39)

MID by mal vytvárať a uchovávať prepojenia medzi údajmi v rôznych informačných systémoch EÚ s cieľom odhaliť viacnásobné totožnosti na dvojaký účel, a to uľahčenie kontrol totožnosti cestujúcich bona fide a boj proti podvodom s osobnými údajmi. MID by mal obsahovať len prepojenia medzi údajmi o osobách, ktoré sa nachádzajú vo viac než jednom informačnom systéme EÚ. Prepojené údaje by mali byť prísne obmedzené na údaje potrebné na overenie toho, či je osoba odôvodnene alebo neodôvodnene evidovaná v rôznych systémoch pod rôznymi totožnosťami, alebo na objasnenie toho, že dve osoby s podobnými údajmi o totožnosti nie sú tou istou osobou. Spracúvanie údajov prostredníctvom ESP a spoločnej BMS na účely prepojenia individuálnych zložiek medzi rôznymi systémami by sa malo uskutočňovať v absolútne minimálnej miere a obmedziť na odhaľovanie viacnásobných totožností, vykonávať v čase, keď sa nové údaje doplnili do jedného zo systémov, ktorého údaje sú uchovávané v CIR, alebo sa doplnili do SIS. MID by mal obsahovať záruky proti prípadnej diskriminácii osôb, ktoré majú viacnásobnú totožnosť v súlade so zákonom a proti rozhodnutiam v neprospech takýchto osôb.
(61)

Členské štáty aj agentúra eu-LISA by mali udržiavať bezpečnostné plány na uľahčenie plnenia povinností týkajúcich sa bezpečnosti a mali by spolupracovať na riešení bezpečnostných otázok. Agentúra eu-LISA by mala takisto zaistiť nepretržité používanie najnovších technologických výdobytkov na zabezpečenie integrity údajov, pokiaľ ide o vývoj, návrh a správu komponentov interoperability. Povinnosti agentúry eu-LISA by mali v tomto ohľade zahŕňať prijímanie opatrení, ktoré sú potrebné, aby sa zabránilo prístupu neoprávnených osôb, ako sú zamestnanci externých poskytovateľov služieb, k osobným údajom spracúvaným komponentmi interoperability. Pri zadávaní zákaziek týkajúcich sa poskytovania služieb by mali členské štáty a agentúra eu-LISA zvážiť všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu so zákonmi alebo inými právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany osobných údajov a súkromia jednotlivcov alebo na ochranu základných bezpečnostných záujmov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (19) a príslušných medzinárodných dohovorov. Agentúra eu-LISA by mala postupovať podľa zásad špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany súkromia počas vývoja komponentov interoperability.
(9)

Cieľ poskytnúť občanom Únie priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bez vnútorných hraníc, v ktorom je zabezpečený voľný pohyb osôb, si tiež vyžaduje úplné informácie o odsúdeniach občanov Únie, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretej krajiny. Vzhľadom na možnosť, že tieto osoby by sa mohli prezentovať, že majú jednu alebo viaceré štátne príslušnosti a že v odsudzujúcom členskom štáte alebo v členskom štáte štátnej príslušnosti by sa mohli uchovávať rôzne odsúdenia, je potrebné do pôsobnosti tohto nariadenia zaradiť aj občanov Únie, ktorí sú zároveň štátnymi príslušníkmi tretej krajiny. Vylúčenie takýchto osôb by malo za následok, že informácie uložené v systéme ECRIS-TCN by bolo neúplné. To by ohrozilo spoľahlivosť tohto systému. Keďže sú však takéto osoby občanmi Únie, podmienky, za ktorých sa údaje o ich odtlačkoch prstov môžu začleniť do systému ECRIS-TCN, by mali byť porovnateľné s podmienkami, za ktorých sa môžu medzi členskými štátmi vymieňať údaje o odtlačkoch prstov občanov Únie prostredníctvom systému ECRIS zriadeného rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV a rozhodnutím 2009/316/SVV. Preto by sa mali údaje o odtlačkoch prstov týkajúce sa občanov Únie, ktorí sú zároveň štátnymi príslušníkmi tretej krajiny, začleniť do systému ECRIS-TCN, ak sa získali v súlade s vnútroštátnym právom počas trestného konania, pričom platí, že členské štáty by mali mať možnosť na takéto začlenenie použiť údaje o odtlačkoch prstov získané na iné účely ako na účely trestného konania, ak je takéto využitie prípustné podľa vnútroštátneho práva.
(17)

S cieľom zabezpečiť, aby sa spotrebiteľom poskytovali primerané informácie a zdokonaliť postupy kvalitnej výroby by malo byť možné, aby sa názov ktorejkoľvek liehoviny podľa právnych predpisov doplnil o výraz „suchý/suchá/suché“ alebo „dry“, čo znamená výraz buď preložený v jazyku alebo jazykoch príslušného členského štátu alebo nepreložený tak, ako je uvedený v kurzíve v tomto nariadení, ak uvedená liehovina nie je sladená. Avšak v súlade so zásadou, že informácie o potravinách nesmú zavádzať, obzvlášť poukazovaním na to, že potravina má osobitné charakteristiky napriek skutočnosti, že všetky podobné potraviny majú takéto charakteristiky, by sa toto pravidlo nemalo vzťahovať na liehoviny, ktoré sa podľa tohto nariadenia nesmú sladiť, a to ani na dotvorenie chuti, osobitne na whisky alebo whiskey. Toto pravidlo by sa tiež nemalo vzťahovať na gin, destilovaný gin a London gin, pre ktoré by naďalej mali platiť špecifické pravidlá sladenia a označovania. Navyše by malo byť možné označovať likéry, ktoré sa vyznačujú najmä kyselkavou, horkou, ostrou, trpkou, kyslou alebo citrusovou chuťou, bez ohľadu na stupeň ich sladenia, ako „suchý/suchá/suché“ alebo „dry“. Keďže sa vyžaduje, aby mali likéry istý minimálny obsah cukru, nie je pravdepodobné, že by takéto označovanie uvádzalo spotrebiteľa do omylu. V súlade s tým by sa v prípade likérov výraz „suchý/suchá/suché“ alebo „dry“ nemal chápať v tom zmysle, že liehovina nie je sladená.
(34)

S cieľom uľahčiť komunikáciu so signatármi a informovať ich o následných opatreniach v reakcii na iniciatívu by Komisia a skupina organizátorov mali mať možnosť získavať v súlade s pravidlami ochrany údajov e-mailové adresy signatárov. Získavanie e-mailových adries by malo byť dobrovoľné a malo by podliehať výslovnému súhlasu signatárov. E-mailové adresy by sa nemali získavať ako súčasť formulárov vyhlásenia o podpore a potenciálni signatári by mali byť informovaní o tom, že ich právo podporiť iniciatívu nie je podmienené udelením súhlasu na získanie ich e-mailovej adresy.
(11)

Konanie by sa malo uzavrieť bez prijatia nápravných opatrení podľa tohto nariadenia, pokiaľ by prijatie nápravných opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie, s osobitným zreteľom na ich vplyv na iné osoby, najmä spotrebiteľov alebo podniky v Únii, ako aj na ich vplyv na vysokú úroveň prepojenosti v rámci Únie. Pri posudzovaní záujmu Únie by sa mala osobitná pozornosť venovať situácii členských štátov, ktoré sa pri prepojení so zvyškom sveta v plnej alebo významnej miere opierajú o leteckú dopravu, a mal by sa zabezpečiť súlad s ostatnými oblasťami politiky Únie. Konania by mali byť tiež uzavreté bez prijatia opatrení, pokiaľ požiadavky na takéto opatrenia už nie sú splnené.
y

je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo výrobcovom vozovom parku nových osobných vozidiel, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecifická hodnota podľa tohto vzorca, vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku: Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie (1) a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísanými do evidencie v roku 2017, sa ZLEVšpecifická hodnota do roku 2030 vrátane vypočíta podľa tohto vzorca: Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2030 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85;
(9)

Komisia by na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania so zreteľom na nákladovú efektívnosť a administratívnu jednoduchosť mala určiť správcu pre TLD .eu. S cieľom podporiť jednotný digitálny trh, vybudovať európsku identitu online a podporovať cezhraničné online činnosti by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti a výberu a postup na určenie správcu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (5). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
(9)

S cieľom zabezpečiť spoľahlivosť, úplnosť a čo najvyššiu mieru porovnateľnosti údajov o HND, a to v súlade s ESA 2010, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijať v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie akty, pokiaľ ide o zoznam záležitostí, ktoré sa majú riešiť v jednotlivých cykloch overovania. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (7). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
Ak však neformálny prístup siete SOLVIT zlyhá a pretrvávajú pochybnosti o zlučiteľnosti správneho rozhodnutia so zásadou vzájomného uznávania, Komisia by mala mať právomoc zaoberať sa touto otázkou na žiadosť ktoréhokoľvek zo zúčastnených SOLVIT centier. Po svojom posúdení by Komisia mala vydať stanovisko, ktoré sa prostredníctvom príslušného SOLVIT centra oznámi dotknutému hospodárskemu subjektu a príslušným orgánom a ktoré by sa malo zohľadniť počas postupu siete SOLVIT. Zásah Komisie by mal podliehať lehote 45 pracovných dní, ktorá by nemala zahŕňať čas potrebný na to, aby Komisia získala dodatočné informácie a dokumenty, ktoré považuje za potrebné. Ak sa počas tohto obdobia prípad vyrieši, Komisia by nemala mať povinnosť vydať stanovisko. Tieto prípady siete SOLVIT by mali byť súčasťou osobitného pracovného režimu v databáze siete SOLVIT a nemali by sa zahrnúť do pravidelných štatistík siete SOLVIT.
(15)

Zdokonalené systémy núdzového brzdenia alebo systémy núdzového udržiavania vozidla v jazdnom pruhu nemusia byť v niektorých prípadoch plne funkčné, a to najmä z dôvodu nedostatkov v cestnej infraštruktúre. V týchto prípadoch by sa systémy mali deaktivovať a vodičovi by mali poskytnúť informáciu o deaktivácii. Pokiaľ sa systémy nedeaktivujú automaticky, malo by ich byť možné vypnúť manuálne. Takáto deaktivácia by mala byť dočasná a trvať len dovtedy, kým systém nebude opäť plne funkčný. Vodiči by mohli mať tiež potrebu zrušiť zdokonalený systém núdzového brzdenia alebo systém núdzového udržiavania vozidla v jazdnom pruhu v prípade, ak by fungovanie systému mohlo viesť k vyššiemu riziku alebo ujme. Tým by sa zabezpečilo, že vozidlá budú vždy pod kontrolou vodiča. Takéto systémy by však mohli rozpoznať aj prípady, keď je vodič nespôsobilý, a zásah systému je preto potrebný, aby nehoda nebola ešte horšia.