ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2018/311

z 27. februára 2018,

ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu uvedenej dohody

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/242/EÚ zo 14. apríla 2014 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz (1),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

Článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz (2) (ďalej len „dohoda“) sa zriaďuje spoločný výbor (ďalej len „spoločný výbor“). Stanovuje sa v ňom najmä to, že spoločný výbor má monitorovať vykonávanie tejto dohody.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k uplatňovaniu dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

(1) Ú. v. EÚ L 128, 30.4.2014, s. 47.

(2) Ú. v. EÚ L 128, 30.4.2014, s. 49.

(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

(4) Rozhodnutie Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43).

(5) Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz (1) (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 12,

PRÍLOHA

SPOLOČNÉ USMERNENIA K VYKONÁVANIU DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A AZERBAJDŽANSKOU REPUBLIKOU O ZJEDNODUŠENÍ UDEĽOVANIA VÍZ

Účelom dohody medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz (ďalej len „dohoda“), ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2014, je na základe reciprocity zjednodušiť postupy pri udeľovaní víz občanom Únie a Azerbajdžanu na plánovaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.

Dohodou sa na základe reciprocity stanovujú právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri udeľovaní víz občanom Únie a občanom Azerbajdžanskej republiky.

Cieľom týchto usmernení prijatých spoločným výborom zriadeným článkom 12 dohody (ďalej len „spoločný výbor“) je zabezpečiť jednotné vykonávanie dohody zo strany diplomatických misií a konzulárnych úradov členských štátov Únie (ďalej len „členské štáty“) a Azerbajdžanskej republiky. Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a preto nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní dohody.

Tieto usmernenia sa majú aktualizovať na základe skúseností získaných z vykonávania dohody pod záštitou spoločného výboru.

S cieľom zabezpečiť nepretržité a jednotné vykonávanie dohody a v súlade s rokovacím poriadkom spoločného výboru pre zjednodušenie udeľovania víz sa zmluvné strany dohodli dodržiavať neformálne kontakty v období medzi jednotlivými formálnymi zasadnutiami spoločného výboru, aby mohli riešiť naliehavé otázky. Podrobné správy o týchto otázkach a neformálnych kontaktoch budú predložené na nadchádzajúcom zasadnutí spoločného výboru.

I. VŠEOBECNÉ OTÁZKY

1.1. Účel a rozsah uplatňovania

V článku 1 dohody sa uvádza, že: „Cieľom tejto dohody je na základe reciprocity zjednodušiť postup pri udeľovaní víz občanom Únie a Azerbajdžanskej republiky na účely pobytu v trvaní najviac 90 dní počas doby 180 dní.“

Dohoda sa vzťahuje na všetkých občanov Únie a Azerbajdžanskej republiky, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, bez ohľadu na krajinu, v ktorej majú bydlisko.

Dohoda sa nevzťahuje na osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného niektorým z členských štátov alebo Azerbajdžanskou republikou. Na uvedenú kategóriu osôb sa vzťahujú pravidlá acquis Únie v oblasti víz a vnútroštátnych právnych predpisov Azerbajdžanskej republiky

1.2. Rozsah pôsobnosti dohody

V článku 2 dohody sa uvádza, že:

„1. Zjednodušený postup udeľovania víz stanovený v tejto dohode platí pre občanov Únie a Azerbajdžanskej republiky len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa právnych predpisov Azerbajdžanskej republiky, Únie alebo členských štátov alebo podľa tejto dohody alebo iných medzinárodných dohôd. 2. Na otázky, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia tejto dohody, napríklad zamietnutie udelenia víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie dostatočných prostriedkov na pokrytie životných nákladov, odmietnutie vstupu alebo opatrenia súvisiace s vyhostením, sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov alebo Únie.“

Bez toho, aby bol dotknutý článok 10 dohody (ktorým sa stanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre občanov Únie a Azerbajdžanskej republiky, ktorí sú držiteľmi platných diplomatických pasov), dohoda neovplyvní existujúce predpisy týkajúce sa vízovej povinnosti a oslobodenia od vízovej povinnosti. Napríklad článok 4 nariadenia Rady (ES) č. 539/2001 (1) umožňuje členským štátom oslobodiť od vízovej povinnosti, okrem ďalších kategórií osôb, civilné posádky lietadiel a námorných lodí.

V uvedenej súvislosti treba dodať, že podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (2), sú všetky členské štáty schengenského priestoru povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Všetky členské štáty schengenského priestoru uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (3) (ďalej len „vízový kódex“) sa vzťahuje na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie členského štátu schengenského priestoru, zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu a všeobecné pravidlo vedenia osobného pohovoru so žiadateľom o vízum a poskytnutia všetkých príslušných informácií vo vzťahu k žiadosti o vízum. Okrem toho sa schengenské pravidlá, predovšetkým nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (4) (t. j. odopretie vstupu na územie, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie atď.) a prípadne vnútroštátne právo naďalej vzťahujú na otázky, ktoré nie sú upravené dohodou, ako je napríklad uznávanie cestovných dokladov, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie, odopretie vstupu na územie členských štátov a opatrenia súvisiace s vyhostením.

Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, napríklad ak by žiadateľ o vízum predložil doklad potvrdzujúci účel cesty pre kategórie uvedené v článku 4, možno mu udelenie víza stále zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2016/399 (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), t. j. ak dotyčná osoba nie je držiteľom platného cestovného dokladu, má záznam v Schengenskom informačnom systéme (ďalej len „SIS“) alebo ak daná osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť atď.

Ostatné možnosti flexibility pri udeľovaní víz, stanovené vo vízovom kódexe, platia aj naďalej. Napríklad víza na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti – až na päť rokov – možno vydať pre kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 5 dohody, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 24 vízového kódexu. Rovnako sa aj naďalej budú uplatňovať ustanovenia článku 16 ods. 5 a 6 vízového kódexu, ktoré umožňujú oslobodenie od vízového poplatku alebo jeho zníženie.

Pokiaľ ide o Azerbajdžanskú republiku, migračný kódex (5) a ďalšie príslušné normatívne právne predpisy Azerbajdžanskej republiky sa uplatňujú na všetky otázky, na ktoré sa táto dohoda nevzťahuje, napríklad na odôvodnenie zamietnutia udelenia víza, právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu alebo všeobecné pravidlo vedenia osobného pohovoru so žiadateľom o vízum a poskytnutia informácií vo vzťahu k žiadosti o vízum, uznávanie cestovných dokladov, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie, odopretie vstupu na územie Azerbajdžanskej republiky, opatrenia súvisiace s vyhostením.

Ostatné možnosti flexibility pri udeľovaní víz, ktoré umožňuje vnútroštátne právo Azerbajdžanskej republiky, platia aj naďalej v prípade, keď stanovujú priaznivejšie podmienky pre žiadateľa. Naďalej sa budú uplatňovať napríklad ustanovenia článku 17.2. zákona Azerbajdžanskej republiky „O úradných poplatkoch“ umožňujúce oslobodenie od vízového poplatku a ustanovenia článku 38 migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky umožňujúce udeľovanie elektronických víz.

Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, napríklad ak by žiadateľ o vízum predložil doklad potvrdzujúci účel cesty pre kategórie osôb stanovené v článku 4, možno mu udelenie víza stále zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 36 migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky (s výnimkou jeho odseku 36.1.7) alebo ak nastali okolnosti uvedené v článku 16 migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky.

1.3. Typy víz, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody

V článku 3 písm. d) dohody sa „vízum“ definuje ako „povolenie vydané členským štátom alebo Azerbajdžanskou republikou na tranzit cez územie členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky alebo na plánovaný pobyt na území členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky v trvaní najviac 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia.“

Zjednodušenie podľa dohody platí tak pre jednotné víza platné na celom území členských štátov a pre víza s obmedzenou územnou platnosťou.

Zjednodušenie podľa dohody platí pre všetky víza určené v kapitole 5 migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky.

1.4. Výpočet dĺžky pobytu stanovenej vo víze

Kódex schengenských hraníc vymedzuje pojem krátkodobý pobyt takto: „nepresiahne 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, čo zahŕňa posúdenie obdobia 180 dní predchádzajúcich každému jednotlivému dňu pobytu“.

Toto vymedzenie pojmov sa v súlade s dohodou vzťahuje aj na krátkodobé víza udelené Azerbajdžanskou republikou.

Deň vstupu sa bude počítať ako prvý deň pobytu na území členských štátov a deň odchodu sa bude počítať ako posledný deň pobytu na území členských štátov. Pojem „akýkoľvek“ znamená uplatnenie 180-dňového „pohyblivého“ referenčného obdobia, čiže spätného započítania každého dňa pobytu do obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90/180 dní naďalej splnená. Znamená to, že neprítomnosťou na území členských štátov počas neprerušeného obdobia 90 dní sa získava nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.

Online počítadlo pre krátkodobé pobyty, ktoré možno použiť na výpočet obdobia povoleného pobytu podľa nových pravidiel, možno nájsť na internetovej adrese: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Príklad výpočtu dĺžky pobytu na základe súčasného vymedzenia pojmov:

Osoba, ktorá je držiteľom vstupného víza na viac vstupov počas jedného roka (18. apríla 2014 – 18. apríla 2015), prvýkrát vstúpi na územie 19. apríla 2014 a pobudne tam tri dni. Následne tá istá osoba znovu vstúpi na územie 18. júna 2014 a pobudne tam 86 dní. Ako sa posudzujú tieto konkrétne dátumy? Kedy sa tejto osobe znovu povolí vstup na územie členských štátov?

Dňa 11. septembra 2014: za posledných 180 dní (16. marca 2014 – 11. septembra 2014) daná osoba pobudla na území členských štátov tri dni (19. – 21. apríla 2014) plus 86 dní (18. júna 2014 – 11. septembra 2014) = 89 dní = žiadne prekročenie. Daná osoba je oprávnená zdržať sa ešte jeden deň.

K 16. októbru 2014: daná osoba môže vstúpiť a zdržiavať sa dodatočné tri dni dňa 16. októbra 2014 sa už pobyt z 19. apríla 2014 nepočíta (je už mimo obdobia 180 dní); dňa 17. októbra 2014 sa už pobyt z dňa 20. apríla 2014 nepočíta (je mimo 180-dňového obdobia), atď..

K 15. decembru 2014: daná osoba môže vstúpiť a zdržiavať sa ďalších 86 dní dňa 15. decembra 2014 sa už pobyt z 18. júna 2014 nepočíta (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 16. decembra 2014 sa už pobyt z 19. júna 2014 nepočíta atď..

1.5. Situácia týkajúca sa členských štátov, ktoré zatiaľ neuplatňujú schengenské acquis v plnom rozsahu, členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na spoločnej vízovej politike Únie, a pridružených krajín

Členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 (Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvátsko) sú viazané dohodou od jej vstupu do platnosti.

Schengenské acquis zatiaľ neuplatňuje v plnom rozsahu Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko. Tieto štáty budú naďalej vydávať vnútroštátne víza s platnosťou obmedzenou na ich vlastné územie. Keď uvedené členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, budú ďalej uplatňovať túto dohodu.

Kým uvedené členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, platia pre všetky otázky, ktoré táto dohoda neupravuje, ich vnútroštátne právo. Od uvedeného dátumu sa na otázky, ktoré táto dohoda neupravuje, budú uplatňovať schengenské pravidlá a/alebo vnútroštátne právo.

Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko môžu uznávať povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza vydané všetkými členskými štátmi schengenského priestoru a pridruženými krajinami na krátkodobé pobyty na svojom území (6).

Podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, sú všetky zmluvné strany dohovoru povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

Dohoda sa nevzťahuje na Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo, ale zahŕňa spoločné vyhlásenia, že je vhodné, aby tieto členské štáty uzavreli s Azerbajdžanskou republikou dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania víz.

Hoci sú Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko pridružené k Schengenskému dohovoru, nie sú viazané dohodou. Dohoda však zahŕňa spoločné vyhlásenie, že je vhodné, aby tieto krajiny pridružené k schengenskému priestoru uzatvorili bezodkladne dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania krátkodobých víz s Azerbajdžanskou republikou.

Dohoda o zjednodušení udeľovania víz medzi vládou Azerbajdžanskej republiky a vládou Nórskeho kráľovstva bola podpísaná 3. decembra 2013 a nadobudla platnosť 1. júna 2015. Dohoda o zjednodušení udeľovania víz medzi vládou Azerbajdžanskej republiky a švajčiarskou Spolkovou radou bola podpísaná 10. októbra 2016 a nadobudla platnosť 1. apríla 2017. Navyše, dohoda medzi vládou Azerbajdžanskej republiky a vládou Lichtenštajnského kniežatstva o vzájomnom uplatňovaní pravidiel uvedená v „dohode medzi Európskou úniou a Azerbajdžanskou republikou o zjednodušení udeľovania víz“ nadobudla platnosť 15. februára 2017.

1.6. Dohoda a dvojstranné dohody

V článku 13 dohody sa stanovuje, že:

„Táto dohoda má odo dňa nadobudnutia platnosti prednosť pred ustanoveniami akýchkoľvek bilaterálnych alebo multilaterálnych dohôd alebo dojednaní uzatvorených medzi jednotlivými členskými štátmi a Azerbajdžanskou republikou, pokiaľ ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní upravujú otázky, ktoré sú predmetom tejto dohody.“

Od dátumu nadobudnutia platnosti dohody sa prestávajú uplatňovať ustanovenia platných dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi a Azerbajdžanskou republikou v otázkach, ktoré upravuje dohoda. V súlade s právom Únie musia členské štáty prijať potrebné opatrenia na odstránenie nezrovnalostí medzi svojimi dvojstrannými dohodami a dohodou.

Ak členský štát uzavrel dvojstrannú dohodu alebo dojednanie s Azerbajdžanskou republikou o otázkach, ktoré dohoda neupravuje, napríklad poskytnutie výnimky z vízovej povinnosti pre držiteľov služobných pasov, bude sa táto výnimka naďalej uplatňovať aj po nadobudnutí platnosti dohody.

Dvojstrannú dohodu s Azerbajdžanskou republikou stanovujúcu poskytnutie výnimky z vízovej povinnosti pre držiteľov služobných pasov uzatvorili tieto členské štáty: Rakúsko, Bulharsko, Chorvátsko, Maďarsko, Taliansko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Lotyšsko a Slovensko (7).

Oslobodenie držiteľov služobných pasov od vízovej povinnosti udelené členským štátom platí iba na cestu na území tohto členského štátu, nie však na cestu do iných schengenských členských štátov.

II. OSOBITNÉ USTANOVENIA

2.1. Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o víza

Treba pripomenúť, že nižšie uvedené zjednodušenia týkajúce sa vízového poplatku, lehoty na spracovanie žiadostí o vízum, odchodu v prípade straty alebo odcudzenia dokladov a predĺženia platnosti víza sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú na všetkých žiadateľov o víza a držiteľov víz, ktorí sú štátnymi občanmi Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov, ktoré sú touto dohodou viazané, vrátane turistov.

2.1.1. Poplatky za spracovanie žiadostí o víza

V článku 6 ods. 1 dohody sa stanovuje, že:

„1. Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum je 35 EUR.“.

V súlade s článkom 6 ods. 1 dohody je poplatok za spracovanie žiadosti o vízum 35 EUR. Uvedený poplatok sa vzťahuje na všetkých žiadateľov o víza, ktorí sú občanmi Azerbajdžanskej republiky alebo Únie (vrátane turistov) a týka sa krátkodobých víz bez ohľadu na počet vstupov.

V článku 6 ods. 2 dohody sa stanovuje:

„2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, od poplatkov za spracovanie žiadosti o vízum sú oslobodené tieto kategórie osôb: a) blízki príbuzní – manželskí partneri, deti (vrátane adoptovaných), rodičia (vrátane opatrovníkov), starí rodičia a vnúčatá občanov Európskej únie s riadnym pobytom na území Azerbajdžanskej republiky alebo občania Azerbajdžanskej republiky s riadnym pobytom na území členských štátov alebo občania EÚ s pobytom na území členských štátov, ktorých sú štátnymi príslušníkmi, alebo občania Azerbajdžanskej republiky s pobytom na území Azerbajdžanskej republiky; b) členovia oficiálnych delegácií vrátane stálych členov takýchto delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného členským štátom, Európskej únii alebo Azerbajdžanskej republike, budú zúčastňovať na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, prípadne na podujatiach medzivládnych organizácií na území Azerbajdžanskej republiky alebo jedného z členských štátov; c) žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúci učitelia, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, vrátane ciest v rámci výmenných programov a iných školských aktivít; d) osoby so zdravotným postihnutím a v prípade potreby ich sprievod;“

Na to, aby mohli využiť oslobodenie od poplatku, treba predložiť doklad o tom, že obidvaja žiadatelia o vízum patria do tejto kategórie. V prípadoch, keď je postihnutie žiadateľa o vízum zrejmé (nevidiace osoby, osoby bez končatín), prijateľné je vizuálne uznanie na konzulárnom úrade.

V odôvodnených prípadoch môže žiadosť o vízum podať zástupca alebo opatrovník zdravotne postihnutej osoby.

„e) účastníkov medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod; (Pozn.: Fanúšikovia sa nebudú považovať za sprevádzajúce osoby);

f) účastníci vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov;

g) osoby, ktoré predložili doklady preukazujúce nevyhnutnosť ich cesty z humanitárnych dôvodov vrátane naliehavého lekárskeho ošetrenia, ako aj osoba, ktorá pacienta sprevádza, alebo osoby, ktoré cestujú na pohreb blízkeho príbuzného alebo na návštevu vážne chorého blízkeho príbuzného;

h) zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;“.

Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu, musia predložiť doklad o tom, že sú členmi organizácií občianskej spoločnosti alebo neziskových organizácií registrovaných v členských štátoch alebo v Azerbajdžanskej republike – spojenie s článkom 4 dohody.

„i) dôchodcovia;“.

Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu, musia predložiť dôkaz o svojom postavení dôchodcu. Oslobodenie nie je odôvodnené v prípadoch, ak účelom cesty je platená činnosť.

„j) deti vo veku do 12 rokov;

k) novinári a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov;“.

Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu, musia predložiť doklad o tom, že sú členmi profesijných organizácií novinárov alebo médií – pozri článok 4 dohody.

Pokiaľ ide o členské štáty, vyššie uvedené kategórie osôb sú úplne oslobodené od poplatku. Okrem toho sa poplatok odpúšťa aj v súlade s článkom 16 ods. 4 vízového kódexu v prípade týchto kategórií osôb:

— výskumní pracovníci z tretích krajín, ktorí cestujú v rámci Európskej únie na účely vykonania vedeckého výskumu v zmysle odporúčania Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES (8);

— zástupcovia neziskových organizácií do veku 25 rokov vrátane zúčastňujúci sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych, alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie.

V článku 16 ods. 6 vízového kódexu sa stanovuje, že:

„6. V jednotlivých prípadoch sa môže vízový poplatok odpustiť alebo znížiť, ak to slúži na podporu kultúrnych alebo športových záujmov, záujmov v oblasti zahraničnej politiky, politiky rozvoja a ostatných oblastí zásadného verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov.“.

V článku 16 ods. 7 vízového kódexu sa stanovuje, že vízový poplatok sa má vyberať v eurách, v národnej mene tretej krajiny alebo v mene bežne používanej v tretej krajine, v ktorej sa žiadosť podáva, a je nevratný, okrem prípadov neprípustnosti žiadosti alebo v prípadoch, keď konzulát nie je príslušný.

S cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam, ktoré môžu viesť k podávaniu žiadostí o vízum na viacerých konzulátoch (tzv. visa shopping), by sa diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov v Azerbajdžanskej republike mali snažiť, aby boli zabezpečené podobné poplatky za víza pre všetkých azerbajdžanských žiadateľov o víza v prípadoch, keď sa poplatky účtujú v cudzích menách.

Podobne, pokiaľ ide o Azerbajdžanskú republiku, poplatok sa odpúšťa aj v súlade s článkom 17 ods. 2 zákona Azerbajdžanskej republiky „O úradných poplatkoch“ v prípade týchto kategórií cudzincov;

— členom oficiálnych delegácií a úradníkom;

— predstaviteľom medzinárodných humanitárnych organizácií v Azerbajdžanskej republike;

— osobám, ktoré študujú alebo sa zapájajú do pedagogických činností na základe štátnych programov;

— osobám, ktoré cestujú na účely obrany.

Žiadatelia o vízum z Únie a Azerbajdžanskej republiky dostanú potvrdenie o zaplatenom vízovom poplatku.

V článku 6 ods. 3 dohody sa stanovuje, že:

„3. Ak členský štát alebo Azerbajdžanská republika pri udeľovaní víz spolupracuje s externým poskytovateľom služieb, tento externý poskytovateľ služieb si môže účtovať poplatok za služby. Tento poplatok bude primeraný nákladom, ktoré externému poskytovateľovi služieb vznikli pri plnení jeho úloh, a neprekročí sumu 30 EUR. Členské štáty a Azerbajdžanská republika zachová možnosť, aby všetci žiadatelia mohli podávať svoje žiadosti priamo na ich konzulátoch. Pokiaľ ide o Úniu, externý poskytovateľ služieb vykonáva svoju činnosť v súlade s vízovým kódexom a plne dodržiava právne predpisy Azerbajdžanskej republiky. Pokiaľ ide o Azerbajdžanskú republiku, externý poskytovateľ služieb vykonáva svoju činnosť v súlade s právnymi predpismi Azerbajdžanskej republiky a členských štátov EÚ.“

Pokiaľ ide o spôsoby spolupráce s externými poskytovateľmi služieb, článok 43 vízového kódexu uvádza podrobné informácie týkajúce sa ich úloh.

2.1.2. Lehota na spracovanie žiadostí o vízum.

V článku 7 dohody sa stanovuje, že:

„1. Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov a Azerbajdžanskej republiky rozhodnú o žiadosti o vydanie víza do 10 kalendárnych dní odo dňa prijatia žiadosti a dokladov potrebných pre vydanie víza. 2. Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v individuálnych prípadoch predĺžiť až na 30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie preskúmanie žiadosti. 3. Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v naliehavých prípadoch skrátiť na dva pracovné dni alebo menej.“.

Rozhodnutie o žiadosti o vízum sa v zásade prijme do 10 kalendárnych dní od dátumu podania prípustnej žiadosti o vízum.

Uvedenú lehotu možno v jednotlivých prípadoch predĺžiť o30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie posúdenie žiadosti alebo v prípadoch zastupovania, v ktorom sa vedú konzultácie s orgánmi zastúpeného členského štátu.

Všetky uvedené lehoty začínajú plynúť až vtedy, keď je spis so žiadosťou o vízum úplný, t. j. od dátumu prijatia žiadosti o vízum a sprievodných dokladov.

V prípade diplomatických misií a konzulárnych úradov, ktoré majú systém prideľovania termínov na stretnutie, sa v zásade do času na vybavenie žiadosti nezapočítava čas čakania na pridelenie termínu stretnutia. Na uvedenú otázku ako aj na iné praktické spôsoby podávania žiadosti o vízum sa vzťahujú všeobecné pravidlá stanovené v článku 9 vízového kódexu a migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky.

V článku 7 ods. 3 dohody sa stanovuje, že:

„Ak sa vyžaduje podanie žiadostí na osobnom stretnutí, takéto stretnutie sa uskutoční spravidla do dvoch týždňov odo dňa, keď bolo o takúto schôdzku požiadané.“.

„V odôvodnených a naliehavých prípadoch (keď žiadosť o vízum nebolo možné podať skôr z dôvodov, ktoré nemohol žiadateľ predvídať), môže konzulárny úrad žiadateľom umožniť podanie žiadosti buď bez schôdzky, alebo sa schôdzka uskutoční bezodkladne.“.

Pri stanovovaní termínu stretnutia je vzhľadom na vykonávanie článku 7 ods. 3 dohody potrebné zohľadniť prípadnú naliehavosť, na ktorú upozornil žiadateľ o vízum. Rozhodnutie o skrátení lehoty na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum prijíma konzulárny úradník.

2.1.3. Odchod z krajiny v prípade straty alebo odcudzenia dokladov totožnosti

V článku 8 dohody sa stanovuje, že:

„Občania Európskej únie a Azerbajdžanskej republiky, ktorí stratili doklady totožnosti alebo ktorým boli počas pobytu na území Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov odcudzené, môžu opustiť územie Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov bez víza alebo iného povolenia na základe platných dokladov totožnosti oprávňujúcich prekročenie hraníc vydaných diplomatickými misiami alebo konzulárnymi úradmi členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky.“.

V prípade straty alebo odcudzenia dokladov totožnosti postačia na odchod z územia Azerbajdžanskej republiky alebo schengenského priestoru platné doklady totožnosti vydané diplomatickými misiami alebo konzulárnymi úradmi oprávňujúce držiteľov víz na prekročenie hranice. Orgány hostiteľskej krajiny nemôžu očakávať od držiteľa víz alebo konzulárneho úradu žiadne iné doklady, povolenia ani formality.

2.1.4. Predĺženie platnosti víza vo výnimočných prípadoch

V článku 9 dohody sa stanovuje, že:

„Občanom Európskej únie a Azerbajdžanskej republiky, ktorí nemôžu opustiť územie Azerbajdžanskej republiky alebo územie členských štátov v lehote stanovenej vo víze z dôvodu force majeure, sa platnosť víza a/alebo v ňom stanovená dĺžka pobytu bezplatne predĺži v súlade s právnymi predpismi platnými v Azerbajdžanskej republike alebo v hostiteľskom štáte o čas, ktorý je potrebný na ich návrat do štátu trvalého pobytu.“.

Pokiaľ ide o predĺženie platnosti víza v prípadoch odôvodnených osobných dôvodov, ak držiteľ víza nemá možnosť opustiť územie členského štátu do dátumu uvedeného na vízovej nálepke, uplatňujú sa ustanovenia článku 33 vízového kódexu, pokiaľ sú zlučiteľné s dohodou. V zmysle dohody sa však platnosť víza v prípade force majeure alebo z humanitárnych dôvodov predlžuje bezplatne.

Pokiaľ ide o Azerbajdžanskú republiku, na otázky týkajúce sa predĺženia dočasného pobytu cudzincov v Azerbajdžanskej republike sa uplatňuje migračný kódex.

Rozhodnutie o predĺžení dočasného pobytu cudzincov v Azerbajdžanskej republike je oficiálny doklad povoľujúci cudzincom dočasne sa zdržiavať v Azerbajdžanskej republike.

Cudzinci s predĺženým dočasným pobytom v Azerbajdžanskej republike môžu opustiť túto krajinu na hraničných priechodoch na štátnych hraniciach, keď predložia pasy alebo iné doklady oprávňujúce na prekročenie hraníc a rozhodnutie o predĺžení dočasného pobytu.

2.2. Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie žiadateľov o víza

2.2.1. Písomné dokumenty potvrdzujúce účel cesty

Kategóriám osôb uvedeným v článku 4 ods. 1 dohody budú na preukázanie účelu cesty postačovať určené listinné dôkazy. Ako sa stanovuje v článku 4 ods. 3 dohody, nebude sa vyžadovať žiadne ďalšie odôvodnenie, pozvanie alebo potvrdenie týkajúce sa účelu cesty.

To však neznamená výnimku zo všeobecnej požiadavky dostaviť sa osobne za účelom predloženia žiadosti o vízum alebo poskytnúť sprievodné doklady, ktoré sa týkajú napr. spôsobov pokrytia životných nákladov.

Ak v jednotlivých prípadoch pretrvávajú pochybnosti o pravosti dokladu potvrdzujúceho účel cesty, podľa článku 21 ods. 8 vízového kódexu a migračného kódexu Azerbajdžanskej republiky môže byť žiadateľ o vízum pozvaný na dodatočný rozhovor na veľvyslanectvo a/alebo konzulát, kde sa mu môžu položiť otázky týkajúce sa skutočného účelu pobytu alebo plánovaného návratu žiadateľa. V takýchto individuálnych prípadoch môže žiadateľ o vízum na základe vlastnej úvahy predložiť dodatočné doklady alebo o to môže vo výnimočných prípadoch požiadať konzulárny úradník. Uvedený postup sa však nemá uplatňovať systematicky a bude ho pozorne sledovať spoločný výbor.

Originál dokladu vyžadovaný podľa článku 4 ods. 1 dohody sa v zásade predkladá spolu so žiadosťou o vízum. Konzulát však môže začať spracúvať žiadosť o vízum na základe faksimile alebo kópií dokladu. Konzulát však môže v prípade prvej žiadosti o vízum požadovať originál dokladu a požiada oň v individuálnych prípadoch, v ktorých existujú pochybnosti.

Na kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 4 dohody (napríklad na turistov) sa naďalej uplatňujú všeobecné pravidlá týkajúce sa dokladov preukazujúcich účel ich cesty. To isté platí aj pre doklady týkajúce sa súhlasu rodičov s cestou detí mladších ako 18 rokov.

Schengenské pravidlá alebo vnútroštátne právo sa vzťahujú na otázky, ktoré nie sú upravené v dohode, ako je uznávanie cestovných dokladov a záruky týkajúce sa návratu a dostatočných prostriedkov na pokrytie nákladov.

V článku 4 ods. 1 dohody sa stanovuje, že:

„1. Na preukázanie účelu cesty na územie druhej zmluvnej strany sú pre nasledujúce kategórie občanov Únie a Azerbajdžanskej republiky postačujúce tieto doklady: a) pre blízkych príbuzných – manželských partnerov, deti (vrátane adoptovaných), rodičov (vrátane opatrovníkov), starých rodičov a vnúčatá – občanov Európskej únie s riadnym pobytom na území Azerbajdžanskej republiky, občanov Azerbajdžanskej republiky s riadnym pobytom na území členských štátov, občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi, a občanov Azerbajdžanskej republiky s pobytom na území Azerbajdžanskej republiky; — písomná žiadosť hostiteľskej osoby;“.

Pravosť podpisu pozývajúcej osoby musí potvrdiť príslušný orgán v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi krajiny bydliska. Pozvánky by mali byť potvrdené príslušným orgánom.

Toto ustanovenie sa takisto vzťahuje na rodinných príslušníkov pracovníkov diplomatických misií a konzulátov, ktorí cestujú na účely rodinnej návštevy v dĺžke 90 dní na územie členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky, s výnimkou potreby preukázať legálny pobyt a rodinné väzby.

„b) bez toho, aby bol dotknutý článok 10, pre členov oficiálnych delegácií vrátane stálych členov takýchto delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované členským štátom, Európskej únii alebo Azerbajdžanskej republike zúčastňujú na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území Azerbajdžanskej republiky alebo niektorého členského štátu; — list vydaný príslušným orgánom členského štátu alebo Azerbajdžanskej republiky alebo inštitúciou Európskej únie potvrdzujúci, že žiadateľ je členom tejto delegácie alebo stálym členom delegácie cestujúcim na územie druhej zmluvnej strany s cieľom zúčastniť sa na uvedených podujatiach, spolu s kópiou oficiálneho pozvania;“.

Meno žiadateľa o vízum sa musí uviesť v liste vydanom príslušným orgánom, v ktorom sa potvrdzuje, že daná osoba je členom delegácie a cestuje na územie druhej zmluvnej strany s cieľom zúčastniť sa na oficiálnom stretnutí. Meno žiadateľa o vízum nemusí byť uvedené v oficiálnej pozvánke na stretnutie, aj keď to môže byť prípad, keď je oficiálna pozvánka adresovaná konkrétnej osobe.

Uvedené ustanovenie sa vzťahuje na členov oficiálnych delegácií bez ohľadu na typ pasu (služobný alebo bežný pas), ktorého sú držiteľmi.

„c) pre podnikateľov a zástupcov podnikateľských organizácií: — písomná žiadosť od hostiteľskej právnickej osoby alebo spoločnosti, organizácie alebo úradu alebo pobočky takejto právnickej osoby alebo spoločnosti, štátnych alebo miestnych orgánov Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov alebo organizačných výborov obchodných a priemyselných výstav, konferencií a sympózií, ktoré sa konajú na území Azerbajdžanskej republiky alebo jedného z členských štátov, podpísaná príslušnými orgánmi v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;“.

Okrem vyššie uvedeného, národný obchodný register vydá doklad potvrdzujúci existenciu daných obchodných organizácií.

„d) pre vodičov medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy, ktorí uskutočňujú svoju činnosť medzi územím Azerbajdžanskej republiky a členských štátov s vozidlami registrovanými v členských štátoch alebo v Azerbajdžanskej republike: — písomná žiadosť od vnútroštátneho združenia (zväzu) dopravcov Azerbajdžanskej republiky alebo vnútroštátnych združení dopravcov členských štátov vykonávajúcich medzinárodnú cestnú prepravu, s uvedením účelu, dĺžky a počtu ciest;“.

Združenie oprávnené vydávať písomnú žiadosť je národné združenie krajiny pôvodu vodiča. Písomné žiadosti môžu vydávať aj regionálne alebo iné pobočky národných združení členských štátov.

„e) pre žiakov, študentov, študentov postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúcich učiteľov, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, vrátane ciest v rámci výmenných programov a iných školských aktivít: — písomná žiadosť alebo potvrdenie o zápise od hostiteľskej univerzity, akadémie, inštitútu, fakulty alebo školy alebo študentský preukaz alebo potvrdenie o zapísaných predmetoch;“.

Študentský preukaz možno uznať ako odôvodnenie účelu cesty len vtedy, ak ho vydala hostiteľská univerzita, vysoká škola alebo škola, kde sa má štúdium alebo vzdelávacie školenie uskutočniť.

„f) pre účastníkov vedeckých, akademických, kultúrnych alebo umeleckých činností vrátane univerzitných a iných výmenných programov: — písomná žiadosť hostiteľskej organizácie o účasť na týchto aktivitách;

g) pre novinárov a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov: — certifikát alebo iný doklad vydaný profesijnou organizáciou alebo zamestnávateľom žiadateľa, preukazujúci, že dotknutá osoba je kvalifikovaný novinár, a potvrdzujúci, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo preukazujúci, že daná osoba je členom technického personálu, ktorý novinára pracovne sprevádza;“.

Táto kategória sa nevzťahuje na novinárov na voľnej nohe a ich asistentov.

Je potrebné predložiť potvrdenie alebo iný doklad vydaný profesijnou novinárskou organizáciou alebo zamestnávateľom žiadateľa o vízum, ktorý preukazuje, že žiadateľ je profesionálny novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu, a ktorý potvrdzuje, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo pomoc pri takejto práci.

„h) pre účastníkov medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod: — písomná žiadosť hostiteľskej organizácie, príslušných orgánov, národných športových federácií členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky alebo národného olympijského výboru Azerbajdžanskej republiky alebo národných olympijských výborov členských štátov;“.

Zoznam sprevádzajúcich osôb v prípade medzinárodných športových akcií sa obmedzí na osoby, ktoré sprevádzajú športovcov ako ich odborný sprievod: tréneri, maséri, zdravotnícky personál a predseda športového klubu. To znamená, že fanúšikovia sa nebudú považovať za sprevádzajúce osoby.

„i) pre účastníkov oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami: — písomná žiadosť vedúceho predstaviteľa správy/starostu týchto obcí a miest;“.

Vedúcim úradu mesta či obce alebo starostom mesta či obce, ktorý je oprávnený vydávať písomnú žiadosť, je vedúci úradu mesta či obce alebo starosta mesta či obce hostiteľského mesta či obce, kde sa majú partnerské činnosti uskutočniť. Uvedená kategória zahŕňa iba oficiálne partnerské projekty.

„j) pre osoby cestujúce zo zdravotných dôvodov a osoby, ktoré ich musia sprevádzať: — úradný doklad zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení a potrebu, aby bola osoba sprevádzaná a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia;“.

Musí sa predložiť doklad vydaný zdravotníckym zariadením potvrdzujúci tieto tri prvky (nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení, potrebu, aby bola osoba sprevádzaná, a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia, napr. doklad o platbe vopred).

„k) pre príslušníkov slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach organizovaných na území Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov: — písomná žiadosť hostiteľskej organizácie potvrdzujúca, že príslušná osoba sa zúčastňuje na tomto podujatí;

l) pre zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov: — písomná žiadosť vydaná hostiteľskou organizáciou, potvrdenie, že osoba zastupuje organizáciu občianskej spoločnosti a potvrdenie o zriadení danej organizácie z príslušného registra vydané štátnym orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;“.

Musí sa predložiť doklad od organizácie občianskej spoločnosti potvrdzujúci, že žiadateľ o vízum zastupuje túto organizáciu.

Na jednotlivých členov organizácií občianskej spoločnosti sa dohoda nevzťahuje.

„m) pre blízkych navštevujúcich pohrebné obrady: — úradný doklad potvrdzujúci úmrtie, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a zosnulým;

n) pre návštevníkov vojenských a občianskych cintorínov: — úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.“.

V dohode sa nespresňuje, orgány ktorej krajiny by mali vydať uvedený úradný doklad: orgány krajiny, kde sa nachádza cintorín, alebo orgány krajiny, v ktorej má pobyt osoba, ktorá si praje navštíviť cintorín. Malo by sa akceptovať, že tento úradný doklad môžu vydať príslušné orgány ktorejkoľvek z týchto krajín.

Musí sa predložiť vyššie uvedený úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom o vízum a pochovaným.

Dohoda nevytvára žiadne nové pravidlá zodpovednosti fyzických alebo právnických osôb vydávajúcich písomné žiadosti. V prípade vydania nepravdivej žiadosti sa uplatní právo Únie a/alebo vnútroštátne právo.

2.2.2. Udeľovanie víz na viac vstupov.

V prípadoch, keď žiadateľ o vízum musí často cestovať na územie členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky, môžu sa vydať krátkodobé víza na niekoľko vstupov za predpokladu, že celková dĺžka týchto návštev neprekročí 90 dní počas obdobia 180 dní.

V článku 5 dohody sa stanovuje, že:

„1. Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov a Azerbajdžanskej republiky vydávajú viacnásobné víza platné až päť rokov pre tieto kategórie občanov: a) manželských partnerov, deti (vrátane adoptovaných) vo veku do 21 rokov alebo závislé, rodičov (vrátane opatrovníkov), ktorí navštevujú občanov Európskej únie s riadnym pobytom na území Azerbajdžanskej republiky alebo občanov Azerbajdžanskej republiky s riadnym pobytom v členských štátoch alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členských štátov, ktorých sú štátnymi príslušníkmi, alebo občanov Azerbajdžanskej republiky s pobytom na území Azerbajdžanskej republiky; b) pre stálych členov oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného členským štátom, Európskej únii alebo Azerbajdžanskej republike, budú zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, prípadne na podujatiach medzivládnych organizácií na území Azerbajdžanskej republiky alebo jedného z členských štátov; Odchylne od prvej vety, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť viacnásobných vstupných víz sa obmedzí iba na toto obdobie, predovšetkým keď: — v prípade osôb uvedených v písmene a) obdobie platnosti povolenia na riadny pobyt pre občanov Azerbajdžanskej republiky s riadnym pobytom v jednom z členských štátov alebo pre občanov Únie s riadnym pobytom v Azerbajdžanskej republike, — v prípade osôb uvedených v písmene b) obdobie, počas ktorého sú v postavení stáleho člena oficiálnej delegácie, je kratšie ako päť rokov.“.

Vzhľadom na profesijný status uvedených kategórií osôb alebo ich rodinný vzťah s občanom Azerbajdžanskej republiky, ktorý sa oprávnene zdržiava na území členských štátov, s občanom Únie, ktorý sa oprávnene zdržiava na území Azerbajdžanskej republiky, alebo s občanom Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého je štátnym príslušníkom, je odôvodnené udeliť víza na viac vstupov s dobou platnosti päť rokov alebo obmedzené na funkčné obdobie alebo na obdobie ich oprávneného pobytu, ak trvajú menej ako päť rokov.

Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a) dohody, musia predložiť doklad o oprávnenom pobyte pozývajúcej osoby.

Pokiaľ ide o osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, mali by predložiť potvrdenie o svojom profesijnom postavení a dĺžke svojho funkčného obdobia.

Uvedené ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, ak sú oslobodené od vízovej povinnosti podľa dohody, t. j. ak sú držiteľmi diplomatického pasu.

Ak sú potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na toto obdobie.

„2. Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov a Azerbajdžanskej republiky udeľujú vstupné víza na viac vstupov platné jeden rok nasledujúcim kategóriám občanov, ktorým počas predchádzajúceho roku bolo udelené aspoň jedno vízum, ktoré využili v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte: a) študentom a študentom postgraduálneho štúdia, ktorí pravidelne cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacieho školenia, vrátane ciest v rámci výmenných programov; b) novinárom a technickému personálu pracovne sprevádzajúci novinárov; c) účastníkom oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami; d) pre vodičov medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy, ktorí uskutočňujú svoju činnosť medzi územím Azerbajdžanskej republiky a členských štátov s vozidlami registrovanými v členských štátoch alebo v Azerbajdžanskej republike: e) osobám, ktoré musia cestovať pravidelne zo zdravotných dôvodov, a osobám, ktoré ich musia sprevádzať; f) príslušníkom slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach a ktorí pravidelne cestujú do Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov; g) zástupcom organizácií občianskej spoločnosti, ktorí pravidelne cestujú do Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov na vzdelávacie školenia, semináre, konferencie, a to aj v rámci výmenných pobytov; h) účastníkom vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít, vrátane univerzitných a iných výmenných programov, ktorí pravidelne cestujú do Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov; i) účastníkom medzinárodných športových podujatí a ich odbornému sprievodu; j) členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného členským štátom, Európskej únii alebo Azerbajdžanskej republike, budú zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, prípadne na podujatiach medzivládnych organizácií na území Azerbajdžanskej republiky alebo jedného z členských štátov; k) podnikateľom a zástupcom obchodných organizácií, ktorí pravidelne cestujú do Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov. Odchylne od prvej vety, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víz na viac vstupov sa obmedzí iba na toto obdobie.“.

Víza na viac vstupov platné jeden rok sa v zásade udeľujú pre vyššie uvedené kategórie osôb žiadateľov o vízum, ak v priebehu predchádzajúceho roka (12 mesiacov) získal žiadateľ o vízum aspoň jedno vízum, využil ho v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území (územiach) navštevovaného štátu (navštevovaných štátov) (napríklad osoba neprekročila povolenú dĺžku pobytu) a ak existujú dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov.

V prípadoch, keď nie je opodstatnené udeliť vízum platné jeden rok (napríklad ak výmenný program trvá menej ako jeden rok alebo osoba nemá potrebu cestovať počas celého roka), bude platnosť víza kratšia ako jeden rok za predpokladu, že ostatné podmienky na udelenie víza sú splnené.

„3. Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov vydávajú vstupné víza na viac vstupov platné najmenej dva roky a najviac päť rokov kategóriám osôb uvedeným v odseku 2 tohto článku, ktorí počas predchádzajúcich dvoch rokov využili jednoročné víza na viac vstupov v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, pričom v takom prípade sa platnosť víz na viac vstupov obmedzí iba na toto obdobie. 4. Celková dĺžka pobytu osôb uvedených v odsekoch 1 až 3 tohto článku na území členských štátov alebo Azerbajdžanskej republiky neprekročí 90 dní počas doby 180 dní.“.

Víza na viac vstupov platné najmenej dva a najviac päť rokov sa udelia pre kategórie žiadateľov o vízum uvedené v článku 5 ods. 2 dohody pod podmienkou, že počas predchádzajúcich dvoch rokov (24 mesiacov) využili dve jednoročné víza na viac vstupov v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území (územiach) navštevovaného štátu (navštevovaných štátov), ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, pričom v takom prípade sa platnosť víz na viac vstupov obmedzí iba na toto obdobie. 4 a že dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov sú stále platné. Je potrebné poznamenať, že vízum platné najmenej dva roky a najviac päť rokov sa udelia iba vtedy, ak boli žiadateľovi o vízum počas predchádzajúcich dvoch rokov (24 mesiacov) udelené dve víza platné najmenej jeden rok, a ak daná osoba tieto víza využila v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území (územiach) navštevovaného štátu (navštevovaných štátov). Na základe posúdenia každej žiadosti o vízum rozhodnú diplomatické misie a konzulárne úrady o platnosti týchto víz, t. j. od dvoch do piatich rokov.

Ak žiadateľ nevyužil predchádzajúce vízum, neexistuje povinnosť udeliť vízum na viac vstupov.

2.2.3. Držitelia diplomatických pasov.

V článku 10 dohody sa stanovuje, že:

„1. Občania Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov, ktorí sú držiteľmi platných diplomatických pasov, môžu vstúpiť na územie Azerbajdžanskej republiky alebo členských štátov, opustiť ho alebo ním prechádzať bez víz. 2. Osoby uvedené v odseku 1 tohto článku sa môžu zdržiavať na území Azerbajdžanskej republiky alebo na územiach členských štátov bez víz najviac 90 dní počas obdobia 180 dní.“.

Dohoda sa nevzťahuje na postupy pre vysielanie diplomatov do členských štátov. V týchto prípadoch sa použije bežný akreditačný postup.

III. SPOLUPRÁCA V OBLASTI CESTOVNÝCH DOKLADOV

V spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode sa zmluvné strany dohodli, že spoločný výborby mal posudzovať v rámci monitorovania vykonávania tejto dohody vplyv, ktorý má úroveň bezpečnosti príslušných cestovných dokladov na fungovanie tejto dohody. Na tento účel sa zmluvné strany dohodli, že si budú pravidelne vymieňať informácie o opatreniach, ktoré prijali, aby sa vyhli zvýšeniu množstva cestovných dokladov, a rozvíjať technické aspekty bezpečnosti cestovných dokladov, ako aj že si budú pravidelne vymieňať informácie o procese personalizácie vydávania cestových dokladov.

IV. ŠTATISTIKA

S cieľom umožniť spoločnému výboru účinné monitorovanie vykonávania dohody, diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov predložia Komisii každých šesť mesiacov štatistické údaje. Ak je to možné, uvedené štatistické údaje by mali obsahovať nasledovné a mali by sa uvádzať podľa mesiacov:

— počet zamietnutých víz;

— počet udelených víz na viac vstupov,

— obdobie platnosti udelených víz na viac vstupov,

— počet víz udelených bez poplatkov.

(1) Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

(2) Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19.

(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).

(5) Migračný kódex Azerbajdžanskej republiky bol prijatý zákonom Azerbajdžanskej republiky č. 713-IVQ dňa 2. júla 2013 a účinnosť nadobudol 1. augusta 2013.

(6) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 565/2014/EÚ z 15. mája 2014, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na jednostrannom uznávaní niektorých dokladov Bulharskom, Chorvátskom, Cyprom a Rumunskom za rovnocenné s ich národnými vízami na účely tranzitu cez ich územia alebo zamýšľaného pobytu na ich územiach, ktorého trvanie počas akéhokoľvek obdobia 180 dní nepresiahne 90 dní a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 895/2006/ES a č. 582/2008/ES (Ú. v. EÚ L 157, 27.5.2014, s. 23). Cyprus vzhľadom na neexistujúce diplomatické vzťahy v súčasnosti vyníma držiteľov azerbajdžanských pasov (s výnimkou diplomatického pasu) z uplatňovania ustanovení rozhodnutia č. 565/2014/EÚ.

(7) Oslobodenie od vízovej povinnosti je v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia Rady č. 539/2001.

(8) Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum (Ú. v. EÚ L 289, 3.11.2005, s. 23).