SK Úradný vestník Európskej únie C 261/1

STANOVISKO KOMISIE

zo 7. augusta 2015

k návrhu nariadenia Európskej centrálnej banky o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách

(2015/C 261/01)

1. Úvod

Komisia dostala 26. júna 2015 žiadosť od Európskej centrálnej banky (ECB) o stanovisko k návrhu nariadenia o zbere podrobných údajov o úveroch a úverových rizikách (ďalej len „návrh nariadenia“).

Komisia víta túto žiadosť a uznáva, že ECB tak koná v súlade so svojou povinnosťou konzultovať s Komisiou o návrhoch nariadení ECB vždy, keď existuje spojitosť so štatistickými požiadavkami Komisie, ako je stanovené v článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), aby zabezpečila koherentnosť potrebnú pri tvorbe štatistiky, ktorá spĺňa príslušné informačné požiadavky ECB a Komisie. Dobrá spolupráca medzi ECB a Komisiou je prospešná pre obe inštitúcie, ako aj pre používateľov a respondentov, keďže umožňuje efektívnejšiu tvorbu európskej štatistiky.

Komisia v plnom rozsahu podporuje požiadavku na zber údajov o úveroch a úverových rizikách na mikroúrovni s použitím harmonizovaného prístupu. Prínos tohto návrhu je jasný – je dôležitý a má význam pre široké spektrum zainteresovaných strán a pre rôzne účely, okrem iného pre menovú politiku, makroprudenciálnu politiku, úlohy spojené s bankovým dohľadom, a analýzu trhu s úvermi.

2. Pripomienky k legislatívnemu návrhu a navrhované zmeny

Komisia konštatuje, že návrh nariadenia ECB náležite zohľadňuje Európsky systém účtov (ESA 2010) zavedený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (2), pokiaľ ide o vymedzenie inštitucionálnych sektorov a finančných nástrojov.

Komisia by ako budúci potenciálny používateľ súborov štatistických údajov vyplývajúcich z návrhu nariadenia ECB chcela vyjadriť tieto pripomienky:

2.1. Rozsah zberu údajov

Vzhľadom na ambiciózny rozsah a mieru, v akej by tieto údaje mohli zlepšiť rozhodovanie v rôznych fázach legislatívneho procesu (posúdenia vplyvu v prípade návrhov nových právnych predpisov, ako aj hodnotenia ex post pravidelne vyžadované v právnych predpisoch), je veľmi dôležité, aby Komisia mala prístup k podrobným aj k agregovaným údajom.

Komisia navrhuje rozšíriť rozsah zberu o údaje o spotrebiteľských úveroch, ktoré by mohli zasielať všetci veritelia (nielen peňažné finančné inštitúcie) a ktoré by sa poskytovali aj na cezhraničnom základe. Tým by sa odstránili medzery v existujúcej štatistike úverov. Zber týchto údajov by mal pre Komisiu veľký význam, pretože by jej umožnil monitorovať výkonnosť trhu so spotrebiteľskými úvermi a plniť si povinnosti podľa článku 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES o zmluvách o spotrebiteľskom úvere (3). Kategória spotrebiteľských úverov by mala ako podkategórie zahŕňať prečerpanie účtu, kreditné karty, úverové linky a ostatné spotrebiteľské úvery.

Okrem toho s cieľom získať širší a úplný prehľad úverovej expozície finančného sektora a súvisiacich úverových rizík by sa mal súbor spravodajských jednotiek hneď, ako to bude možné, rozšíriť na „ostatné finančné korporácie poskytujúce úvery“.

Komisia by okrem toho chcela poznamenať, že v záujme minimalizovania nákladov na zber údajov by sa údaje podľa možnosti mali získavať z existujúcich databáz. Napríklad veľa doplňujúcich informácií o MSP, ktoré nesúvisia s úvermi (vrátane oficiálnej adresy, veľkosti a počtu zamestnancov), by sa mohlo prebrať z databázy RIAD.

2.2. Konkrétne pripomienky k ochrane osobných údajov

Komisia sa domnieva, že znenie návrhu nariadenia ECB by malo byť prísnejšie, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov. Ak opatrenia stanovené v návrhu nariadenia ECB zahŕňajú spracovanie osobných údajov, musia sa vykonávať v súlade s právnymi predpismi EÚ o ochrane takýchto údajov, najmä so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (4), a s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa tieto predpisy vykonávajú, ako aj s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (5). Komisia preto navrhuje odkázať na tieto všeobecne uplatniteľné právne predpisy v odôvodneniach návrhu nariadenia ECB a preformulovať znenie jeho článku 13 tak, aby obsahovalo jednoznačnú povinnosť dodržiavať právne predpisy EÚ o ochrane osobných údajov, najmä smernicu 95/46/ES a nariadenie (ES) č. 45/2001, a nahradiť ním navrhovaný článok 13 ods. 2

Článok 13 ods. 1 by preto mal znieť takto: „Opatrenia stanovené v tomto nariadení sa musia vykonávať v súlade s právnymi predpismi EÚ o ochrane osobných údajov, najmä so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, a s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa tieto predpisy vykonávajú, ako aj s nariadením (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov.“

Komisia okrem toho podporuje obozretnejší prístup, pokiaľ ide o sprístupnenie osobným údajov tretím stranám. Pokiaľ ide o odôvodnenie 18 návrhu nariadenia ECB, Komisia nepovažuje za vhodné umožniť úverovým databázam iným než centrálnym úverovým registrom opätovne použiť tieto údaje bez ďalšej špecifikácie týchto tretích strán, najmä nie bez súhlasu protistrán. Komisia preto navrhuje vypustiť slová „a ďalšie relevantné súbory údajov o úveroch zostavovaných verejným sektorom“ (and other relevant credit datasets established by the public sector) v odôvodnení 18. Podobne by Komisia navrhla vypustiť v článku 11 ods. 1 návrhu nariadenia ECB slová „a sprístupniť tieto údaje tretím stranám“ (and grant access to such data for third parties). Okrem toho článok 11 ods. 3 by sa mal zmeniť tak, aby sa vzťahoval nielen na právnické osoby, ale aj na fyzické osoby.

2.3. Ďalšie pripomienky

Podľa názoru Komisie by sa mohli lepšie vysvetliť aspekty zodpovednosti v súvislosti so zozbieranými údajmi. Nie je napríklad jasné, kto je zodpovedný za vývoj a udržiavanie uvedených zabezpečených kanálov a či už existuje potrebná infraštruktúra. Celkom jasné nie je ani to, či údaje (o domácnostiach) budú anonymizované pri zdroji, na úrovni centrálnej databázy pred ich uložením v databáze AnaCredit, alebo pri extrakcii údajov na účely spätnej väzby.

Ak sa vytvoria možnosti spätnej väzby, malo by sa s verejnými a súkromnými poskytovateľmi úverov zaobchádzať rovnako. Týmto spôsobom sa zabráni potenciálnemu rušivému vplyvu na trh, ktorý by vyplýval napr. z vybavenia verejného centrálneho registra údajmi, ku ktorým by súkromní konkurenti poskytujúci informačné služby v oblasti úverov nemali prístup.

Komisia sa stotožňuje s názorom, že informačné kanály na spätnú väzbu musia byť dostatočne flexibilné. Príliš veľká voľnosť na úrovni členských štátov však môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže v celej EÚ, a tým poškodiť existujúci „ekosystém“ informácií o úveroch. Aby sa tomu zabránilo, je možno odôvodnené navrhnúť pravidlá pre kanály na spätnú väzbu na centrálnej úrovni. Z návrhu nariadenia ECB jasne nevyplýva, či členské štáty môžu uplatňovať nižšie prahové hodnoty a či sa táto prax podporuje. Celkovo by sa mohli spresniť ciele projektu AnaCredit. V súčasnosti je spektrum možných účelov veľmi široké. Úroveň dostupnosti informácií (napr. anonymizované, presné, agregované atď.) by sa mala spresniť pre každú kategóriu používateľov.

Mali by sa doplniť odkazy na analýzu nákladov a prínosov. Týmito odkazmi by sa zvýšila dôveryhodnosť návrhu a vplyv návrhu by sa stal vyváženejší.

3. Záver

Komisia návrh nariadenia o ECB podporuje, keďže vďaka nemu by boli údaje o úveroch a úverových rizikách dostupné na mikroúrovni, čo je veľmi dôležité pre zainteresované strany a samotnú Komisiu.

Podľa názoru Komisie by sa však mali vyriešiť uvedené otázky.

V Bruseli 7. augusta 2015 Za Komisiu Marianne THYSSEN členka Komisie

(1) Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

(2) Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1.

(3) Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2008, s. 66.

(4) Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

(5) Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.