ZOZNAM PRÍLOH

Typové schválenie vozidla nesmie byť udelené, ak existuje dôvod pochybovať o tom, či je výrobca vozidla schopný poskytnúť analýzu uvedenú v bode 4. Táto pochybnosť by sa mohla vzťahovať buď na dostupnosť, alebo existenciu takejto analýzy (napr. žiadosť o typové schválenie obmedzenej série vozidiel od výrobcu so sídlom mimo EÚ zastupovaného stranou, u ktorej nie je pravdepodobné, že má zmysluplný prístup k takejto analýze).

4. Požiadavky na zariadenie obmedzujúce rýchlosť a na opatrenia zamedzujúce neoprávnené zásahy do hnacej sústavy a do zariadenia obmedzujúceho rýchlosť

Na účely kontroly plnenia bodu 3.1.2, traktor opíše špirálový pohyb pri rýchlosti 10 km/h, počnúc z priameho smeru vpred, na suchom, plochom povrchu vozovky, ktorý poskytuje dobrú priľnavosť pneumatikám. Zaznamená sa námaha, vynaložená na ovládanie riadenia do okamihu, kedy sa riadenie dostane do polohy, zodpovedajúcej začiatku pohybu traktora po kruhu otáčania s polomerom 12 m. Doba trvania tohto manévru (časový interval od okamihu, v ktorom sa po prvý raz pohlo ovládaním riadenia, do okamihu, kedy ovládanie riadenia dosiahne polohu, v ktorej sa robia merania) nesmie prekročiť päť sekúnd v normálnych prípadoch a osem sekúnd v prípade poruchy špeciálneho vybavenia. Jeden manéver sa musí urobiť doľava a jeden doprava.

Členské štáty, v ktorých je rýchlosť vozidla ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia meraná v míľach za hodinu, môžu vyžadovať, aby rýchlomerné zariadenie namontované do vozidiel predávaných v týchto krajinách, bolo označené v kilometroch za hodinu, ako aj v míľach za hodinu, v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/3/ES (1) .

časť týkajúca sa výhľadu z traktora do bočnej strany v norme ISO 5721-2: 2014 o zornom poli do bočnej strany a dozadu poľnohospodárskych traktorov.

Požiadavky stanovené v bode 4.2 sa nevzťahujú na vonkajšie spätné zrkadlá, ktoré sa po sklopení automaticky vrátia do svojej pôvodnej polohy alebo sa môžu znovu nastaviť do svojej pôvodnej polohy bez použitia nástrojov.

6.18.9. Iné požiadavky: Ak je najzadnejšie bočné obrysové svietidlo združené so zadným obrysovým svietidlom, ktoré je zlúčené so zadným hmlovým svietidlom, alebo brzdovým svietidlom, môžu sa fotometrické vlastnosti bočného obrysového svietidla meniť pri rozsvietení zadného hmlového svietidla alebo brzdového svietidla.

6.5.9. Iné požiadavky: Svietidlá musia blikať s frekvenciou 90 ± 30 krát za minútu. Po uvedení spínača svetelného signálu do činnosti musí najmenej do jednej sekundy nasledovať rozsvietenie svetla a najmenej do jednej a pol sekundy prvé zhasnutie svetla.

5.16.6. V rozmedzí teplôt osvetľovacieho zariadenia od – 30 °C do + 50 °C musí byť možné svietidlo uviesť do polohy používania do troch sekúnd od začiatku pôsobenia na ovládač.

5.16.4. Osvetľovacie zariadenia so servosystémami sa musia dať uviesť do polohy používania a rozsvietiť jediným ovládacím zariadením bez toho, aby sa vylúčila možnosť nastaviť ich do polohy používania bez ich rozsvietenia. V prípade zoskupených diaľkových a stretávacích svetlometov sa však uvedené ovládanie vyžaduje len na aktiváciu stretávacích svetlometov.

bočné obrysové svietidlo: oranžová; najzadnejšie bočné obrysové svietidlo však môže byť červené, ak je v skupine, združené alebo zlúčené so zadným obrysovým svietidlom, zadným doplnkovým obrysovým svietidlom, zadným hmlovým svietidlom, brzdovým svietidlom alebo je v skupine alebo má časť plochy výstupu svetla spoločnú so zadným odrazovým sklom;

5.11. Svietidlo nesmie vyžarovať smerom dopredu žiadne červené svetlo, ktoré by mohlo spôsobiť nedorozumenie a smerom dozadu žiadne biele svetlo, ktoré by mohlo spôsobiť nedorozumenie. Nezohľadňuje sa svetelné zariadenie montované na osvetlenie interiéru vozidla. Táto podmienka sa v prípade pochybností overuje takto:

častí, ktoré nemôžu prísť do styku s guľou s priemerom 100 mm, keď sa horizontálne približuje v každej vertikálnej rovine kolmej na pozdĺžnu os vozidla; vytlačenie gule nesmie presiahnuť 200 mm so začiatkom na každom ľavom a pravom najvzdialenejšom vonkajšom okraji vozidla a smerom k pozdĺžnej rovine vozidla, ak je vozidlo vybavené pneumatikami alebo súpravou pásov, pre ktoré je schválené, dosahujúc tak najužšiu šírku rozchodu,

Zavádzacia sonda sa namontuje na kalibračný upínač. Pri prechádzaní celého rozsahu frekvencie sa monitoruje energia potrebná na dosiahnutie hodnoty špecifikovanej v bode 3.7.2.1. Táto metóda kalibruje príkon systému objemovej injektáže prúdu vo vzťahu k prúdu pred skúšaním a tento príkon sa privedie do zavádzacej sondy po spojení so skúšanou EMP prostredníctvom káblov použitých počas kalibrácie. Je potrebné poznamenať, že príkonom sa rozumie monitorovaný príkon privedený do zavádzacej sondy.

TEM bunka sa pripojí ku koaxiálnemu zásuvkovému panelu a spojí sa čo možno najtesnejšie so zástrčkovým konektorom s príslušným počtom kolíkov. Napájacie a signálne vedenia zo zástrčkového konektora v bunke sa priamo spoja so skúšaným predmetom.

8.4.6. Skúšaná EMP, ktorá môže zahŕňať dodatočnú základnú rovinu, sa potom uloží do skúšobného zariadenia a umiestni sa v súlade s bodom 8.3. Ak sa použije druhá základná rovina, umiestni sa do 5 mm od základnej roviny skúšobného stavu a elektricky sa s ňou prepojí. Do generátora poľa sa potom pri každej z frekvencií uvedených v bode 5 privedie požadovaný príkon vymedzený v bode 8.4.2.

Pri každej požadovanej skúšobnej frekvencii sa do generátora poľa privedie príkon dostatočný na to, aby sa v referenčnom bode vytvorila požadovaná intenzita poľa (ako je vymedzené v bode 8.3.4) v mieste skúšky bez prítomnosti skúšanej EMP, meria sa a zaznamenáva príkon alebo iný parameter, ktorý sa priamo vzťahuje na príkon potrebný na vytvorenie poľa. Tieto výsledky sa použijú pre typové schvaľovacie skúšky, pokiaľ nenastanú zmeny v zariadeniach alebo vybavení, ktoré si nevyhnutne vyžiadajú opakovanie tohto postupu.

Hlavná kabeláž a akékoľvek káble snímača/spínača musia stúpať vertikálne z riadiacej jednotky na vrchol základnej platne (pomáha to maximalizovať väzbu s elektromagnetickým poľom). Potom musia káble viesť pozdĺž spodnej strany dosky do jedného z jej voľných rohov, kde sa slučkou stočia a vedú po povrchu uzemňovacej platne až po spoje s napájaním páskového vedenia. Potom káble vedú k pridruženému zariadeniu, ktoré je umiestnené v oblasti nachádzajúcej sa mimo vplyvu elektromagnetického poľa, napr. na podlahe tienenej miestnosti vo vzdialenosti 1 m pozdĺžne od pásovej linky.

Pri každej požadovanej skúšobnej frekvencii sa do páskového vedenia privedie príkon dostatočný na to, aby sa pri anténe vytvorila požadovaná intenzita poľa. Táto úroveň výstupného výkonu alebo iný parameter, ktorý sa priamo vzťahuje na výstupný výkon potrebný na vytvorenie poľa, sa použije pri skúškach typového schválenia, pokiaľ v zariadeniach alebo vo vybavení nenastanú zmeny, ktoré si vyžiadajú opakovanie tohto postupu.

Pri každej požadovanej skúšobnej frekvencii sa do páskového vedenia privedie príkon dostatočný na to, aby sa vytvorila požadovaná intenzita poľa v oblasti skúšania bez prítomnosti EMP, meria sa a zaznamenáva príkon alebo iný parameter, ktorý sa priamo vzťahuje na príkon potrebný na vytvorenie poľa. Tieto výsledky sa použijú pre skúšky typového schválenia, pokiaľ nenastanú zmeny v zariadeniach alebo vybavení, ktoré si nevyhnutne vyžiadajú opakovanie tohto postupu. Počas tohto procesu je hlava sondy umiestnená pod aktívnym vodičom a je vycentrovaná v pozdĺžnom, vertikálnom a priečnom smere. Puzdro elektronického vybavenia sondy je čo možno najďalej od pozdĺžnej osi páskového vedenia.

Prívod elektrickej energie do skúšanej EMP sa realizuje umelou sieťou (US) 5 μH/50 Ω, ktorá je elektricky uzemnená. Napájacie napätie sa udržuje na ± 10 % menovitého prevádzkového napätia systému. Akékoľvek zvlnenie napätia je menšie ako 1,5 % menovitého prevádzkového napätia systému, meraného pri monitorovacom mieste umelej siete.

Merania sa vykonajú v rozsahu od 30 do 1 000 MHz frekvenčného rozsahu. Tento rozsah sa rozdelí do 13 pásiem. V každom pásme sa môže skúšať jedna ustálená frekvencia, aby sa preukázalo, že sú splnené požadované limity. Aby sa potvrdilo, že skúšaná EMP spĺňa požiadavky tejto časti, skúšobný orgán vykoná skúšky pri každej takej ustálenej frekvencii v každom z nasledujúcich 13 frekvenčných pásiem:

4.4. Prívod elektrickej energie do skúšanej EMP sa realizuje umelou sieťou 5 μH/50 Ω, ktorá je elektricky prepojená so základnou rovinou. Napájacie napätie sa udržuje na ± 10 % menovitého prevádzkového napätia systému. Akékoľvek napätie zvlnenia má byť menšie ako 1,5 % menovitého prevádzkového napätia systému, meraného pri monitorovacom mieste umelej siete.

4.4. Prívod elektrickej energie do skúšanej EMP sa realizuje umelou sieťou 5 μH/50 Ω, ktorá je elektricky prepojená so základnou rovinou. Napájacie napätie sa udržuje na ± 10 % menovitého prevádzkového napätia systému. Akékoľvek zvlnenie napätia je menšie ako 1,5 % menovitého prevádzkového napätia systému, meraného pri monitorovacom mieste umelej siete.

Pri každej skúšobnej frekvencii sa do generátora poľa privedie príkon dostatočný na to, aby sa v referenčnom bode vytvorila požadovaná intenzita poľa (ako je vymedzené v bode 5) v oblasti skúšania bez prítomnosti vozidla, meria sa a zaznamenáva príkon alebo iný parameter, ktorý sa priamo vzťahuje na príkon potrebný na vytvorenie poľa. Skúšobné frekvencie sú v rozsahu 20 až 1 000 MHz. Kalibrácia sa začína pri 20 MHz a pridáva sa postupne maximálne 2 % z predchádzajúcej frekvencie, končiac pri 1 000 MHz. Tieto výsledky sa použijú pre skúšky typového schválenia, pokiaľ nenastanú zmeny v zariadeniach alebo vybavení, ktoré si nevyhnutne vyžiadajú opakovanie tohto postupu.

Motor poháňa kolesá hnanej nápravy normálnym spôsobom konštantnou rýchlosťou zodpovedajúcou trom štvrtinám maximálnej rýchlosti vozidla, ak výrobca z technických dôvodov neuprednostní inú rýchlosť. Motor vozidla sa zaťaží primeraným krútiacim momentom. Ak je to potrebné, hnacie hriadele môžu byť odpojené (napríklad v prípade vozidiel s viac ako dvoma nápravami), a to za predpokladu, že nepoháňajú komponenty spôsobujúce rušenie.

Je potrebné dbať na to, aby riadiace a monitorovacie zariadenie nebolo ovplyvnené vyžarovanými poľami tak, aby to nespôsobilo neplatnosť skúšok.

Merania sa vykonajú v rozsahu od 30 do 1 000 MHz frekvenčného rozsahu. Tento rozsah sa rozdelí do 13 pásiem. V každom pásme sa môže skúšať jedna ustálená frekvencia, aby sa preukázalo, že sú splnené požadované limity. Aby sa potvrdilo, že vozidlo spĺňa požiadavky tejto časti, skúšobný orgán vykoná skúšky pri každej takej ustálenej frekvencii v každom z nasledovných 13 frekvenčných pásiem:

Merania sa vykonajú v rozsahu od 30 do 1 000 MHz frekvenčného rozsahu. Aby sa potvrdilo, že vozidlo spĺňa požiadavky tejto časti, skúšobný orgán vykoná skúšky pri 13 frekvenciách v rozsahu napr. 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900 MHz. V prípade, že sa počas skúšky limit prekročí, je potrebné sa ubezpečiť, že je to z dôvodov týkajúcich sa vozidla a nie z dôvodov žiarenia okolia.

Anténa sa umiestni postupne na ľavej a pravej strane vozidla, rovnobežne s pozdĺžnou rovinou symetrie vozidla a v jednej priamke so stredom motora (pozri obrázok 1 v bode 7) a na priamke so stredovým bodom vozidla stanoveným ako bod na hlavnej osi vozidla ležiaci uprostred medzi stredmi prednej a zadnej nápravy vozidla.

Motor je v chode pri normálnej prevádzkovej teplote a so zaradeným neutrálom. Ak to nie je z praktických dôvodov možné, môžu sa výrobca a skúšobný orgán dohodnúť na alternatívnych podmienkach.

EMP, ktoré reprezentuje daný typ, pri intenzite poľa alebo prúdu 25 % nad referenčný limit, vyjadrenej vo vhodných lineárnych jednotkách, nesmie vykazovať žiadnu poruchu, spôsobujúcu akékoľvek zhoršenie výkonu, ktoré by mohlo zmiasť ostatných účastníkov cestnej premávky, alebo akékoľvek zhoršenie priameho ovládania vozidla vybaveného systémom, ktoré by mohol vodič alebo iný účastník cestnej premávky spozorovať.

Ak sa merania vykonávajú metódou opísanou v časti 7, referenčné limity žiarenia sú 54 až 44 dB μV/m (500 až 160 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz, pričom tento limit logaritmicky (lineárne) klesá pri frekvenciách nad 30 MHz, a 44 až 55 dB μV/m (160 až 560 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz, pričom tento limit sa logaritmicky (lineárne) zvyšuje pri frekvenciách nad 75 MHz, ako sa uvádza v bode 10 tejto časti. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 55 dB μV/m (560 μV/m).

Ak sa merania vykonajú metódou opísanou v časti 6, referenčné limity žiarenia sú 64 až 54 dB μV/m (1 600 až 500 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz, pričom tento limit logaritmicky (lineárne) klesá pri frekvenciách nad 30 MHz, a 54 až 65 dB μV/m (500 až 1 800 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz, pričom tento limit sa logaritmicky (lineárne) zvyšuje pri frekvenciách nad 75 MHz, ako sa uvádza v bode 9 tejto časti. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 65 dB μV/m (1 800 μV/m).

Vozidlo, ktoré reprezentuje daný typ, sa považuje za vozidlo spĺňajúce požiadavky na odolnosť, ak počas skúšky vykonanej v súlade s časťou 5, pri vystavení intenzite poľa vyjadrenej vo V/m s hodnotou 25 % nad referenčnú úroveň, nenastanú žiadne mimoriadne zmeny v rýchlosti otáčania hnaných kolies vozidla, žiadne zníženie výkonu, ktoré by mohlo zmiasť ostatných účastníkov cestnej premávky, a žiadne zhoršenie priameho ovládania vozidla vodičom, ktoré by mohol vodič alebo iný účastník cestnej premávky spozorovať.

Ak sa skúšky vykonávajú metódou opísanou v časti 5, referenčná úroveň intenzity poľa je 24 V/m efektívnej hodnoty vo viac ako 90 %-ách frekvenčného pásma od 20 do 1 000 MHz a 20 V/m efektívnej hodnoty v celom frekvenčnom pásme od 20 do 1 000 MHz.

Ak sa meranie vykoná metódou opísanou v časti 4 s použitím odstupu vozidla od antény 3,0 ± 0,05 m, referenčné limity žiarenia sú 34 dB μV/m (50 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz a 34 až 45 dB μV/m (50 až 180 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz. Tento limit sa logaritmicky (lineárne) zvyšuje pri frekvenciách nad 75 MHz, ako sa uvádza v bode 8. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 45 dB μV/m (180 μV/m).

Ak sa meranie vykoná metódou opísanou v časti 4 s použitím odstupu vozidla od antény 10,0 ± 0,2 m, referenčné limity žiarenia sú 24 dB μV/m (16 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz a 24 až 35 dB μV/m (16 až 56 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz. Tento limit sa logaritmicky (lineárne) zvyšuje pri frekvenciách nad 75 MHz, ako sa uvádza v bode 7. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 35 dB μV/m (56 μV/m).

Ak sa meranie vykoná metódou opísanou v časti 3 s použitím odstupu vozidla od antény 3,0 ± 0,05 m, referenčné limity žiarenia sú 44 dB μV/m (160 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz a 44 až 55 dB μV/m (160 až 562 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz. Tento limit sa logaritmicky (lineárne) zvyšuje pri frekvenciách nad 75 MHz, ako sa uvádza v bode 6. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 55 dB μV/m (562 μV/m).

Ak sa meranie vykoná metódou opísanou v časti 3 so vzdialenosťou medzi vozidlom a anténou 10,0 ± 0,2 m, referenčné limity žiarenia sú 34 dB μV/m (50 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 30 do 75 MHz a 34 až 45 dB μV/m (50 až 180 μV/m) vo frekvenčnom pásme od 75 do 400 MHz, tento limit rastie logaritmicky (lineárne) s frekvenciami nad 75 MHz, ako je znázornené v bode 5. Vo frekvenčnom pásme od 400 do 1 000 MHz zostáva limit konštantný na úrovni 45 dB μV/m (180 μV/m).

Tam, kde je to vhodné, sa uvedie akékoľvek obmedzenie použitia. Akékoľvek takéto obmedzenia sú obsiahnuté v informačnom dokumente uvedenom v článku 68 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 167/2013 a/alebo v osvedčení o typovom schválení EÚ uvedenom v článku 68 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 167/2013.

„Povinné označenia“ sú akékoľvek povinné označenia spolu so značkou typového schválenia stanovené v článku 34 nariadenia (EÚ) č. 167/2013, ktoré, v súlade s touto prílohou, musia byť pripevnené na vozidlách, komponentoch alebo samostatných technických jednotkách, keď sú vyrobené v zhode so schváleným typom alebo pre jeho identifikáciu počas procesov typového schvaľovania.

3. Elektromobily kategórií T2, T3, C2 alebo C3 by mali byť, pokiaľ je to možné, v súlade s požiadavkami prílohy IV delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 3/2014. (1)

PRÍLOHA XXX

Požiadavky na pneumatiky

1. Vymedzenie pojmov

Na účely tejto prílohy:

1.1. „Cyklická prevádzka“ je stav, ktorý sa uplatňuje vtedy, keď zaťaženie pneumatiky cykluje medzi plne zaťaženým a nezaťaženým stavom.

1.2. „Vysoký a trvalý krútiaci moment“ je stav, ktorý nastane v dôsledku zaťaženia oja alebo prípojky.

1.3. „Príslušný hustiaci tlak pneumatík“ je vnútorný tlak pneumatiky, ktorá má teplotu okolia (t. j. tlak studenej pneumatiky), ktorý je odporúčaný v zhode so záťažovými, rýchlostnými a prevádzkovými podmienkami vozidla. Nie je v ňom zahrnutý žiadny tlak, ktorý vzniká pri používaní pneumatiky, a je vyjadrený v kPa.

1.4. „Trieda maximálneho zaťaženia“ je hmotnosť, ktorú znesie pneumatika, keď sa používa v súlade s požiadavkami na použitie špecifikovanými jej výrobcom.

1.5. „Maximálna prípustná hmotnosť na nápravu podľa špecifikácie pneumatík“ je hmotnosť zodpovedajúca maximálnemu prípustnému statickému vertikálnemu zaťaženiu, ktoré môže byť prenášané na vozovku kolesami nápravy, a je obmedzená triedou maximálneho zaťaženia typov pneumatík, ktoré sa môžu namontovať na vozidlo uvedené v informačnom dokumente.

2. Požiadavky

2.1. Požiadavky uplatňované na typové schvaľovanie komponentov – pneumatík

2.1.1. Ustanovenia pre pneumatiky určené predovšetkým pre poľnohospodárske vozidlá s diagonálnymi alebo semiradiálnymi pneumatikami s referenčnou rýchlosťou maximálne 40 km/h (t. j. symbol rýchlosti A8), ako aj pre radiálne pneumatiky určené najmä na účely použitia v stavebníctve (t. j. pneumatiky s označením „Industrial“ alebo „IND“, „R-4“ alebo „F-3“).

2.1.1.1. Všetky pneumatiky, ktoré sú v súlade s príslušným typom, sa označujú v súlade s bodmi 2.1.1.2 až 2.1.1.2.4.

2.1.1.2. Osobitné požiadavky na označenie

2.1.1.2.1. Pneumatiky musia mať tieto označenia, v súlade s normou ISO 4223-1:2002/Amd 1:2011, vrátane:

— označenia rozmerov pneumatiky,

— indexu nosnosti (t. j. číselný kód označujúci zaťaženie, ktoré pneumatika znesie pri rýchlosti zodpovedajúcej príslušnej kategórii rýchlosti),

— symbolu kategórie rýchlosti (t. j. symbol označujúci maximálnu rýchlosť, pri ktorej pneumatika znesie zaťaženie zodpovedajúce jeho indexu zaťaženia) a

— slova „TUBELESS“, ak ide o bezdušovú pneumatiku.

2.1.1.2.2. Pneumatiky musia obsahovať tieto doplňujúce označenia:

— názov alebo ochranná známka výrobcu,

— hustiaci tlak, ktorý nesmie byť prekročený pri usadzovaní pätiek pri montáži pneumatiky,

— v prípade pneumatík pre poľnohospodárske stroje opis prevádzky (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa doplní o označenie, či sa vzťahuje na „hnacie koleso“ alebo na „voľne sa otáčajúce koleso“ alebo oboje, a

— dátum výroby v podobe skupiny štyroch číslic, z ktorých prvé dve udávajú týždeň a ďalšie dve číslice rok výroby.

2.1.1.2.3. Všetky označenia uvedené v bodoch 2.1.1.2.1 a 2.1.1.2.2 musia byť čitateľne a natrvalo vylisované na alebo v bočnici a vytvorené v priebehu výrobného procesu. Vypaľovanie alebo iný postup označenia po dokončení vlastného technologického procesu výroby pneumatiky nie je prípustný.

2.1.1.2.4. V súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 167/2013 sa nevyžaduje značka typového schválenia pre pneumatiky určené predovšetkým pre poľnohospodárske vozidlá s diagonálnymi alebo semiradiálnymi pneumatikami s referenčnou rýchlosťou maximálne 40 km/h (symbol rýchlosti A8), ako aj pre radiálne pneumatiky určené najmä na účely použitia v stavebníctve (t. j. pneumatiky s označením „Industrial“ alebo „IND“, „R-4“ alebo „F-3“) schválené v súlade s týmto nariadením.

Informačný dokument a informačná zložka, ktoré sa predkladajú spolu so žiadosťou o typové schválenie týchto pneumatík, sú uvedené vo vzoroch stanovených v článku 68 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 167/2013.

Každej typovo schválenej pneumatike sa pridelí jedinečné číslo typového schválenia, ktorého vzor je uvedený v článku 68 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 167/2013 a vydá sa osvedčenie o typovom schválení, vzor ktorého je uvedený v článku 68 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 167/2013.

2.1.2. Nové pneumatiky zodpovedajúce typu, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v bodoch 2.1.1 až 2.1.1.2.4., sa môžu naďalej uvádzať na trh do 31. decembra 2018.

2.1.2.1. Pneumatiky, ktoré boli vyrobené pred dátumom uvedeným v bode 2.1.2. a ktoré nespĺňajú požiadavky bodov 2.1.3 až 2.1.3.1 a ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v bodoch 2.1.1 až 2.1.1.2.4, je možné predávať počas obdobia maximálne 30 mesiacov od uvedeného dátumu.

2.1.3. Požiadavky na pneumatiky určené predovšetkým pre poľnohospodárske vozidlá iné ako požiadavky uvedené v bodoch 2.1.1 až 2.1.1.2.4.

2.1.3.1. Pneumatiky, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia bodov 2.1.1 až 2.1.1.2.4, musia zodpovedať typom schváleným podľa príslušných predpisov EHK OSN.

2.2. Požiadavky na montáž pneumatík na účely typového schválenia vozidiel

2.2.1. Osobitné požiadavky na montáž pneumatík na vozidlá s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou nepresahujúcou 65 km/h.

2.2.1.1. S výhradou ustanovení bodu 2.2.1.2. všetky pneumatiky montované na vozidlá vrátane náhradnej pneumatiky musia byť typovo schválené podľa predpisu EHK OSN č. 106 uvedeného v prílohe I.

2.2.1.1.1. Na účely typového schválenia vozidiel v súlade s nariadením (EÚ) č. 167/2013 pneumatiky určené najmä pre poľnohospodárske vozidlá s diagonálnymi a semiradiálnymi pneumatikami s referenčnou rýchlosťou maximálne 40 km/h (symbol rýchlosti A8), ako aj pre radiálne pneumatiky určené najmä na účely použitia v stavebníctve (t. j. pneumatiky s označením „Industrial“ alebo „IND“, „R-4“ alebo „F-3“), môžu byť do 31. decembra 2017 typovo schválené v súlade s týmto nariadením.

2.2.1.2. Ak je vozidlo určené pre podmienky používania, ktoré nie sú kompatibilné s charakteristikami typovo schválených pneumatík podľa predpisu EHK OSN č. 106 uvedeného v prílohe I alebo tohto predpisu, a preto je potrebné namontovať pneumatiky s rozdielnymi charakteristikami, požiadavky bodu 2.2.1.1. sa neuplatňujú, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

— pneumatiky, ktoré sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 (1) (t. j. typovo schválené v súlade s predpisom EHK OSN č. 30, 54 a 117, ako sa uvádza v prílohe I k tomuto predpisu) alebo typovo schválené podľa predpisu EHK OSN č. 75, ako sa uvádza v prílohe I, a

— schvaľovací úrad a technická služba uznali, že namontované pneumatiky vyhovujú prevádzkovým podmienkam vozidla. Charakter výnimky a dôvody prijatia sa zreteľne uvedú v skúšobnom protokole.

2.2.2. Osobitné požiadavky na montáž pneumatík na vozidlá s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 65 km/h.

2.2.2.1. S výhradou ustanovení bodu 2.2.2.2 musia všetky pneumatiky namontované na vozidlá vrátane akejkoľvek náhradnej pneumatiky byť v súlade s nariadením (ES) č. 661/2009 (t. j. typovo schválené v súlade s predpisom EHK OSN č. 30, 54 a 117, ako je uvedené v prílohe I).

2.2.2.2. Ak je vozidlo určené na podmienky používania, ktoré nie sú kompatibilné s charakteristikami typovo schválených pneumatík v súlade s nariadením (ES) č. 661/2009, a preto je potrebné namontovať pneumatiky s rozdielnymi charakteristikami, požiadavky bodu 2.2.2.1. sa neuplatňujú, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

— pneumatiky sú typovo schválené podľa predpisu EHK OSN č. 75, ako sa uvádza v prílohe I, a

— schvaľovací úrad a technická služba uznali, že namontované pneumatiky vyhovujú prevádzkovým podmienkam vozidla. Charakter výnimky a dôvody prijatia sa zreteľne uvedú v skúšobnom protokole.

2.2.3. Všeobecné požiadavky na montáž pneumatík

2.2.3.1. Všetky pneumatiky, ktoré sú normálne namontované na jednu nápravu, musia byť rovnakého typu, s výnimkou prípadov uvedených v bodoch 2.2.4.1.1 a 2.2.4.1.2.

2.2.3.2. Priestor, v ktorom sa koleso otáča, musí byť taký, aby umožnil neobmedzený pohyb pri použití maximálnej prípustnej veľkosti pneumatík a šírky ráfika vzhľadom na prípadnú minimálnu a maximálnu hĺbku zálisu ráfika a v rámci minimálneho a maximálneho obmedzenia daného zavesením a riadením, ktoré je určené výrobcom vozidla. Toto sa musí overiť skúškami s najväčšími a najširšími pneumatikami v každom priestore vzhľadom na príslušný rozmer ráfika a maximálne prípustnú šírku prierezu pneumatík a vonkajší priemer pneumatiky vo vzťahu k označeniu rozmerov pneumatiky stanovených v príslušnom predpise EHK OSN. Kontroly sa vykonajú striedaním typického maximálneho obrysu pneumatiky, nielen skutočnej pneumatiky, v priestore pre predmetné koleso.

2.2.3.3. Technická služba môže súhlasiť s alternatívnym postupom skúšky (napr. virtuálne skúšanie) s cieľom overiť, že sú splnené požiadavky bodu 2.2.3.2, pokiaľ je dodržaný voľný priestor medzi maximálnym obrysom pneumatiky a konštrukciou vozidla.

2.2.4. Nosnosť

2.2.4.1. Trieda maximálneho zaťaženia každej pneumatiky namontovanej na vozidle pri zohľadnení maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla a najnáročnejších prevádzkových podmienok, ako aj prípadne osobitných prípadov uvedených v bodoch 2.2.6 až 2.2.6.5, sa rovná najmenej:

— maximálne prípustnému zaťaženiu na nápravu, keď je náprava vybavená len jednou pneumatikou,

— polovici maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu, keď je náprava vybavená dvomi pneumatikami v jednoduchej montáži,

— 0,285-násobku maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu, keď je náprava vybavená dvoma súbormi pneumatík v dvojitej montáži,

— 0,20-násobku maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu, keď je náprava vybavená dvoma súbormi pneumatík s trojitej montáži.

2.2.4.1.1. V prípade, keď sú dvojité alebo trojité montáže zložené z rôznych typov pneumatík (t. j. označení rozmerov pneumatiky a poznávacie znamenia účelu použitia), uplatňujú sa tieto podmienky:

— pneumatiky musia mať rovnaký celkový priemer,

— pneumatiky musia byť rovnakej „kategórie použitia“, „konštrukcie“ a mať rovnaký „symbol kategórie rýchlosti“, podľa vymedzenia v bodoch 2.1.3, 2.1.4 a 2.1.5 predpisu EHK OSN č. 106, ako sa uvádza v prílohe I,

— pneumatiky musia byť na vozidle symetricky rozmiestnené,

— súčet tried maximálneho zaťaženia všetkých pneumatík namontovaných na nápravu musí byť najmenej 1,14-násobkom maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu v prípade dvojitej montáže a 1,2-násobkom maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu v prípade trojitej montáže,

— podiel maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu v prípade každej pneumatiky v rámci montáže nesmie prekročiť triedu maximálneho zaťaženia každej pneumatiky,

— hustiaci tlak každej pneumatiky v rámci montáže musí byť v súlade s odporúčaním výrobcu pneumatík vzhľadom na skutočné zaťaženie na každú pneumatiku a prevádzkové podmienky.

2.2.4.1.2. Ak na každú nápravu vozidla možno namontovať pneumatiky, v prípade ktorých je súčet tried maximálneho zaťaženia nižší ako maximálna prípustná hmotnosť na nápravu, požiadavky uvedené v bodoch 2.2.4.1 a 2.2.4.1.1 sa uplatňujú na maximálnu prípustnú hmotnosť na nápravu podľa špecifikácie pneumatík namiesto maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu.

Maximálna prípustná hmotnosť na nápravu podľa špecifikácie pneumatík a maximálna prípustná hmotnosť na nápravu sú hodnoty uvedené výrobcom vozidla.

V návode na obsluhu, informačnom dokumente a osvedčení o zhode sa uvádzajú hodnoty hmotnosti na nápravu pre každú z nich v závislosti od maximálnej prípustnej hmotnosti na nápravu podľa špecifikácie pneumatík.

2.2.4.2. Trieda maximálneho zaťaženia pneumatiky sa určí takto:

2.2.4.2.1. V prípade pneumatík označených rýchlostným symbolom D (t. j. 65 km/h) alebo nižším sa pre konkrétnu kategóriu použitia zohľadňuje „tabuľka zmien nosnosti s rýchlosťou“ podľa bodu 2.30 predpisu EHK OSN č. 106, ktorý je uvedený v prílohe I. V tabuľke sa ako funkcia uvádzajú indexy nosnosti a symboly kategórie menovitej rýchlosti, zmeny zaťaženia, ktoré znesie pneumatika pri zohľadnení maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla.

2.2.4.2.2. V prípade pneumatík označených symbolom rýchlosti F (80 km/h) alebo vyšším, ktoré sú typovo schválené podľa predpisu EHK OSN č. 54, sa zohľadňuje „tabuľka zmien nosnosti s rýchlosťou“ uvedená v bode 2.29 tohto predpisu. V tabuľke sa ako funkcia uvádzajú indexy nosnosti a symboly kategórie menovitej rýchlosti, zmeny zaťaženia, ktoré znesie pneumatika pri zohľadnení maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla.

2.2.4.2.3. V prípade pneumatík typovo schválených podľa predpisu EHK OSN č. 75 sa zohľadňuje „tabuľka zmien nosnosti v závislosti od rýchlosti“ uvedená v bode 2.27 tohto predpisu. V tabuľke sa ako funkcia uvádzajú indexy nosnosti a symboly kategórie menovitej rýchlosti, zmeny zaťaženia, ktoré znesie pneumatika pri zohľadnení maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla.

2.2.4.3. Príslušné hustiace tlaky pneumatík sa musia byť vyznačené na vozidle (napr. prostredníctvom jednej alebo viacerých značiek). Informácie musia byť zreteľne čitateľné bez toho, že by bolo potrebné odstrániť nejaké časti použitím nástrojov a musia byť upevnené tak, aby sa nedali ľahko odstrániť. V návode na použitie vozidla musia byť zreteľne uvedené relevantné informácie týkajúce sa indexov nosnosti a rýchlosti, ako aj príslušný hustiaci tlak pneumatík, aby sa zaručilo, že po uvedení vozidla do prevádzky budú v prípade potreby namontované vhodné náhradné pneumatiky s primeranou nosnosťou.

2.2.4.3.1. Index nosnosti uvedený v informačnom dokumente je najnižšieho stupňa, ktorý je kompatibilný s maximálne prípustným zaťažením predmetnej pneumatiky. Môžu sa namontovať pneumatiky vyššieho stupňa nosnosti.

2.2.5. Rýchlostný rozsah

2.2.5.1. Každá pneumatika, ktorá je bežne montovaná na vozidlo, musí byť označená symbolom kategórie rýchlosti.

2.2.5.1.1. Symbol kategórie rýchlosti musí byť kompatibilný s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou.

2.2.5.1.2. Musí sa zohľadniť upravená trieda zaťaženia uvedená v bodoch 2.2.4.2.1 až 2.2.4.2.3.

2.2.5.2. V návode na obsluhu musia byť zreteľne uvedené všetky relevantné informácie a príslušný hustiaci tlak pneumatík, aby sa zaručilo, že po uvedení vozidla do prevádzky budú v prípade potreby namontované vhodné náhradné pneumatiky s primeranou rýchlostnou spôsobilosťou.

2.2.5.2.1. Kategória rýchlosti uvedená v informačnom dokumente je najnižšieho stupňa, ktorý je kompatibilný s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla. Môžu sa namontovať pneumatiky vyššieho stupňa.

2.2.6. Osobitné požiadavky na vozidlá vybavené pneumatikami, ktoré sú označené symbolmi rýchlosti zodpovedajúcimi maximálnej konštrukčnej rýchlosti nepresahujúcej 65 km/h (t. j. až po symbol D).

2.2.6.1. Cyklická prevádzka

2.2.6.1.1. V cyklickej prevádzke:

2.2.6.1.1.1. vykládka sa vykoná pred prepravou po vozovke;

2.2.6.1.1.2. vozidlá vybavené vstrekovačmi alebo akýmkoľvek iným prípojným zariadením dotýkajúcim sa vozovky (napr. pluhmi) alebo ťahajúcim predmety sa považujú za vozidlá pracujúce v režime vysokého krútiacieho momentu;

2.2.6.1.1.3. vozidlá ťahajúce prípojné vozidlá sa takisto považujú za vozidlá pracujúce v režime vysokého krútiaceho momentu pri činnostiach vykonávaných na svahoch so sklonom väčším ako 11o (20 %).

2.2.6.1.2. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „traktor – koleso riadenej nápravy“ a označených „Front“ alebo „F-1“, „F-2“ alebo „F-3“ pracujúcich pri maximálnej rýchlosti až do 10 km/h na traktore vybavenom „čelným nakladačom“ nesmie maximálne zaťaženie pneumatiky prekročiť 2,0-násobok zaťaženia zodpovedajúceho indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike.

2.2.6.1.3. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“, ktoré pracujú na poli s „vysokým a trvalým krútiacim momentom“ (napríklad počas orby), maximálne zaťaženie na pneumatike nesmie prekročiť zaťaženie zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike vynásobenému koeficientom 1,07 pri pneumatikách so symbolom rýchlosti A8 alebo koeficientom 1,15 pri pneumatikách so symbolom rýchlosti D.

2.2.6.1.4. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“, ktoré pracujú na poli bez „vysokého a trvalého krútiaceho momentu“ a až do maximálnej rýchlosti 10 km/h (s výnimkou činností vykonávaných na svahu so sklonom 20 %), maximálne zaťaženie na pneumatiku nesmie prekročiť zaťaženie zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike vynásobenému koeficientom 1,70.

2.2.6.1.5. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“, ktoré pracujú na poli bez „vysokého a trvalého krútiaceho momentu“ a s maximálnou rýchlosťou nepresahujúcou 15 km/h (s výnimkou činností vykonávaných na svahu so sklonom 20 %), maximálne zaťaženie na pneumatiku nesmie prekročiť zaťaženie zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike vynásobenému koeficientom 1,55.

2.2.6.1.6. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „pracovné stroje“ namontovaných na vozidlách kategórie T, R a S, označených symbolmi rýchlosti A6 alebo A8 s kódom menovitého priemeru ráfika nižším ako 24, pracujúcich s „cyklickou zmenou vysokého zaťaženia“ (t. j. keď na jednej ceste je vozidlo prázdne a na druhej ceste technicky prípustná maximálna hmotnosť zaťaženého vozidla presahuje dvojnásobok pohotovostnej hmotnosti) možno zvýšiť zmenu nosnosti v závislosti od rýchlosti uvedenej v bode 2.2.4.2.1 až o 20 % v prípade voľne sa otáčajúcich kolies alebo až o 43 % v prípade hnacích kolies.

2.2.6.1.7. Minimálny hustiaci tlak pneumatík, ktorý sa má použiť pre prípady uvedené v bodoch 2.2.6.1.2 až 2.2.6.1.6 poskytne výrobca pneumatiky.

2.2.6.2. V prípade „pneumatík so zvýšenou ohybnosťou“ alebo „pneumatík s vysokou ohybnosťou“ zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“ (označených úvodnými písmenami IF alebo VF), pracujúcich pri rýchlostiach až do maximálnej rýchlosti 10 km/h a namontovaných na vozidlo vybavené „čelným nakladačom“, nesmie maximálne zaťaženie na pneumatiku prekročiť 1,40-násobok zaťaženia zodpovedajúceho indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike a príslušný referenčný tlak sa zvýši o 40 kPa.

2.2.6.2.1. V prípade „pneumatík so zvýšenou ohybnosťou“ zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“, označených úvodnými písmenami IF a koncovým označením „CFO“, namontovaných na vozidlá kategórie T a pracujúcich na poli bez „vysokého a trvalého krútiaceho momentu“ (s výnimkou činností vykonávaných na svahu so sklonom 20 %) maximálne zaťaženie na pneumatiku nesmie prekročiť zaťaženie zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike vynásobené koeficientom 1,55 pre operácie až do maximálnej rýchlosti 15 km/h a koeficientom 1,30 pre operácie až do maximálnej rýchlosti 30 km/h.

2.2.6.3. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „traktor – hnacie koleso“ označených symbolmi rýchlosti A6 alebo A8 namontovaných na poľnohospodárske prípojné vozidlá pracujúce pri rýchlostiach od 25 km/h do 40 km/h nesmie maximálne zaťaženie na pneumatiku prekročiť 1,20-násobok zaťaženia zodpovedajúceho indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike.

2.2.6.4. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „lesnícke stroje“ namontovaných na hnacie kolesá vozidiel kategórie T, pre lesnícke účely, s vysokým a trvalým krútiacim momentom pri práci v lese pri rýchlostiach do 10 km/h (vrátane prípadov uvedených v bodoch 2.2.6.1.1.2 a 2.2.6.1.1.3), nesmie maximálne zaťaženie na pneumatiku prekročiť zaťaženie zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike.

2.2.6.5. V prípade pneumatík zaradených do kategórie použitia „lesnícke stroje“ označených symbolmi rýchlosti A6 alebo A8, namontovaných na voľne sa otáčajúce kolesá riadenej nápravy vozidiel kategórie T, sa nosnosť označená ako „voľne sa otáčajúce“, s prihliadnutím na maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla, ako aj zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti podľa vymedzenia v bode 2.30 predpisu EHK OSN č. 106 vynásobí koeficientom 0,80.

2.2.6.6. V návode na použitie vozidla musia byť zreteľne uvedené relevantné informácie a príslušný hustiaci tlak pneumatík, aby sa zaručilo, že po uvedení vozidla do prevádzky budú v prípade potreby namontované vhodné náhradné pneumatiky s primeranou nosnosťou.

2.2.6.7. V prípade, ak príslušný hustiaci tlak pre pneumatiky namontované na poľnohospodárskych alebo lesných vozidlách prekročí 500 kPa, tlak pneumatiky na vozovku vyvinutý na rovnú plochu nesmie byť vyšší ako 0,8 MPa.

2.2.6.7.1. Tlak pneumatiky na vozovku je stredné zaťaženie prenášané správne nahustenou pneumatikou cez jej kontaktnú plochu na rovný povrch vozovky. Vertikálna sila sa meria v statických podmienkach na osi kolesa s prihliadnutím na maximálne prípustnú hmotnosť na nápravu podľa vyhlásenia výrobcu. Kontaktná plocha pneumatiky pozostáva z rovného povrchu obsiahnutého v konvexnej mnohouholníkovej krivke ohraničujúcej najmenšiu plochu obsahujúcu všetky body kontaktu medzi pneumatikou a vozovkou.

3. Akreditované vnútropodnikové technické služby výrobcu

Výrobca pneumatík môže byť určený ako akreditovaná vnútropodniková technická služba a uskutočňovať vlastné skúšanie v súlade s článkom 60 nariadenia (EÚ) č. 167/2013.

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 z 13. júla 2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1).