ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2015/1184

zo 14. júla 2015

o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na závery Európskej rady,

keďže:

V súlade so zmluvou Únia vypracovala a zaviedla nástroje na koordináciu fiškálnej politiky a makroštrukturálnych politík. V rámci európskeho semestra sa spájajú rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný mnohostranný hospodársky a rozpočtový dohľad. Zjednodušením a posilnením európskeho semestra, ako sa stanovuje v ročnom prieskume rastu na rok 2015, ktorý vypracovala Komisia, by sa ešte viac malo zlepšiť jeho fungovanie.

Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila závažné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň poukázala na úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Okrem toho, v dôsledku výrazného zvýšenia úrovní verejného dlhu vznikli riziká pre fiškálnu udržateľnosť. Dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a zabezpečenie tvorby pracovných miest v Únii je v súčasnosti kľúčovou výzvou. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni, v súlade so zmluvou a správou hospodárskych záležitostí Únie. Uvedené politické opatrenia kombinujúce opatrenia týkajúce sa ponuky a dopytu by mali zahŕňať zvýšenie investícií, obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti.

Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny a môžu sa aktívne zúčastňovať na spoločenskom a hospodárskom dianí. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce. Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny.

Opatrenia v súlade s integrovanými hlavnými smermi hospodárskych politík a politík zamestnanosti sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Stratégia Európa 2020 by mala byť posilnená integrovaným súborom európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali vykonávať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem, primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a aby zabezpečili hladké fungovanie hospodárskej a menovej únie. Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie, ktoré sú pripojené k tomuto odporúčaniu, a príslušné usmernenia pre politiky zamestnanosti tvoria spolu integrované hlavné smery pre vykonávanie stratégie Európa 2020 (ďalej len „integrované hlavné smery stratégie Európa 2020“).

Hoci sú integrované hlavné smery stratégie Európa 2020 adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

Prostredníctvom hlavných smerov hospodárskych politík sa členským štátom poskytuje usmernenie na vykonávanie reforiem, a to s ohľadom na vzájomnú závislosť medzi členskými štátmi. Sú v súlade s Paktom stability a rastu. Takéto hlavné smery by mali byť základom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré môže Rada adresovať členským štátom,

TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty a v prípade potreby Únia zohľadnili vo svojich hospodárskych politikách hlavné smery uvedené v prílohe, ktoré sú súčasťou integrovaných hlavných smerov stratégie Európa 2020.

PRÍLOHA

Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie

Časť I integrovaných hlavných smerov stratégie Európa 2020

Hlavný smer č. 1: Podpora investícií

Zvýšenie úrovne produktívnych investícií v Európe je kľúčom k podpore dopytu a zlepšeniu konkurencieschopnosti a potenciálu dlhodobého rastu v Európe. Úsilie by sa malo zamerať na mobilizáciu finančných prostriedkov na financovanie životaschopných investičných projektov, zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky dostali do reálnej ekonomiky, a zlepšenie investičného prostredia. Dôležitými prvkami zachovania atraktívnosti Únie z hľadiska investícií súkromného sektora vrátane zahraničných investícií sú makroekonomická a finančná stabilita, ako aj predvídateľnosť regulačného rámca a otvorenosť a transparentnosť jej finančného sektora.

Mal by sa plne využívať potenciál fondov Únie vrátane Európskeho fondu pre strategické investície a štrukturálnych fondov, ako aj vnútroštátnych fondov na financovanie investícií podporujúcich rast v kľúčových oblastiach. V tejto súvislosti sú kľúčovými prvkami riadenie fondov zamerané na výsledky a v prípade potreby aj intenzívnejšie využívanie inovatívnych finančných nástrojov.

Zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky dostali do reálnej ekonomiky si vyžaduje zvýšenie transparentnosti a poskytovania informácií, najmä prostredníctvom realizácie Európskeho centra investičného poradenstva pod záštitou Európskej investičnej banky a vytvorenia transparentného súboru projektov. V záujme zabezpečenia hladkého vykonávania operácií, primeraného preberania rizika a maximálnej pridanej hodnoty je kľúčová úzka spolupráca so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.

Hlavný smer č. 2: Posilňovanie rastu vykonávaním štrukturálnych reforiem v členských štátoch

Na posilnenie a udržanie oživenia hospodárstva a zabezpečenie udržateľnosti verejných financií, zlepšenie konkurencieschopnosti, predchádzanie škodlivým makroekonomickým nerovnováham a ich odstránenie v súlade s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe a zvýšenie potenciálu rastu hospodárstiev Únie je nevyhnutné ambiciózne vykonávanie štrukturálnych reforiem v členských štátoch, a to na trhu s výrobkami, ako aj na trhu práce, v systémoch sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Pomohlo by to aj v snahe dosiahnuť lepšiu hospodársku a sociálnu súdržnosť. K odstráneniu prekážok rastu a investícií a k zvýšeniu schopnosti ekonomiky prispôsobiť sa prispievajú reformy zvyšujúce hospodársku súťaž, najmä v neobchodovateľnom sektore, lepšie fungovanie trhov práce a zlepšenie podnikateľského a prostredia. Členské štáty považujú svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a koordinujú ich s cieľom zvýšiť pozitívne synergie a predchádzať negatívnym účinkom presahovania.

Je potrebné vykonávať reformy trhu práce a sociálneho systému, aby sa podporil rast a zamestnanosť, pričom sa má zabezpečiť prístup všetkých k vysoko kvalitným, dostupným a udržateľným sociálnym službám a dávkam. Opatrenia v oblasti reforiem trhu práce, napríklad mechanizmy stanovovania miezd a zvyšovanie miery účasti, by sa mali uskutočňovať v súlade s podrobnejším usmernením stanoveným v usmerneniach pre politiky zamestnanosti.

Ďalšie úsilie je potrebné na to, aby sa Únia stala atraktívnou destináciou pre talentovaných a zručných ľudí. Proces reformy a ďalšia integrácia trhov s výrobkami by mali pokračovať, aby sa pre spotrebiteľov a podniky Únie zabezpečili nižšie ceny a širší výber tovaru a služieb. Lepšie integrované trhy umožňujú spoločnostiam prístup k podstatne väčšiemu trhu, než je ich domáci trh, čím sa im poskytuje viac príležitostí na expanziu. Konkurencieschopnejšie a lepšie integrované trhy s výrobkami tiež podporia inováciu a môžu pomôcť zvýšiť rýchlosť prispôsobovania sa hospodárskym otrasom a odolnosť voči nim v jednotlivých členských štátoch a v Únii ako celku.

Malo by sa pokračovať v úsilí s cieľom zlepšiť regulačné prostredie, v ktorom pôsobia podniky, s cieľom podporovať malé a stredné podniky, a toto by malo zahŕňať modernizáciu verejnej správy, zníženie administratívneho zaťaženia, väčšiu transparentnosť, boj proti korupcii, daňovým únikom a nelegálnej práci, zlepšenie nezávislosti, kvality a účinnosti súdnych systémov, ako aj vymáhateľnosť zmluvného plnenia a dobre fungujúce postupy pre platobnú neschopnosť.

Informačné a komunikačné technológie a digitálne hospodárstvo sú dôležitým hnacím mechanizmom produktivity, inovácie a rastu vo všetkých odvetviach hospodárstva. Podpora súkromných investícií do výskumu a inovácií by mala byť sprevádzaná hĺbkovými reformami s cieľom modernizovať systémy výskumu a inovácie, posilniť spoluprácu medzi verejnými inštitúciami a súkromným sektorom a zlepšiť širšie rámcové podmienky pre spoločnosti, aby mohli intenzívnejšie využívať znalosti. Zvyšovanie kvality a efektívnosti verejných investícií do výskumu a inovácie bude naďalej zlepšovať kvalitu verejných financií a môže zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Hlavný smer č. 3: Odstraňovanie kľúčových prekážok udržateľného rastu a zamestnanosti na úrovni Únie

Ďalšia integrácia jednotného trhu vrátane odstránenia zostávajúcich prekážok, zvýšenie hospodárskej súťaže a zlepšenie podnikateľského prostredia je kľúčom k tomu, aby Európa zostala atraktívnym miestom pre podniky, ako domáce tak i zahraničné. S cieľom posunúť hranicu európskej produktivity je potrebné posilniť inováciu a vytváranie ľudského kapitálu a zabezpečiť integrovaný dobre fungujúci jednotný digitálny trh. K vytvoreniu digitálnej Európy bez hraníc a zvýšeniu produktivity môže prispieť zvýšené používanie informačných a komunikačných technológií zo strany spotrebiteľov aj podnikov.

Dobre fungujúci finančný sektor má kľúčový význam pre hladké fungovanie hospodárstva. V plnom rozsahu by sa mali vykonávať posilnené ustanovenia týkajúce sa regulácie a dohľadu a realizovať pravidlá ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných trhov a finančných inštitúcií. Je potrebné prijať opatrenia na vybudovanie udržateľného sekuritizovaného trhu v Európe, čím sa prispeje k zlepšeniu skutočnej schopnosti financovania zo strany bánk Únie. Je potrebné zriadiť skutočnú úniu kapitálových trhov v nadväznosti na úspechy jednotného trhu finančných služieb a kapitálu.

Vybudovaním silnej energetickej únie by sa mala zabezpečiť cenovo dostupná, bezpečná a udržateľná energia pre podniky a domácnosti. Malo by sa pokračovať v nákladovo efektívnom vykonávaní rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a v prechode na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, a to aj prostredníctvom reforiem na strane dopytu a ponuky, zároveň by sa mala podporovať tvorba zelených pracovných miest, zelené technológie a inovatívne riešenia. V tejto súvislosti si odvetvia energetiky a dopravy naďalej vyžadujú osobitnú pozornosť, a to aj pokiaľ ide o prepojenia a infraštruktúry.

Právne predpisy Únie by sa mali zamerať na tie otázky, ktoré sa dajú najlepšie riešiť na európskej úrovni, a mali by byť navrhnuté tak, aby sa zohľadnil ich hospodársky, environmentálny a sociálny vplyv. Vytvorenie rovnakých podmienok bez ohľadu na hranice s lepšou predvídateľnosťou regulačného rámca a v plnom súlade s pravidlami hospodárskej súťaže ešte viac priláka investície. Kvalitnejšie a lepšie predvídateľné podnikateľské prostredie je obzvlášť dôležité v sieťových odvetviach, pre ktoré sú charakteristické dlhodobé investičné horizonty a rozsiahle počiatočné investície. Vonkajší rozmer vnútorného trhu by sa mal ďalej rozvíjať.

Hlavný smer č. 4: Zlepšovanie udržateľnosti verejných financií a ich priaznivosti pre rast

Zdravé verejné financie sú kľúčové pre rast a tvorbu pracovných miest. Fiškálna udržateľnosť je nevyhnutná na zabezpečenie dôvery investorov a fiškálneho priestoru nevyhnutného na riešenie neočakávaného vývoja a maximalizovanie pozitívneho prínosu verejných financií pre hospodárstvo. Tým sa tiež vytvárajú vhodné podmienky na podporu rastu a investícií. Členské štáty by mali zabezpečiť dlhodobú kontrolu úrovne deficitu a dlhu. Fiškálne politiky sa musia vykonávať v rámci založenom na pravidlách Únie, konkrétne na Pakte stability a rastu, doplnených o zdravé vnútroštátne rozpočtové opatrenia. Fiškálne politiky by mali odzrkadľovať hospodárske podmienky a riziká pre udržateľnosť na úrovni členských štátov a zároveň zabezpečovať dobrú koordináciu hospodárskych politík. Členské štáty eurozóny sa vyzývajú, aby naďalej dôkladne monitorovali celkovú fiškálnu situáciu eurozóny vrátane zámeru fiškálnej politiky a diskutovali o nich.

Pri vypracúvaní a vykonávaní rozpočtovej konsolidácie by stratégie mali uprednostňovať výdavkové položky podporujúce rast v oblastiach, akými sú vzdelávanie, zručnosti a zamestnateľnosť, výskum, vývoj a inovácia a investície do sietí, ktoré majú pozitívny vplyv na produktivitu. Reformy výdavkov by sa mali zameriavať na zvyšovanie efektívnosti vo verejnej správe. Takéto reformy možno pripraviť najmä prostredníctvom preskúmania výdavkov s cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť.

Reformy v oblasti výdavkov, ktoré podporujú efektívne prideľovanie zdrojov na podporu rastu a zamestnanosti, pričom sa zachová rovnosť, by mali byť v prípade potreby doplnené modernizáciou príjmových systémov. Malo by sa pokračovať v preskúmaní spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb. Prechod na dane viac podporujúce rast pri súčasnom zabezpečení dodržiavania Paktu stability a rastu môže prispieť k náprave neefektívnosti trhu a položiť základy pre udržateľný rast a tvorbu pracovných miest. Zároveň je dôležité zohľadniť distribučné účinky pri každej zmene zdanenia. Efektívnosť daňového systému by sa mohla posilniť rozšírením daňového základu, ako napríklad odstránením oslobodení od dane a preferenčných režimov alebo obmedzením ich používania a rozsahu, overením rozsahu a efektívnosti daňových výdavkov a posilnením daňovej správy, zjednodušením daňového systému, ako aj bojom proti daňovým podvodom a agresívnemu daňovému plánovaniu.