C 177/37

VŠEOBECNÝ SÚD

KONSOLIDOVANÉ ZNENIE

ROKOVACIEHO PORIADKU VŠEOBECNÉHO SÚDU

(2010/C 177/02)

Toto vydanie zahŕňa:

Rokovací poriadok Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev z 2. mája 1991 (Ú. v. ES L 136, 30. 5. 1991, s. 1, a Ú. v. ES L 317, 19. 11. 1991, s. 34 – opravy) a zmeny a doplnenia vyplývajúce z nasledujúcich aktov:

Toto vydanie nie je právne záväzné. Z tohto dôvodu neobsahuje podpisy a odôvodnenia.

KONSOLIDOVANÉ ZNENIE ROKOVACIEHO PORIADKU VŠEOBECNÉHO SÚDU

z 2. mája 1991 (1)

OBSAH

Vymedzenie pojmov (článok 1)

Hlava I — Organizácia Všeobecného súdu

Kapitola prvá — Predseda a členovia Všeobecného súdu (články 2 až 9)

Kapitola druhá — Vytváranie komôr a určovanie sudcov spravodajcov a generálnych advokátov (články 10 až 19)

Kapitola tretia — Kancelária Súdu

Oddiel prvý — Tajomník Všeobecného súdu (články 20 až 27)

Oddiel druhý — Iné oddelenia (články 28 až 30)

Kapitola štvrtá — Činnosť Všeobecného súdu (články 31 až 34)

Kapitola piata — Jazykový režim (články 35 až 37)

Kapitola šiesta — Práva a povinnosti splnomocnených zástupcov, poradcov a advokátov (články 38 až 42)

Hlava II — Konanie

Kapitola prvá — Písomná časť konania (články 43 až 54)

Kapitola druhá — Ústna časť konania (články 55 až 63)

Kapitola tretia — Opatrenia na zabezpečenie priebehu konania a dôkazné prostriedky

Oddiel prvý — Opatrenia na zabezpečenie priebehu konania (článok 64)

Oddiel druhý — Dôkazné prostriedky (články 65 až 67)

Oddiel tretí — Predvolanie a výsluch svedkov a znalcov (články 68 až 76)

Kapitola tretia a — Skrátené súdne konanie (článok 76a)

Kapitola štvrtá — Prerušenie konania a postúpenie veci (články 77 až 80)

Kapitola piata — Rozsudky (články 81 až 86)

Kapitola šiesta — Trovy konania (články 87 až 93)

Kapitola siedma — Právna pomoc (články 94 až 97)

Kapitola ôsma — Späťvzatie návrhu na začatie konania (články 98 a 99)

Kapitola deviata — Doručovanie (článok 100)

Kapitola desiata — Lehoty (články 101 až 103)

Hlava III — Osobitné druhy konania

Kapitola prvá — Odklad výkonu a iné predbežné opatrenia (články 104 až 110)

Kapitola druhá — Nedostatky podmienok a prekážky konania (články 111 až 114)

Kapitola tretia — Vedľajší účastníci konania (články 115 a 116)

Kapitola štvrtá — Zrušenie a vrátenie veci na ďalšie konanie Všeobecnému súdu a jeho nový rozsudok (články 117 až 121)

Kapitola štvrtá a — Preskúmanie a vrátenie veci na ďalšie konanie Všeobecnému súdu a jeho nové rozhodnutie (články 121a až 121d)

Kapitola piata — Rozsudky pre zmeškanie a návrhy na ich zrušenie (článok 122)

Kapitola šiesta — Mimoriadne opravné prostriedky

Oddiel prvý — Návrh tretej osoby na zmenu rozsudku (články 123 a 124)

Oddiel druhý — Obnova konania (články 125 až 128)

Oddiel tretí — Výklad rozsudkov (článok 129)

Hlava IV — Spory týkajúce sa práv duševného vlastníctva (články 130 až 136)

Hlava V — Odvolania proti rozhodnutiam Súdu pre Verejnú službu Európskej únie (články 136a až 149)

Rôzne ustanovenia (články 150 a 151)

VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

V tomto poriadku sa:

— ustanovenia Zmluvy o fungovaní Európskej únie označujú číslom príslušného článku uvedenej zmluvy, za ktorým nasleduje skratka „ZFEÚ“,

— ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu označujú číslom článku, za ktorým nasleduje skratka „ZESAE“,

— Protokol o Štatúte Súdneho dvora Európskej únie označuje ako „Štatút“,

— Dohoda o Európskom hospodárskom priestore označuje ako „Dohoda o EHP“.

Na účely uplatňovania tohto poriadku:

— pojem „inštitúcia“ alebo „inštitúcie“ znamená inštitúcie Únie a orgány alebo úrady alebo agentúry, ktoré sú zriadené zmluvami alebo aktmi vydanými s cieľom vykonať zmluvy a ktoré môžu byť účastníkmi konania pred Všeobecným súdom,

— pojem „Dozorný úrad EZVO“ znamená dozorný orgán uvedený v Dohode o EHP.

HLAVA I

ORGANIZÁCIA VŠEOBECNÉHO SÚDU

Kapitola prvá:

PREDSEDA A ČLENOVIA VŠEOBECNÉHO SÚDU

Článok 2

1. Každý člen Všeobecného súdu v zásade vykonáva funkciu sudcu.

Členovia Všeobecného súdu sú ďalej uvádzaní ako „sudcovia“.

2. Každý sudca okrem predsedu môže v určenej veci za podmienok stanovených v článkoch 17 až 19 vykonávať funkciu generálneho advokáta.

Ustanovenia o generálnom advokátovi uvedené v tomto poriadku sa uplatnia len v prípade, že bol sudca určený za generálneho advokáta.

Článok 3

Funkčné obdobie sudcu začína dňom uvedeným v jeho menovacom dekréte. Ak tento deň nie je uvedený v menovacom dekréte, začína toto obdobie dňom vystavenia dekrétu.

Článok 4

1. Pred nástupom do funkcie sudca skladá pred Súdnym dvorom tento sľub:

„Sľubujem, že budem svoju funkciu vykonávať nestranne a podľa svojho najlepšieho svedomia; sľubujem, že budem zachovávať mlčanlivosť o obsahu porád.“

2. Bezprostredne po zložení sľubu podpíše sudca vyhlásenie, ktorým sa slávnostne zaväzuje dodržiavať počas výkonu svojej funkcie a aj po jej skončení povinnosti z nej vyplývajúce, najmä čestnosť a obozretnosť pri prijímaní určitých funkcií alebo výhod po ukončení výkonu tejto funkcie.

Článok 5

Ak má Súdny dvor, po porade so Všeobecným súdom, rozhodnúť, či sudca spĺňa podmienky nevyhnutné na výkon funkcie alebo či si plní povinnosti, ktoré mu z nej vyplývajú, predseda Všeobecného súdu ho vyzve, aby sa dostavil na neverejné zasadnutie bez účasti tajomníka a predniesol svoje pripomienky.

Stanovisko Všeobecného súdu musí byť odôvodnené.

Stanovisko, podľa ktorého sudca Všeobecného súdu už nespĺňa nevyhnutné podmienky alebo si už neplní povinnosti vyplývajúce z jeho funkcie, musí byť prijaté aspoň nadpolovičnou väčšinou hlasov sudcov Všeobecného súdu. V tomto prípade sa Súdnemu dvoru oznámi podrobný rozpis hlasovania.

Hlasovanie je tajné, dotknutý sudca sa na porade a hlasovaní nezúčastňuje.

Článok 6

S výnimkou predsedu Všeobecného súdu a predsedov komôr sa poradie sudcov určuje podľa odslúžených rokov.

Pri rovnosti odslúžených rokov rozhoduje o ich poradí vek.

Sudcom, ktorí sú po uplynutí funkčného obdobia opäť vymenovaní, sa zachováva ich doterajšie poradie.

Článok 7

1. Bezprostredne po čiastočnej obmene uvedenej v článku 254 ZFEÚ si sudcovia z vlastných radov zvolia predsedu Všeobecného súdu na tri roky.

2. Ak výkon funkcie predsedu Všeobecného súdu skončí pred riadnym uplynutím funkčného obdobia, zvolí Všeobecný súd jeho nástupcu na ostávajúce obdobie.

3. Pri voľbách uvedených v tomto článku sa hlasuje tajne. Zvolený je sudca, ktorý získa hlasy viac ako polovice sudcov Všeobecného súdu. Ak žiadny sudca nezíska túto väčšinu, uskutočnia sa ďalšie kolá volieb až dovtedy, kým sa táto väčšina nedosiahne.

Článok 8

Predseda Všeobecného súdu riadi činnosť a správu Všeobecného súdu, vedie pojednávania a porady na neverejných zasadnutiach.

Predseda Všeobecného súdu vedie zasadnutia veľkej komory.

Ak je predseda Všeobecného súdu pridelený ku komore zloženej z troch alebo piatich sudcov, potom tejto komore predsedá.

Článok 9

V prípade neprítomnosti alebo inej prekážky vo výkone funkcie predsedu Všeobecného súdu alebo ak táto funkcia nie je obsadená, vykonáva ju niektorý z predsedov komôr podľa poradia ustanoveného v článku 6.

V prípade neprítomnosti alebo prekážky vo výkone funkcie tak predsedu Všeobecného súdu, ako aj predsedov komôr, alebo ak ich funkcie nie sú súčasne obsadené, funkciu predsedu vykonáva niektorý z ostatných sudcov podľa poradia ustanoveného v článku 6.

Kapitola druhá:

VYTVÁRANIE KOMÔR A URČOVANIE SUDCOV SPRAVODAJCOV A GENERÁLNYCH ADVOKÁTOV

Článok 10

1. Všeobecný súd zriaďuje komory zložené z troch alebo z piatich sudcov a veľkú komoru zloženú z trinástich sudcov a rozhoduje o pridelení sudcov do nich.

2. Rozhodnutie prijaté v súlade s týmto článkom sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 11

1. Päťčlenné a trojčlenné komory podľa článku 10 prejednávajú a rozhodujú o veciach predložených Všeobecnému súdu.

Plénum alebo veľká komora Všeobecného súdu prejednávajú a rozhodujú o veciach za podmienok ustanovených v článkoch 14, 51, 106, 118, 124, 127 a 129.

Samosudca môže prejednávať a rozhodovať o veciach, ak sú mu postúpené za podmienok ustanovených v článkoch 14 a 51 alebo pridelené podľa článkov 124, 127 ods. 1 alebo 129 ods. 2.

2. Vo veciach, ktoré sú postúpené alebo pridelené na prejednanie a rozhodnutie komore, označuje pojem „Všeobecný súd“ v tomto poriadku príslušnú komoru. Vo veciach postúpených alebo pridelených na prejednanie a rozhodnutie samosudcovi označuje pojem „Všeobecný súd“ použitý v tomto rokovacom poriadku príslušného samosudcu.

Článok 12

1. Všeobecný súd stanoví pravidlá, na základe ktorých budú veci prideľované jednotlivým komorám.

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 13

1. Po podaní návrhu na začatie konania predseda Všeobecného súdu pridelí vec niektorej z komôr.

2. Na základe návrhu predsedu komory, ktorej bola vec pridelená, predseda Všeobecného súdu určí sudcu spravodajcu.

Článok 14

1. Ak to odôvodňuje právna zložitosť alebo dôležitosť veci alebo osobitné okolnosti, môže byť vec postúpená na prejednanie a rozhodnutie plénu Všeobecného súdu, veľkej komore alebo komore zloženej z odlišného počtu sudcov.

2. (1) Nasledujúce veci pridelené komore zloženej z troch sudcov môžu byť prejednané a rozhodnuté sudcom spravodajcom konajúcim ako samosudca, ak je to účelné so zreteľom na jednoduchosť právnej alebo skutkovej otázky, na obmedzenú dôležitosť veci a neexistenciu iných osobitných okolností a ak boli postúpené za podmienok stanovených v článku 51: a) veci, v ktorých sa začalo konanie na základe návrhov podaných v súlade s článkom 270 ZFEÚ; b) veci, v ktorých sa začalo konanie na základe návrhov podaných v súlade s článkami 263 štvrtým odsekom, 265 tretím odsekom a 268 ZFEÚ, z ktorých vyplývajú iba otázky, ktoré sú už objasnené ustálenou judikatúrou alebo ktoré závisia od súboru právnych vecí s rovnakým predmetom konania a z ktorých jedna bola už právoplatne rozhodnutá; c) veci, v ktorých sa začalo konanie na základe návrhov podaných v súlade s článkom 272 ZFEÚ. (2) Postúpenie samosudcovi je vylúčené: a) vo veciach, ktoré sa týkajú otázok zákonnosti všeobecne záväzného právneho aktu; b) vo veciach, ktoré sa týkajú uplatňovania pravidiel: — hospodárskej súťaže alebo kontroly koncentrácií, — týkajúcich sa pomoci poskytovanej štátmi, — týkajúcich sa opatrení na ochranu obchodu, — týkajúcich sa spoločného riadenia poľnohospodárskych trhov s výnimkou vecí, ktoré závisia od súboru právnych vecí s rovnakým predmetom konania a z ktorých jedna bola už právoplatne rozhodnutá; c) vo veciach uvedených v článku 130 ods. 1. (3) Samosudca vráti vec komore, ak zistí, že už nie sú splnené podmienky postúpenia samosudcovi.

3. Rozhodnutia o postúpení veci uvedené v odsekoch 1 a 2 sa prijímajú v súlade s podmienkami stanovenými v článku 51.

Článok 15

1. V súlade s ustanovením článku 7 ods. 3 si sudcovia z vlastných radov zvolia predsedov trojčlenných a päťčlenných komôr.

2. Predsedovia päťčlenných komôr sú zvolení na tri roky. Opätovne zvolení môžu byť iba raz.

Voľba predsedov päťčlenných komôr sa uskutoční ihneď po voľbe predsedu Všeobecného súdu uvedenej v článku 7 ods. 1.

3. Predsedovia trojčlenných komôr sú zvolení na dobu určitú.

4. Ak výkon funkcie predsedu komory skončí pred riadnym uplynutím funkčného obdobia, zvolí sa jeho nástupca na ostávajúce obdobie.

5. Výsledky volieb sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 16

V konaní o veciach pridelených alebo postúpených komorám, právomoc predsedu vykonáva predseda komory.

V konaní o veciach pridelených alebo postúpených samosudcovi, s výnimkou právomocí uvedených v článkoch 105 a 106 právomoc predsedu vykonáva tento samosudca.

Článok 17

Všeobecnému súdu zasadajúcemu v pléne pomáha generálny advokát určený predsedom Všeobecného súdu.

Článok 18

Všeobecnému súdu zasadajúcemu v komore môže pomáhať generálny advokát, ak si to vyžaduje právna obtiažnosť alebo skutková zložitosť prípadu.

Článok 19

Rozhodnutie o určení generálneho advokáta pre určitú vec prijíma Všeobecný súd zasadajúci v pléne na návrh komory, ktorej je vec pridelená alebo postúpená.

Predseda Všeobecného súdu určí sudcu, ktorý bude vykonávať úlohu generálneho advokáta v danej veci.

Kapitola tretia:

KANCELÁRIA SÚDU

Oddiel prvý – Tajomník Všeobecného súdu

Článok 20

1. Všeobecný súd vymenúva svojho tajomníka.

Dva týždne pred určeným termínom vymenovania informuje predseda Všeobecného súdu sudcov o prihláškach podaných na túto funkciu.

2. Prihláška musí obsahovať úplné údaje o veku, štátnej príslušnosti, vysokoškolskom vzdelaní, jazykových znalostiach, súčasnej a predchádzajúcich funkciách a ak ich kandidát má, tiež o skúsenostiach v oblasti súdnej a medzinárodnej.

3. Vymenovanie sa uskutoční spôsobom ustanoveným v článku 7 ods. 3.

4. Tajomník sa vymenúva na šesť rokov. Môže byť opätovne vymenovaný.

5. Pred nástupom do funkcie skladá tajomník pred Všeobecným súdom sľub uvedený v článku 4.

6. Tajomník môže byť odvolaný zo svojej funkcie iba vtedy, ak už nespĺňa požadované podmienky alebo ak si neplní povinnosti vyplývajúce z jeho funkcie; Všeobecný súd rozhodne po tom, čo mu dal možnosť vyjadriť sa.

7. Ak tajomník prestane vykonávať svoju funkciu pred riadnym uplynutím funkčného obdobia, Všeobecný súd vymenuje nového tajomníka na šesť rokov.

Článok 21

Rovnakým spôsobom, akým vymenoval tajomníka, môže Všeobecný súd vymenovať jedného alebo viac jeho zástupcov, ktorí mu pomáhajú a zastupujú ho v rozsahu ustanovenom v pokynoch pre tajomníka uvedených v článku 23.

Článok 22

Ak sú tajomník a prípadne jeho zástupcovia neprítomní alebo v prípade inej prekážky, alebo ak nie sú ich funkcie obsadené, predseda Všeobecného súdu poverí niektorého úradníka alebo dočasného zamestnanca vykonávaním funkcie tajomníka.

Článok 23

Na návrh svojho predsedu Všeobecný súd vydá pokyny pre tajomníka.

Článok 24

1. Pod dohľadom tajomníka vedie kancelária Všeobecného súdu register, do ktorého sa postupne zapisujú všetky podania a prílohy k nim v poradí, v akom boli podané.

2. Tajomník vyznačí zápis podania do registra na jeho origináloch a na žiadosť účastníkov konania aj na kópiách predložených na tento účel.

3. Zápisy do registra a vyznačenia podľa predchádzajúceho odseku majú povahu verejnej listiny.

4. Pravidlá vedenia registra sú ustanovené v pokynoch pre tajomníka uvedených v článku 23.

5. Každý, kto má záujem, môže nahliadnuť do registra v kancelárii a po zaplatení poplatku podľa sadzobníka stanoveného Všeobecným súdom na základe návrhu tajomníka si z neho môže dať vyhotoviť kópie alebo výpisy.

Účastníci konania môžu po zaplatení príslušného poplatku získať tiež kópie podaní a overené kópie súdnych rozsudkov a uznesení.

6. O každom návrhu na začatie konania sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie, ktoré obsahuje dátum zápisu návrhu do registra, mená a adresy účastníkov konania, predmet konania, návrhy na rozhodnutie a označenie dôvodov, ako aj hlavných tvrdení, na ktorých sa návrh zakladá.

7. Ak nie je Rada alebo Európska komisia účastníkom konania, Všeobecný súd im zašle kópie návrhu a vyjadrenia odporcu bez ich príloh tak, aby mali možnosť posúdiť, či nie je namietaná neuplatniteľnosť niektorého z ich právnych aktov podľa článku 277 ZFEÚ. Kópie návrhu a vyjadrenia odporcu sa rovnakým spôsobom zašlú Európskemu parlamentu, aby mal možnosť posúdiť, či nie je podľa článku 277 ZFEÚ namietaná neuplatniteľnosť niektorého z právnych aktov, ktoré prijal spoločne s Radou.

Článok 25

1. Tajomník je pod dohľadom predsedu zodpovedný za prijímanie, odosielanie a uloženie všetkých písomností, ako aj za ich doručovanie v rozsahu ustanovenom týmto poriadkom.

2. Tajomník pomáha Všeobecnému súdu, jeho predsedovi a sudcom pri výkone ich funkcií.

Článok 26

Tajomník uchováva pečate. Je zodpovedný za archív a za uverejňovanie úradných publikácií Všeobecného súdu.

Článok 27

S výhradou ustanovení článkov 5 a 33 sa tajomník zúčastňuje všetkých zasadnutí Všeobecného súdu.

Oddiel druhý – Iné oddelenia

Článok 28

Úradníci a ostatní zamestnanci, ktorých úlohou je priamo pomáhať predsedovi, sudcom a tajomníkovi, sú menovaní podľa nariadenia o služobnom poriadku. Podliehajú tajomníkovi pod dohľadom predsedu Všeobecného súdu.

Článok 29

Úradníci a ostatní zamestnanci uvedení v článku 28 skladajú pred predsedom Všeobecného súdu a za účasti tajomníka sľub uvedený v článku 20 ods. 2 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora.

Článok 30

Pod dohľadom predsedu a za pomoci oddelení Súdneho dvora zabezpečuje tajomník správu Všeobecného súdu, finančné riadenie a účtovníctvo.

Kapitola štvrtá:

ČINNOSŤ VŠEOBECNÉHO SÚDU

Článok 31

1. Dátum a hodinu zasadnutí Všeobecného súdu určuje predseda.

2. Všeobecný súd môže pre jedno alebo viac zasadnutí určiť ako miesto zasadania miesto odlišné od sídla Všeobecného súdu.

Článok 32

1. Ak sa stane, že pre neprítomnosť alebo prekážky vo výkone funkcie sudcu je počet sudcov párny, podľa článku 6 sa služobne najmladší sudca nezúčastní na porade, ak nie je sudcom spravodajcom. V takom prípade sa na porade nezúčastní sudca, ktorý je druhý služobne najmladší.

Ak je po určení generálneho advokáta podľa článku 17 počet sudcov Všeobecného súdu zasadajúceho v pléne párny, určí predseda Všeobecného súdu pred pojednávaním v súlade s rozpisom vopred vytvoreným Všeobecným súdom a uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie sudcu, ktorý sa nezúčastní na prejednávaní a rozhodovaní o veci.

2. Ak sa po zvolaní plenárneho zasadnutia zistí, že nie je dosiahnuté kvórum, predseda Všeobecného súdu odročí zasadnutie dovtedy, kým sa nedosiahne požadované kvórum.

3. Ak v trojčlennej alebo päťčlennej komore nie je dosiahnuté kvórum troch sudcov, predseda tejto komory oznámi túto skutočnosť predsedovi Všeobecného súdu, ktorý určí ďalšieho sudcu na doplnenie komory.

Kvórum veľkej komory je deväť sudcov. Ak toto kvórum nie je dosiahnuté, predseda Všeobecného súdu určí ďalšieho sudcu na doplnenie komory.

Ak vo veľkej komore alebo v jednej z päťčlenných komôr nie je dosiahnutý počet sudcov uvedený v článku 10 ods. 1 v dôsledku neprítomnosti alebo prekážky vo výkone funkcie sudcu, ktoré nastali pred dňom otvorenia ústnej časti konania, predseda Všeobecného súdu určí sudcu na doplnenie komory.

4. Ak je v niektorej trojčlennej alebo päťčlennej komore počet sudcov pridelených k danej komore vyšší ako tri alebo päť, predseda komory rozhodne, ktorí zo sudcov sa zúčastnia na prejednávaní a rozhodovaní o veci.

5. Ak sa stane, že pre neprítomnosť alebo prekážky vo výkone funkcie samosudcu, ktorému bola vec pridelená alebo postúpená, sa tento samosudca nemôže zúčastniť prejednávania veci, určí predseda Všeobecného súdu sudcu, ktorý ho nahradí.

Článok 33

1. Porady Všeobecného súdu sú neverejné.

2. Na poradách sa zúčastňujú len tí sudcovia, ktorí boli prítomní na ústnej časti konania.

3. Každý sudca, ktorý sa zúčastňuje na porade, prednesie svoj názor s odôvodnením.

4. Ktorýkoľvek sudca môže požiadať, aby sa pred hlasovaním položila akákoľvek otázka v ním zvolenom jazyku a aby bola písomne oznámená ostatným sudcom.

5. Závery schválené väčšinou sudcov po záverečnej diskusii sú rozhodujúce pre rozhodnutie Všeobecného súdu. Sudcovia hlasujú v opačnom poradí, ako je ustanovené v článku 6.

6. O názorových rozdieloch týkajúcich sa predmetu, znenia alebo poradia otázok alebo výkladu hlasovania rozhodne Všeobecný súd.

7. Ak sa súdna porada týka správnych záležitostí Všeobecného súdu, zúčastňuje sa na nej aj tajomník, ak Všeobecný súd nerozhodne inak.

8. Ak Všeobecný súd zasadá v neprítomnosti tajomníka, poverí služobne najmladšieho sudcu podľa článku 6, aby vyhotovil zo zasadnutia zápisnicu. Zápisnicu podpisuje predseda a sudca, ktorý ju vyhotovil.

Článok 34

1. S výhradou osobitného rozhodnutia Všeobecného súdu sa súdne prázdniny stanovujú takto:

— od 18. decembra do 10. januára,

— od nedele pred Veľkou nocou do druhej nedele po Veľkej noci,

— od 15. júla do 15. septembra.

Počas súdnych prázdnin je výkon funkcie predsedu Všeobecného súdu v jeho sídle zabezpečený tak, že predseda ostáva v spojení s tajomníkom, alebo tak, že predseda poverí zastupovaním predsedu niektorej komory alebo iného sudcu.

2. V naliehavom prípade môže predseda zvolať sudcov aj počas súdnych prázdnin.

3. Všeobecný súd dodržiava oficiálne sviatky v mieste svojho sídla.

4. Všeobecný súd môže v odôvodnených prípadoch poskytnúť ktorémukoľvek sudcovi dovolenku.

Kapitola piata:

JAZYKOVÝ REŽIM

Článok 35

1. Jazyk konania je angličtina, bulharčina, čeština, dánčina, estónčina, fínčina, francúzština, gréčtina, holandčina, írčina, litovčina, lotyština, maďarčina, maltčina, nemčina, poľština, portugalčina, rumunčina, slovenčina, slovinčina, španielčina, švédčina a taliančina.

2. Jazyk konania si zvolí navrhovateľ, okrem prípadov, ak:

a) je odporcom členský štát alebo fyzická osoba alebo právnická osoba niektorého členského štátu, vtedy je jazykom konania úradný jazyk tohto štátu. Ak má takýto štát viacero úradných jazykov, navrhovateľ si môže zvoliť niektorý z nich;

b) na základe spoločnej žiadosti účastníkov konania Všeobecný súd povolí, aby bol počas celého konania alebo jeho časti používaný jeden z ďalších jazykov uvedených v odseku 1 tohto článku;

c) na žiadosť niektorého z účastníkov konania a po vypočutí druhého účastníka konania a generálneho advokáta sa Všeobecný súd môže odchýliť od ustanovení písmena b) a povoliť použitie jedného z ďalších jazykov uvedených v odseku 1 ako jazyk konania, a to pre celé konanie alebo jeho časti; takúto žiadosť nemôže podať inštitúcia.

O takejto žiadosti rozhoduje predseda, ktorý rozhodnutie o nej môže, a ak chce vyhovieť žiadosti bez súhlasu ostatných účastníkov konania, musí postúpiť Všeobecnému súdu.

3. Jazyk konania sa použije najmä v písomných vyjadreniach a na ústne prednesy účastníkov konania a v tiež priložených listinách a dokumentoch, ako aj v zápisniciach a rozhodnutiach Všeobecného súdu.

Každá listina alebo predložený dokument alebo dokument tvoriaci prílohu, vyhotovené v inom jazyku ako v jazyku konania, musia byť preložené do jazyka konania.

Ak sú dokumenty a písomnosti rozsiahle, možno preklad obmedziť na výňatky z nich. Všeobecný súd však môže kedykoľvek z vlastného podnetu alebo na žiadosť účastníka konania požadovať podrobnejší alebo úplný preklad.

Odchylne od predchádzajúcich ustanovení sú členské štáty oprávnené používať svoje úradné jazyky, ak sú vedľajšími účastníkmi konania pred Všeobecným súdom. Toto ustanovenie sa vzťahuje na ich písomné podania a na ich ústne vyjadrenia. Ich preklad do jazyka konania zabezpečí tajomník.

Zmluvným stranám Dohody o EHP, ktoré nie sú členskými štátmi, a Dozornému úradu EZVO možno povoliť používanie niektorého z jazykov uvedených v odseku 1, odlišného od jazyka konania, ak sú vedľajšími účastníkmi konania pred Všeobecným súdom. Toto ustanovenie sa vzťahuje na ich písomné podania a ich ústne vyjadrenia. Ich preklad do jazyka konania zabezpečí tajomník.

4. Ak prehlásia svedkovia alebo znalci, že nie sú schopní náležite sa vyjadriť v niektorom z jazykov uvedených v odseku 1 tohto článku, môže im Všeobecný súd povoliť, aby svoje vyjadrenie predniesli v inom jazyku. Jeho preklad do jazyka konania zabezpečí tajomník.

5. Predseda pri vedení ústnych pojednávaní, sudca spravodajca vo svojej predbežnej správe a v správe pre pojednávanie, sudcovia a generálny advokát pri kladení otázok a generálny advokát vo svojich návrhoch môžu používať namiesto jazyka konania niektorý z jazykov uvedených v odseku 1 tohto článku. Preklad do jazyka konania zabezpečí tajomník.

Článok 36

1. Tajomník zabezpečí, aby na žiadosť ktoréhokoľvek sudcu, generálneho advokáta alebo účastníka konania bolo všetko, čo bolo povedané či napísané počas konania pred Všeobecným súdom, preložené do niektorého z jazykov, ktoré si zvolia z tých, ktoré sú uvedené v článku 35 ods. 1.

2. Úradné publikácie Všeobecného súdu sa uverejňujú v jazykoch uvedených v článku 1 nariadenia Rady č. 1.

Článok 37

Znenie dokumentov vyhotovených v jazyku konania alebo v ktoromkoľvek inom jazyku povolenom Všeobecným súdom podľa článku 35 je záväzné.

Kapitola šiesta:

PRÁVA A POVINNOSTI SPLNOMOCNENÝCH ZÁSTUPCOV, PORADCOV A ADVOKÁTOV

Článok 38

1. Splnomocnení zástupcovia, poradcovia a advokáti, ktorí vystupujú pred Všeobecným súdom alebo na základe jeho dožiadania pred iným súdnym orgánom, požívajú imunitu vo vzťahu k svojim ústnym vyjadreniam a písomným podaniam týkajúcich sa veci alebo účastníkov konania.

2. Splnomocnení zástupcovia, poradcovia a advokáti požívajú okrem toho tieto ďalšie výsady a výhody:

a) žiadne z dokumentov a listín týkajúcich sa konania nepodliehajú prehliadke a nesmú byť zadržané. V prípade spochybnenia môžu colní úradníci alebo polícia tieto dokumenty a listiny zapečatiť a bezodkladne odovzdať na preskúmanie Všeobecnému súdu za prítomnosti tajomníka a dotknutej osoby;

b) splnomocnení zástupcovia, poradcovia a advokáti majú nárok na pridelenie devízových prostriedkov potrebných na plnenie svojich úloh;

c) splnomocnení zástupcovia, poradcovia a advokáti majú právo na úplnú voľnosť pohybu pri plnení svojich úloh.

Článok 39

Oprávnené osoby môžu požívať výsady, imunity a výhody určené v článku 38 až po preukázaní svojho postavenia nasledujúcim spôsobom:

a) splnomocnení zástupcovia úradným dokladom vystaveným účastníkom, ktorého zastupujú; jeho kópiu účastník bezodkladne doručí tajomníkovi,

b) poradcovia a advokáti osvedčením podpísaným tajomníkom. Platnosť tohto osvedčenia je časovo obmedzená a podľa dĺžky súdneho konania môže byť skrátená alebo predĺžená.

Článok 40

Výsady, imunity a výhody ustanovené v článku 38 sa udeľujú výhradne v záujme riadneho priebehu súdneho konania.

Všeobecný súd môže rozhodnúť o zbavení imunity, ak usúdi, že sa tým nenaruší riadny priebeh súdneho konania.

Článok 41

1. Ak sa Všeobecný súd domnieva, že správanie splnomocneného zástupcu, poradcu alebo advokáta pred Všeobecným súdom alebo voči predsedovi, sudcovi alebo tajomníkovi Všeobecného súdu je nezlučiteľné s dôstojnosťou Všeobecného súdu alebo s požiadavkami riadneho výkonu spravodlivosti, alebo ak tento splnomocnený zástupca, poradca alebo advokát zneužíva svoje oprávnenia na iné účely než na tie, pre ktoré mu boli udelené, upovedomí o tom dotknutú osobu. Všeobecný súd o tom môže vyrozumieť príslušné orgány, v právomoci ktorých je dotknutá osoba; kópia listu zaslaného týmto orgánom je postúpená uvedenej dotknutej osobe.

Z tých istých dôvodov môže Všeobecný súd dotknutú osobu kedykoľvek po tom, ako ju vypočuje, vylúčiť z konania. Toto uznesenie je ihneď vykonateľné.

2. Ak je poradca alebo advokát vylúčený z konania, konanie sa preruší na čas určený predsedom tak, aby si dotknutý účastník mohol zvoliť iného poradcu alebo advokáta.

3. Rozhodnutia prijaté podľa ustanovení tohto článku môžu byť zrušené.

Článok 42

Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú aj na vysokoškolských učiteľov, ktorí majú právo zastupovať účastníka konania pred Všeobecným súdom v súlade s článkom 19 Štatútu.

HLAVA II

KONANIE

Kapitola prvá:

PÍSOMNÁ ČASŤ KONANIA

Článok 43

1. Originál každého podania musí byť podpísaný splnomocneným zástupcom alebo advokátom účastníka konania.

Všeobecnému súdu sa predkladá originál a všetky prílohy v ňom uvedené spolu s piatimi kópiami určenými Všeobecnému súdu a po jednej kópii pre každého účastníka konania. Správnosť týchto kópií potvrdzuje účastník konania, ktorý ich predkladá.

2. Inštitúcie musia navyše v lehotách určených Všeobecným súdom predložiť preklady všetkých podaní do iných jazykov uvedených v článku 1 nariadenia Rady č. 1. Ustanovenia odseku 1 druhého pododseku sa použijú primerane.

3. Na každom podaní sa uvedie dátum. Pre počítanie procesných lehôt je rozhodujúci dátum doručenia podania do kancelárie.

4. Ku každému podaniu musí byť priložený spis obsahujúci písomnosti a dokumenty, na ktoré sa účastník odvoláva, vrátane ich zoznamu.

5. Ak je z dôvodu rozsiahlosti niektorý spisový dokument priložený iba vo forme výňatkov, celý dokument alebo jeho úplná kópia sa uloží v kancelárii.

6. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odsekov 1 až 5, sa deň, keď bola kópia podpísaného originálneho podania spolu so zoznamom dokumentov uvedených v odseku 4 doručená kancelárii faxom alebo inými technickými komunikačnými prostriedkami dostupnými Všeobecnému súdu, považuje za deň doručenia podania na účely zachovania procesných lehôt za predpokladu, že podpísaný originál podania spolu s prílohami a kópiami uvedenými v odseku 1 druhom pododseku sa predloží kancelárii najneskoršie do desiatich dní po tejto skutočnosti. Na túto desaťdňovú lehotu sa článok 102 ods. 2 nepoužije.

7. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 1 prvého pododseku a ustanovenia odsekov 2 až 5, Všeobecný súd môže svojím rozhodnutím určiť podmienky, za ktorých je podanie zaslané do kancelárie Všeobecného súdu prostredníctvom elektronickej pošty považované za originál tohto podania. Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 44

1. Návrh (žaloba) uvedený v článku 21 Štatútu obsahuje:

a) meno a adresu navrhovateľa (žalobcu);

b) označenie odporcu (žalovaného), proti ktorému návrh smeruje;

c) predmet konania a zhrnutie dôvodov, na ktorých je návrh založený;

d) návrhy rozhodnutia;

e) ak treba, označenie dôkazov, ktorými navrhovateľ preukazuje svoje tvrdenia.

2. Pre potreby konania musí návrh obsahovať adresu na doručovanie v mieste sídla Všeobecného súdu a tiež meno splnomocnenej osoby, ktorá súhlasí s prijímaním doručovaných písomností.

Okrem alebo namiesto adresy na doručovanie uvedenej v predchádzajúcom pododseku môže návrh (žaloba) uvádzať, že advokát alebo splnomocnený zástupca súhlasia s doručovaním písomností faxom alebo inými technickými komunikačnými prostriedkami.

Ak návrh nespĺňa náležitosti uvedené v prvej a v druhej vete tohto odseku, budú na účely konania všetky písomnosti určené pre účastníka konania doručované doporučenou poštovou zásielkou adresovanou jeho splnomocnenému zástupcovi alebo advokátovi, a to až do času, kým nebudú nedostatky odstránené. Odchylne od ustanovení článku 100 ods. 1 sa za riadne doručenie doporučenej zásielky považuje odovzdanie na pošte v mieste sídla Všeobecného súdu.

3. Advokát, ktorý poskytuje právnu pomoc účastníkovi konania alebo ktorý ho zastupuje v konaní pred Všeobecným súdom, musí v kancelárii Všeobecného súdu uložiť osvedčenie o tom, že je oprávnený zastupovať v konaní pred súdnym orgánom v niektorom členskom štáte alebo v štáte, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o EHP.

4. Ak je to potrebné, k návrhu sa prikladajú dokumenty uvedené v článku 21 druhom odseku Štatútu.

5. Ak je navrhovateľ právnickou osobou podľa súkromného práva, k návrhu tiež prikladá:

a) zakladateľskú listinu, spoločenskú zmluvu alebo aktuálny výpis z obchodného registra alebo registra združení alebo akýkoľvek iný dôkaz o svojej existencii ako právnickej osoby;

b) doklad o tom, že splnomocnenie udelené jej advokátovi bolo vystavené osobou na to oprávnenou.

5a. K návrhu podanému na základe arbitrážnej doložky obsiahnutej v súkromnoprávnej alebo verejnoprávnej zmluve uzatvorenej Úniou alebo v jej mene podľa článku 272 ZFEÚ sa priloží kópia zmluvy, ktorá obsahuje túto doložku.

6. Ak návrh nespĺňa náležitosti ustanovené v odsekoch 3 až 5 tohto článku, tajomník určí navrhovateľovi primeranú lehotu na odstránenie vád návrhu alebo na predloženie vyššie uvedených listín. Ak v určenej lehote nedôjde k odstráneniu vád návrhu alebo predloženiu požadovaných listín, Všeobecný súd rozhodne, či nesplnenie formálnych náležitostí má za následok neprípustnosť návrhu na konanie.

Článok 45

Návrh sa doručí odporcovi. V prípade uvedenom v článku 44 ods. 6 sa však doručí až po odstránení vád návrhu, prípadne až po tom, čo Všeobecný súd vyhlási, že návrh je prípustný na konanie s ohľadom na formálne náležitosti podľa predchádzajúceho článku.

Článok 46

1. V lehote dvoch mesiacov od doručenia návrhu predloží odporca svoje vyjadrenie k návrhu, ktoré musí obsahovať:

a) meno a adresu odporcu;

b) skutkové a právne tvrdenia;

c) návrhy rozhodnutia;

d) označenie dôkazov, ktorými preukazuje svoje tvrdenia.

Ustanovenia článku 44 ods. 2 až 5 sa použijú primerane.

2. V konaní medzi Úniou a jej zamestnancami sa musí k vyjadreniu k návrhu pripojiť sťažnosť v zmysle článku 90 ods. 2 Služobného poriadku a rozhodnutie zamietajúce sťažnosť, spolu s uvedením dátumu podania sťažnosti a doručenia rozhodnutia.

3. Na základe odôvodnenej žiadosti odporcu môže predseda za výnimočných okolností predĺžiť lehotu ustanovenú v odseku 1 tohto článku.

Článok 47

1. Návrh na začatie konania a vyjadrenie odporcu k návrhu môžu byť doplnené replikou navrhovateľa a duplikou odporcu, pokiaľ Všeobecný súd po vypočutí generálneho advokáta nerozhodne, že druhá výmena vyjadrení nie je nevyhnutná, pretože spis je dostatočne úplný na to, aby umožnil účastníkom konania uviesť ich dôvody a tvrdenia v priebehu ústnej časti konania. Všeobecný súd však môže účastníkom konania povoliť, aby doplnili spis, ak navrhovateľ predloží odôvodnenú žiadosť v tomto zmysle do dvoch týždňov od oznámenia tohto rozhodnutia.

2. Predseda určí lehotu na predloženie týchto vyjadrení.

Článok 48

1. Účastníci konania môžu tak v replike, ako aj v duplike navrhnúť vykonanie ďalších dôkazov na podporu svojich tvrdení. Musia však odôvodniť svoje omeškanie s takýmto návrhom.

2. Uvádzanie nových dôvodov je prípustné počas konania len vtedy, ak sú tieto dôvody založené na nových právnych a skutkových okolnostiach, ktoré vyšli najavo v priebehu konania.

Ak v priebehu konania niektorý z účastníkov uvedie nové dôvody podľa predchádzajúceho pododseku, môže predseda po uplynutí obvyklých procesných lehôt a na základe správy sudcu spravodajcu a po vypočutí generálneho advokáta určiť druhému účastníkovi lehotu na vyjadrenie k takémuto dôvodu.

O prípustnosti tohto dôvodu rozhodne Všeobecný súd v konečnom rozsudku.

Článok 49

Kedykoľvek v priebehu konania môže Všeobecný súd po vypočutí generálneho advokáta rozhodnúť o prijatí akéhokoľvek opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo nariadiť vykonanie dokazovania podľa článkov 64 a 65 alebo nariadiť opätovné vykonanie, či doplnenie vykonaných dôkazov.

Článok 50

1. Po vypočutí účastníkov konania a generálneho advokáta môže predseda kedykoľvek v priebehu konania nariadiť spojenie viacerých súvisiacich vecí, ktoré majú ten istý predmet konania, na spoločné konanie na účely písomnej alebo ústnej časti konania alebo na účely vyhlásenia konečného rozsudku. Neskôr môže tiež rozhodnúť o vylúčení takto spojených vecí na samostatné konania. Rozhodnutie o týchto otázkach môže postúpiť Všeobecnému súdu.

2. Splnomocnení zástupcovia, advokáti alebo poradcovia všetkých účastníkov konaní o spojených veciach, vrátane vedľajších účastníkov konania, môžu v kancelárii Všeobecného súdu nahliadnuť do procesných aktov doručených účastníkom konania v ďalších súvisiacich veciach. Predseda však môže na žiadosť účastníka konania bez toho, aby bol dotknutý článok 67 ods. 3, vylúčiť takéto nahliadnutie do tajných alebo dôverných dokumentov.

Článok 51

1. V prípadoch ustanovených v článku 14 ods. 1 a kedykoľvek v priebehu konania môže komora, ktorá vec prejednáva, alebo predseda Všeobecného súdu buď bez návrhu, alebo na návrh jedného z účastníkov konania navrhnúť Všeobecnému súdu zasadajúcemu v pléne, aby bola vec jemu postúpená alebo veľkej komore alebo komore zloženej z odlišného počtu sudcov. Všeobecný súd zasadajúci v pléne rozhodne o postúpení veci zloženiu pozostávajúcemu z vyššieho počtu sudcov po vypočutí generálneho advokáta.

Ak o to požiada členský štát alebo inštitúcia Únie, ktorí sú účastníkmi konania, bude vec prejednaná a rozhodnutá komorou zloženou aspoň z piatich sudcov.

2. Rozhodnutie o pridelení veci samosudcovi v prípadoch uvedených v článku 14 ods. 2 prijíma po vypočutí účastníkov konania jednomyseľne trojčlenná komora, pred ktorou konanie prebieha.

Ak členský štát alebo inštitúcia Únie, ktorí sú účastníkmi konania, namietajú prejednávanie veci samosudcom, vec nemôže byť postúpená samosudcovi a ak už bola, musí byť vrátená na prejednanie a rozhodnutie komore, ktorej členom je sudca spravodajca.

Článok 52

1. Bez toho, aby tým bolo dotknuté ustanovenie článku 49, predseda určí deň, ku ktorému sudca spravodajca predloží Všeobecný súd predbežnú správu podľa okolností,

a) po predložení dupliky;

b) ak ani replika, ani duplika nebola predložená v lehote určenej podľa článku 47 ods. 2;

c) ak dotknutý účastník konania oznámil, že sa vzdáva svojho práva na predloženie repliky alebo dupliky;

d) ak Všeobecný súd rozhodol podľa článku 47 ods. 1, že nie je potrebné vyjadriť sa k návrhu a k vyjadreniu odporcu replikou alebo duplikou;

e) ak Všeobecný súd rozhodol, že je potrebné rozhodnúť v skrátenom súdnom konaní podľa článku 76a ods. 1.

2. Predbežná správa obsahuje návrhy týkajúce sa potreby prijať opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo nariadiť dokazovanie, ako aj návrh o prípadnom postúpení veci na prejednanie a rozhodnutie plénu, veľkej komore alebo ďalšej komore Všeobecného súdu zloženej z odlišného počtu sudcov.

Všeobecný súd po vypočutí generálneho advokáta rozhodne o návrhoch sudcu spravodajcu.

Článok 53

Ak Všeobecný súd rozhodne o otvorení ústnej časti konania bez prijatia opatrení na zabezpečenie priebehu konania a bez nariadenia dokazovania, určí deň jej začatia predseda.

Článok 54

Ak boli počas písomnej časti konania nariadené opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo dokazovanie a tieto boli vykonané, určí predseda dátum otvorenia ústnej časti konania, bez toho, aby tým boli dotknuté opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo dokazovanie, ktoré môžu byť nariadené v štádiu ústnej časti konania.

Kapitola druhá:

ÚSTNA ČASŤ KONANIA

Článok 55

1. Všeobecný súd prejednáva predložené veci v poradí, v akom bolo skončené dokazovanie. Ak je dokazovanie ukončené vo viacerých veciach súčasne, poradie ich prejednania sa určí podľa dátumu zápisu návrhov na začatie konania v registri.

2. S prihliadnutím na osobitné okolnosti môže predseda rozhodnúť, že vec bude prejednaná prednostne.

Po vypočutí účastníkov konania a generálneho advokáta môže predseda s prihliadnutím na osobitné okolnosti, rozhodnúť bez návrhu alebo na návrh účastníka konania o odročení pojednávania.

Ak to spoločne navrhnú účastníci konania, môže predseda ich návrhu vyhovieť.

Článok 56

Pojednávania otvára a vedie predseda, ktorý vykonáva potrebné opatrenia na zabezpečenie ich nerušeného priebehu.

Článok 57

Ak sa rozhodlo o vylúčení verejnosti z pojednávania, obsah pojednávania nesmie byť zverejnený.

Článok 58

Počas pojednávania môže predseda klásť otázky splnomocneným zástupcom, poradcom alebo advokátom účastníkov konania.

Rovnaké oprávnenie majú aj ostatní sudcovia a generálny advokát.

Článok 59

Účastníci konania môžu pred Všeobecným súdom vystupovať iba prostredníctvom svojich splnomocnených zástupcov, poradcov alebo advokátov.

Článok 60

Ak pre vec nebol určený generálny advokát, vyhlási predseda po pojednávaní ústnu časť konania za skončenú.

Článok 61

1. Ak generálny advokát predkladá svoje návrhy v písomnej forme, podá ich do kancelárie, ktorá ich doručí účastníkom konania.

2. Po prednesení návrhov generálneho advokáta alebo po ich podaní vyhlási predseda ústnu časť konania za skončenú.

Článok 62

Po vypočutí generálneho advokáta môže Všeobecný súd nariadiť opätovné otvorenie ústnej časti konania.

Článok 63

1. Tajomník vyhotoví o každom ústnom pojednávaní zápisnicu, ktorú podpisuje predseda a tajomník. Zápisnica má povahu verejnej listiny.

2. Účastníci konania môžu nahliadnuť do zápisnice v kancelárii a na svoje náklady si nechať vyhotoviť jej kópiu.

Kapitola tretia

OPATRENIA NA ZABEZPEČENIE PRIEBEHU KONANIA A DÔKAZNÉ PROSTRIEDKY

Oddiel prvý – Opatrenia na zabezpečenie priebehu konania

Článok 64

1. Účelom opatrení na zabezpečenie priebehu konania je zabezpečiť čo najlepšie podmienky na prípravu a priebeh konania a na vyriešenie sporov. Všeobecný súd rozhodne o nariadení týchto opatrení po vypočutí generálneho advokáta.

2. Účelom opatrení na zabezpečenie priebehu konania je najmä:

a) zabezpečenie riadneho priebehu písomnej a ústnej časti konania a uľahčenie dokazovania;

b) stanovenie bodov, ku ktorým majú účastníci doplniť svoje tvrdenia alebo ktoré si vyžadujú vykonanie dokazovania;

c) objasnenie významu návrhov na rozhodnutie, dôvodov a tvrdení účastníkov, ako aj sporných skutočností;

d) napomáhanie zmierlivému vyriešeniu sporu.

3. Opatrenia na zabezpečenie priebehu konania zahŕňajú najmä:

a) kladenie otázok účastníkom konania;

b) výzvu účastníkom konania, aby sa písomne alebo ústne vyjadrili k určitým otázkam sporu;

c) vyžiadanie správ a informácií od účastníkov konania alebo tretích osôb;

d) žiadosť o predloženie dokumentov alebo akejkoľvek inej písomnosti súvisiacej s vecou;

e) predvolanie splnomocnených zástupcov účastníkov konania alebo samotných účastníkov konania.

4. Každý účastník konania môže kedykoľvek v priebehu konania navrhnúť prijatie alebo zmenu opatrení na zabezpečenie priebehu konania. Pred nariadením týchto opatrení sa vypočujú ostatní účastníci konania.

Ak si to vyžadujú okolnosti konania, Všeobecný súd informuje účastníkov konania o opatreniach, ktoré má v úmysle prijať, a poskytne im možnosť písomne alebo ústne vyjadriť svoje pripomienky.

5. Ak Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo vo veľkej komore rozhodne o nariadení opatrení na zabezpečenie priebehu konania, ale sám ich nevykoná, zverí túto úlohu komore, ktorej bola vec pôvodne pridelená, alebo sudcovi spravodajcovi.

Ak komora nariadi opatrenia na zabezpečenie priebehu konania a sama ich nevykoná, poverí ich vykonaním sudcu spravodajcu.

Pri výkone opatrení na zabezpečenie priebehu konania je prítomný generálny advokát.

Oddiel druhý – Dôkazné prostriedky

Článok 65

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 24 a 25 Štatútu, dôkaznými prostriedkami sú:

a) výsluch účastníkov konania;

b) vyžiadanie správ a informácií a predloženie listín;

c) svedecké výpovede;

d) znalecké posudky;

e) ohliadka miesta.

Článok 66

1. Po vypočutí generálneho advokáta Všeobecný súd uznesením určí, ktoré dôkazné prostriedky považuje za účelné vykonať a uvedie skutočnosti, ktoré nimi majú byť dokázané. Predtým, ako Všeobecný súd rozhodne o tom, ktoré dôkazné prostriedky majú byť vykonané podľa článku 65 písm. c), d) a e), vypočuje účastníkov konania.

Uznesenie sa doručí účastníkom konania.

2. Právo na vykonanie dôkazu opaku a právo navrhnúť doplnenie vykonaného dokazovania tým nie sú dotknuté.

Článok 67

1. Ak Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo vo veľkej komore rozhodne o nariadení dokazovania, ale sám takéto dokazovanie nevykoná, zverí túto úlohu komore, ktorej bola vec pôvodne pridelená, alebo sudcovi spravodajcovi.

Ak komora nariadi dokazovanie a sama ho nevykoná, poverí jeho vykonaním sudcu spravodajcu.

Pri dokazovaní je prítomný generálny advokát.

2. Účastníci konania sa môžu zúčastniť na dokazovaní.

3. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 116 ods. 2 a 6, Všeobecný súd zohľadní len také dokumenty, s ktorými oboznámili advokáti a splnomocnení zástupcovia účastníkov konania a ku ktorým mali možnosť sa vyjadriť.

Ak má Všeobecný súd preskúmať vo vzťahu k jednému alebo viacerým účastníkom konania dôvernosť dokumentu, ktorý môže byť významný pre rozhodovanie o veci, v priebehu preskúmania účastníci konania nie sú s týmto dokumentom oboznámení.

Ak bol dokument, ku ktorému bol prístup odmietnutý inštitúciou, predložený Všeobecnému súdu v konaní o zákonnosti tohto odmietnutia, ostatní účastníci konania s týmto dokumentom nebudú oboznámení.

Oddiel tretí – Predvolanie a výsluch svedkov a znalcov

Článok 68

1. Na návrh účastníkov konania alebo bez návrhu môže Všeobecný súd po vypočutí účastníkov konania a generálneho advokáta nariadiť dokazovanie určitých skutočností výsluchom svedkov. V uznesení sa uvedie, ktoré skutočnosti sa majú dokázať.

Všeobecný súd predvolá svedkov bez návrhu alebo na návrh účastníkov konania alebo generálneho advokáta.

V návrhu účastníkov konania na výsluch svedka musí byť presne uvedené, akých skutočností sa má výsluch týkať a z akých dôvodov majú byť svedkovia vypočutí.

2. Svedkovia, ktorých výsluch je uznaný za nevyhnutný, sú predvolaní uznesením Všeobecného súdu, ktoré obsahuje tieto údaje:

a) priezvisko, meno, postavenie a bydlisko svedkov;

b) uvedenie skutočností, s ohľadom na ktoré budú svedkovia vypočutí;

c) prípadne aj poznámku o opatreniach prijatých Všeobecným súdom, týkajúcich sa náhrady hotových výdavkov a ušlého zárobku svedkov, a o sankciách, ktoré môžu byť svedkom uložené v prípade, že sa nedostavia.

Toto uznesenie sa doručí účastníkom konania a svedkom.

3. Predvolanie svedkov, ktorí majú byť vypočutí na návrh účastníkov konania, môže Všeobecný súd podmieniť tým, že účastníci konania zložia do pokladne Všeobecného súdu zálohu na predpokladané trovy súvisiace s výpoveďou svedkov; výšku zálohy určí Všeobecný súd.

Svedkom predvolaným bez návrhu vyplatí pokladňa Všeobecného súdu zálohu na nevyhnutné náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s výsluchom.

4. Po overení totožnosti svedkov ich predseda poučí o tom, že budú musieť potvrdiť pravdivosť svojich výpovedí spôsobom ustanoveným v odseku 5 tohto článku a v článku 71.

Svedkovia sú vypočutí Všeobecným súdom za prítomnosti predvolaných účastníkov konania. Po skončení výpovedí im môže predseda na návrh účastníkov konania alebo aj bez návrhu klásť otázky.

Rovnaké oprávnenia má aj každý sudca a generálny advokát.

Pod dohľadom predsedu môžu klásť svedkom otázky aj zástupcovia účastníkov konania.

5. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 71, po ukončení svojej výpovede zložia svedkovia túto prísahu:

„Prisahám, že som vravel pravdu, celú pravdu a nič iné ako pravdu.“

Po vypočutí účastníkov konania môže Všeobecný súd oslobodiť svedkov od povinnosti zložiť prísahu.

6. Tajomník vyhotoví zápisnicu, v ktorej je zaznamenaná každá svedecká výpoveď.

Zápisnicu podpisuje predseda alebo sudca spravodajca poverený výsluchom svedka a tajomník. Pred podpisom zápisnice musí byť svedkom daná možnosť oboznámiť sa s jej obsahom.

Zápisnica má povahu verejnej listiny.

Článok 69

1. Riadne predvolaní svedkovia sú povinní dostaviť sa na výsluch.

2. Ak sa riadne predvolaný svedok nedostaví, môže mu Všeobecný súd uložiť peňažnú pokutu až do výšky 5 000 eur a nariadiť jeho nové predvolanie na vlastné náklady.

Rovnaká pokuta môže byť uložená aj svedkovi, ktorý bez oprávneného dôvodu odmietne vypovedať, zložiť prísahu alebo prípadne urobiť jej rovnocenné miestoprísažné vyhlásenie.

3. Ak svedok predloží Všeobecnému súdu riadne ospravedlnenie, možno peňažnú pokutu odpustiť. Výšku peňažnej pokuty možno na žiadosť svedka znížiť, ak preukáže, že je neprimeraná k jeho príjmom.

4. Nútený výkon rozhodnutí o uložených pokutách a iných opatreniach podľa tohto článku sa uskutočňuje v súlade s článkami 280 a 299 ZFEÚ a článkom 164 ZESAE.

Článok 70

1. Všeobecný súd môže nariadiť vypracovanie znaleckého posudku. V uznesení o vymenovaní znalca sa vymedzí jeho úloha a stanoví sa lehota na vypracovanie posudku.

2. Znalec dostane kópiu uznesenia spoločne s celou dokumentáciou potrebnou na vypracovanie znaleckého posudku. Znalec podlieha dohľadu sudcu spravodajcu, ktorý môže byť prítomný pri znaleckých úkonoch a je informovaný o priebehu vypracúvania znaleckého posudku.

Všeobecný súd môže uložiť účastníkom konania alebo niektorému z nich, aby zložili, resp. zložil zálohu na trovy súvisiace s vypracovaním znaleckého posudku.

3. Na žiadosť znalca môže Všeobecný súd nariadiť výsluch svedkov, ktorý sa uskutoční v súlade s článkom 68.

4. Znalec sa môže vyjadriť iba k tým otázkam, ktoré sú mu výslovne položené.

5. Po predložení znaleckého posudku môže Všeobecný súd nariadiť výsluch znalca za prítomnosti predvolaných účastníkov konania.

Pod dohľadom predsedu môžu znalcovi klásť otázky zástupcovia účastníkov konania.

6. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 71, po predložení posudku skladá znalec pred Všeobecným súdom nasledujúcu prísahu:

„Prisahám, že som svoju úlohu splnil podľa svojho najlepšieho svedomia a úplne nestranne.“

Po vypočutí účastníkov konania môže Všeobecný súd oslobodiť znalca od povinnosti zložiť prísahu.

Článok 71

1. Predseda poučí každú osobu, od ktorej sa vyžaduje zloženie prísahy pred Všeobecným súdom v súvislosti s jej svedeckou výpoveďou alebo s jej znaleckou činnosťou, aby hovorila iba pravdu alebo aby splnila svoju úlohu nestranne, s najlepším vedomím a svedomím a poučí ju o trestnoprávnych následkoch, ktoré právny poriadok domovského štátu spája s porušením tejto povinnosti.

2. Svedkovia a znalci skladajú prísahy podľa článku 68 ods. 5 prvého pododseku a článku 70 ods. 6 prvého pododseku alebo spôsobom ustanoveným jeho vnútroštátnym právnym poriadkom.

3. Ak vnútroštátny právny poriadok umožňuje svedkom a znalcom, aby v súdnom konaní popri prísahe alebo namiesto nej vykonali rovnocenné miestoprísažné vyhlásenie, svedkovia a znalci môžu vykonať toto vyhlásenie za podmienok a vo forme ustanovenej ich vnútroštátnym právnym poriadkom.

Ak vnútroštátny právny poriadok neupravuje ani prísahu, ani miestoprísažné vyhlásenie, postupuje sa spôsobom uvedeným v odseku 1.

Článok 72

1. Všeobecný súd môže po vypočutí generálneho advokáta rozhodnúť, že oznámi skutočnosti o spáchaní trestného činu krivej výpovede alebo vypracovania nepravdivého znaleckého posudku pod prísahou pred Všeobecným súdom príslušnému orgánu, uvedenému v prílohe III doplňujúceho rokovacieho poriadku k Rokovaciemu poriadku Súdneho dvora, členského štátu, ktorého súdy majú právomoc trestnoprávne stíhať, pričom sa zohľadnia ustanovenia článku 71.

2. Tajomník je zodpovedný za oznámenie rozhodnutia Všeobecného súdu. V rozhodnutí sú uvedené skutočnosti a okolnosti, na ktorých je oznámenie založené.

Článok 73

1. Ak niektorý z účastníkov konania namieta odbornú spôsobilosť alebo hodnovernosť svedka alebo znalca alebo akýkoľvek iný dôvod, ktorý sa ich týka, alebo ak odmietne svedok alebo znalec vypovedať, zložiť prísahu alebo urobiť rovnocenné miestoprísažné vyhlásenie, rozhodne o tom Všeobecný súd.

2. Námietka voči svedkovi alebo znalcovi musí byť vznesená v lehote do dvoch týždňov od doručenia uznesenia o predvolaní svedka alebo ustanovení znalca, pričom v nej treba uviesť dôvody a označenie dôkazov.

Článok 74

1. Svedkovia a znalci majú nárok na náhradu cestovných nákladov a výdavkov spojených s pobytom. Pokladňa Všeobecného súdu im na ne môže poskytnúť zálohu.

2. Svedkovia majú nárok na náhradu ušlého zárobku a znalci na odmenu za vypracovanie znaleckého posudku. Tieto náhrady a odmeny vypláca svedkom a znalcom pokladňa Všeobecného súdu po splnení ich povinností alebo ich úloh.

Článok 75

1. Na návrh účastníka konania alebo bez návrhu môže Všeobecný súd dožiadať o výsluch svedkov alebo znalcov.

2. Dožiadanie sa urobí formou uznesenia, ktoré obsahuje priezvisko, mená, postavenie a adresu svedka alebo znalca, uvádza skutočnosti, ktorých sa má výsluch svedka alebo znalca týkať, mená účastníkov konania, ich splnomocnených zástupcov, advokátov alebo poradcov, označuje ich adresy na účely doručovania a stručne opisuje predmet konania.

Tajomník doručí uznesenie účastníkom konania.

3. Tajomník zašle uznesenie príslušnému orgánu členského štátu uvedenému v prílohe I doplňujúceho rokovacieho poriadku k Rokovaciemu poriadku Súdneho dvora, na území ktorého má byť svedok alebo znalec vypočutý. Ak je to potrebné, pripojí sa k uzneseniu preklad do úradného jazyka alebo jazykov členského štátu, do ktorého sa zasiela.

Orgán určený podľa prvého pododseku postúpi uznesenie súdnemu orgánu, ktorý je príslušný podľa jeho vnútroštátneho práva.

Príslušný súdny orgán vykoná dožiadanie v súlade so svojím vnútroštátnym právom. Po vykonaní dožiadania zašle príslušný súdny orgán orgánu uvedenému v prvom pododseku spisový materiál o vykonaných úkonoch dožiadania a podrobný prehľad trov konania, ktoré vznikli v súvislosti s dožiadaním. Tieto dokumenty sa zašlú tajomníkovi.

Preklad týchto dokumentov do jazyka konania zabezpečí tajomník.

4. Všeobecný súd platí trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s dožiadaním, bez toho, aby bolo dotknuté prípadné právo zaviazať účastníkov konania na ich náhradu.

Článok 76

1. Tajomník vyhotoví z každého pojednávania zápisnicu, ktorú podpisuje predseda a tajomník. Zápisnica má povahu verejnej listiny.

2. Účastníci konania môžu v kancelárii nahliadnuť do každej zápisnice z pojednávania, do každého znaleckého posudku a na svoje náklady nechať si vyhotoviť ich kópie.

Kapitola tretia a

SKRÁTENÉ SÚDNE KONANIE

Článok 76a

1. Na žiadosť navrhovateľa alebo odporcu môže Všeobecný súd vzhľadom na osobitnú naliehavosť a okolnosti veci po vypočutí druhého účastníka konania a generálneho advokáta rozhodnúť, že vec bude prejednaná v skrátenom súdnom konaní.

Žiadosť o prejednanie veci v skrátenom súdnom konaní sa predkladá samostatným podaním spolu s návrhom na začatie konania alebo s vyjadrením odporcu k návrhu. V tejto žiadosti možno uviesť, že určité dôvody, tvrdenia alebo určité časti návrhu na začatie konania, či vyjadrenia odporcu sú podané len pre prípad, že sa nebude rozhodovať v skrátenom súdnom konaní, najmä tak, že sa k žiadosti pripojí skrátená forma návrhu na začatie konania, ako aj zoznam príloh, ktoré jediné treba vziať do úvahy v prípade, ak sa bude rozhodovať v skrátenom súdnom konaní.

Odchylne od ustanovenia článku 55 majú veci, o ktorých Všeobecný súd rozhodol, že sa budú prejednávať v skrátenom konaní, prednosť.

2. Odchylne od ustanovenia článku 46 ods. 1, ak navrhovateľ požiada v súlade s odsekom 1, aby sa rozhodlo o veci v skrátenom súdnom konaní, lehota pre podanie vyjadrenia odporcu je jeden mesiac. Ak Všeobecný súd nevyhovie tejto žiadosti, stanoví odporcovi dodatočnú lehotu jedného mesiaca pre podanie alebo prípadne doplnenie jeho vyjadrenia. Lehoty uvedené v tomto pododseku môžu byť predĺžené v súlade s článkom 46 ods. 3.

V skrátenom súdnom konaní sa môžu vyjadrenia uvedené v článku 47 ods. 1 a v článku 116 ods. 4 a 5 podať, iba ak to Všeobecný súd povolil v rámci opatrení prijatých na zabezpečenie priebehu konania v súlade s článkom 64.

3. Bez toho, aby tým bolo dotknuté ustanovenie článku 48, môžu účastníci konania v priebehu celej ústnej časti dopĺňať svoje tvrdenia alebo navrhovať vykonanie dôkazov. Oneskorené podanie návrhu na vykonanie dôkazov však musia odôvodniť.

4. Rozhodnutie Všeobecného súdu, že o veci sa rozhodne v skrátenom súdnom konaní, môže obsahovať podmienky s ohľadom na rozsah a podávanie vyjadrení účastníkov konania, ďalší priebeh konania alebo s ohľadom na právne dôvody a tvrdenia, ku ktorým sa bude Všeobecný súd vyslovovať.

Toto rozhodnutie môže byť zrušené, ak niektorý z účastníkov konania nesplní niektorú z podmienok uvedenú v rozhodnutí. V konaní sa v takom prípade pokračuje podľa ustanovení o riadnom konaní.

Kapitola štvrtá

PRERUŠENIE KONANIA A POSTÚPENIE VECI

Článok 77

1. Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia článku 123 ods. 4, článku 128 a článku 129 ods. 4, konanie môže byť prerušené:

a) v prípadoch uvedených v článku 54 treťom odseku Štatútu;

b) ak bolo na Súdnom dvore odvolaním napadnuté rozhodnutie Všeobecného súdu, ktorým sa rozhodlo len o časti prejednávanej veci, rozhodnutie, ktorým sa rozhodlo o prekážke konania súvisiacej s námietkou nepríslušnosti alebo neprípustnosti, alebo rozhodnutie, ktorým bol zamietnutý návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania;

c) ak tak účastníci zhodne navrhnú;

d) v ďalších osobitných prípadoch, ak to vyžaduje riadny výkon spravodlivosti.

Článok 78

O prerušení konania rozhodne predseda uznesením po vypočutí účastníkov konania a generálneho advokáta; predseda môže túto otázku postúpiť na rozhodnutie Všeobecnému súdu. Rozhodnutie o pokračovaní v konaní sa prijíma rovnakým spôsobom. Uznesenia uvedené v tomto článku sa doručia účastníkom konania.

Článok 79

1. Prerušenie konania je účinné dňom uvedeným v uznesení o prerušení konania; ak tento deň nie je uvedený, tak dňom vydania tohto uznesenia.

Počas prerušenia konania neplynú účastníkom konania procesné lehoty s výnimkou lehoty ustanovenej v článku 115 ods. 1 pre podanie návrhu na vstup vedľajšieho účastníka do konania.

2. Ak nie je v uznesení alebo rozhodnutí o prerušení určená doba jeho prerušenia, táto sa skončí dňom uvedeným v uznesení o pokračovaní v konaní a, ak nie je tento deň v ňom uvedený, tak dňom vydania tohto uznesenia.

Odo dňa, keď sa pokračuje v konaní, začínajú procesné lehoty plynúť odznova.

Článok 80

Rozhodnutia o postúpení veci uvedené v článku 54 treťom odseku Štatútu Všeobecný súd prijíma formou uznesení, ktoré sa doručujú účastníkom konania.

Kapitola piata

ROZSUDKY

Článok 81

Rozsudok obsahuje:

— údaj o tom, že bol vyhlásený Všeobecným súdom,

— dátum vyhlásenia,

— meno predsedu a zúčastnených sudcov,

— meno generálneho advokáta, ak bol určený,

— meno tajomníka,

— označenie účastníkov konania,

— mená splnomocnených zástupcov, poradcov alebo advokátov účastníkov konania,

— návrhy rozhodnutia účastníkov konania,

— poznámku, ak je to potrebné, že generálny advokát predniesol svoje návrhy,

— zhrnutie skutkového stavu,

— odôvodnenie,

— výrok rozsudku vrátane rozhodnutia o trovách konania.

Článok 82

1. Rozsudok sa vyhlasuje na verejnom pojednávaní za prítomnosti účastníkov konania.

2. Originál rozsudku podpísaný predsedom, sudcami, ktorí sa zúčastnili na porade, a tajomníkom, je opatrený pečaťou a uložený v kancelárii; účastníkom konania sa doručí overená kópia rozsudku.

3. Tajomník uvedie na origináli rozsudku dátum jeho vyhlásenia.

Článok 83

S výhradou ustanovení článku 60 Štatútu je rozsudok záväzný dňom vyhlásenia.

Článok 84

1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia týkajúce sa výkladu rozsudkov, môže Všeobecný súd i bez návrhu alebo na návrh účastníka konania podaný v lehote dvoch týždňov od vyhlásenia rozsudku opraviť chyby v písaní, počítaní alebo iné zjavné nepresnosti.

2. Po vyrozumení tajomníkom môžu účastníci konania predložiť svoje písomné pripomienky v lehote určenej predsedom.

3. Všeobecný súd rozhoduje na neverejnom zasadnutí.

4. Originál opravného uznesenia sa pripojí k originálu opraveného rozsudku. Poznámka o tomto uznesení sa uvedie na okraj originálu opraveného rozsudku.

Článok 85

Ak Všeobecný súd opomenul rozhodnúť o trovách konania, môže účastník konania, ktorý má záujem na doplnení rozsudku, v lehote jedného mesiaca od doručenia rozsudku podať návrh na jeho doplnenie.

Návrh sa doručí druhému účastníkovi konania, ktorému predseda určí lehotu na podanie písomných pripomienok.

Po predložení uvedených pripomienok a po vypočutí generálneho advokáta Všeobecný súd rozhodne o prípustnosti návrhu a súčasne aj o jeho dôvodnosti.

Článok 86

Vydávanie Zbierky rozhodnutí Všeobecného súdu zabezpečuje tajomník.

Kapitola šiesta

TROVY KONANIA

Článok 87

1. O trovách konania rozhoduje Všeobecný súd v rozsudku alebo v uznesení, ktorým sa konanie končí.

2. Všeobecný súd zaviaže účastníka konania, ktorý vo veci nemal úspech, nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté.

Ak je viac účastníkov konania, ktorí nemali úspech, Všeobecný súd medzi nich rozdelí náhradu trov konania.

3. Ak účastníci mali úspech len v časti predmetu konania alebo vo výnimočných prípadoch, môže Všeobecný súd rozdeliť náhradu trov konania medzi účastníkov konania alebo rozhodnúť tak, že každý z nich znáša vlastné trovy.

Všeobecný súd môže zaviazať aj účastníka, ktorý mal vo veci úspech, nahradiť trovy konania, ktoré vznikli druhému účastníkovi a ktoré Všeobecný súd uzná za spôsobené jeho úmyselným zavinením.

4. Členské štáty a inštitúcie, ktoré vstúpili do konania ako vedľajší účastníci, znášajú vlastné trovy konania.

Štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP a ktoré nie sú členskými štátmi, a tiež Dozorný úrad EZVO, znášajú vlastné trovy konania, ak vstúpili do konania ako vedľajší účastníci.

Všeobecný súd môže rozhodnúť, že aj iní vedľajší účastníci ako tí, ktorí sú uvedení v predchádzajúcich pododsekoch, znášajú vlastné trovy konania.

5. Ak účastník konania vezme späť svoj návrh na začatie konania, bude zaviazaný na náhradu trov konania, ak tak navrhne druhý účastník vo svojom vyjadrení k späťvzatiu návrhu. Na návrh účastníka konania, ktorý vzal späť svoj návrh na začatie konania, však znáša trovy konania druhý účastník, ak sa to zdá oprávnené vzhľadom na správanie sa tohto účastníka v konaní.

Ak sa účastníci dohodli o náhrade trov konania, Všeobecný súd rozhodne v zmysle ich dohody.

Ak žiaden z účastníkov nenavrhol, ako má Všeobecný súd rozhodnúť o náhrade trov konania, každý účastník konania znáša svoje trovy.

6. Ak Všeobecný súd konanie vo veci zastavil, rozhodne o náhrade trov konania podľa voľnej úvahy.

Článok 88

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 87 ods. 3 druhého pododseku, v sporoch medzi Úniou a jej zamestnancami znášajú inštitúcie vlastné trovy konania.

Článok 89

Trovy konania, ktoré vznikli účastníkovi v konaní o výkon rozhodnutia, nahradí druhý účastník podľa sadzobníka platného v štáte, kde bol výkon rozhodnutia uskutočnený.

Článok 90

Konanie pred Všeobecným súdom je bezplatné okrem týchto prípadov:

a) ak Všeobecnému súdu vznikli výdavky, ktorým bolo možné predísť; v takom prípade môže Všeobecný súd zaviazať účastníka, ktorý ich spôsobil, aby ich uhradil;

b) náklady spojené s vyhotovením kópií a prekladov na žiadosť účastníka konania a ktoré sú podľa názoru tajomníka neprimerané, uhradí tento účastník konania podľa sadzobníka uvedeného v článku 24 ods. 5.

Článok 91

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia predchádzajúceho článku, nahradzujú sa tieto trovy konania:

a) peňažné sumy určené na výplatu svedkom a znalcom na základe článku 74 tohto poriadku;

b) nutné výdavky, ktoré vznikli účastníkom v súvislosti s konaním, najmä cestovné náklady a výdavky spojené s pobytom a odmena splnomocneného zástupcu, poradcu alebo advokáta.

Článok 92

1. O námietke s ohľadom na trovy konania rozhodne Všeobecný súd uznesením, proti ktorému nemožno podať opravný prostriedok, a to na návrh účastníka konania, po predložení pripomienok druhého účastníka konania.

2. Pre potreby výkonu rozhodnutia môžu účastníci konania požiadať o overenú kópiu uznesenia.

Článok 93

1. Pokladňa Všeobecného súdu a jej dlžníci uskutočňujú platby v eurách.

2. Ak nahraditeľné výdavky vznikli v inej mene ako euro, alebo ak úkony, ktoré zakladajú nárok na náhradu, boli vykonané v krajine, ktorej menou nie je euro, prepočet sa vykoná podľa referenčného výmenného kurzu Európskej centrálnej banky platného v deň platby.

Kapitola siedma

PRÁVNA POMOC

Článok 94

1. V záujme zabezpečenia účinného prístupu k spravodlivosti sa v konaniach pred Všeobecným súdom poskytuje právna pomoc v súlade s nasledujúcimi pravidlami.

Právna pomoc pokrýva úplne alebo sčasti trovy právnej pomoci a trovy právneho zastúpenia v konaní pred Všeobecným súdom. Tieto trovy sú hradené pokladňou Všeobecného súdu.

2. Každá fyzická osoba, ktorá vzhľadom na svoju ekonomickú situáciu nie je schopná úplne alebo sčasti znášať trovy konania uvedené v odseku 1, má právo na právnu pomoc.

Ekonomická situácia je posudzovaná s ohľadom na objektívne skutočnosti ako príjmy, majetkové pomery a rodinnú situáciu.

3. Právna pomoc sa neposkytne, ak návrh, v súvislosti s ktorým sa o ňu žiada, je zjavne neprípustný alebo zjavne nedôvodný.

Článok 95

1. O právnu pomoc možno požiadať pred podaním návrhu na začatie konania alebo po jeho podaní.

Žiadosť nemusí byť vyhotovená advokátom.

2. K žiadosti sa prikladajú všetky dokumenty, ktoré umožňujú posúdiť ekonomickú situáciu žiadateľa, najmä potvrdenie príslušného vnútroštátneho orgánu o tejto ekonomickej situácii.

Ak je žiadosť podaná pred návrhom na začatie konania, navrhovateľ v žiadosti stručne uvedie predmet zamýšľaného návrhu, skutkové okolnosti veci a tvrdenia, na ktorých sa bude návrh zakladať. K žiadosti sa musia pripojiť dokumenty preukazujúce tieto tvrdenia.

3. V súlade s článkom 150 môže Všeobecný súd stanoviť, že pre podanie žiadosti o poskytnutie právnej pomoci je potrebné použiť tlačivo.

Článok 96

1. Predtým, ako Všeobecný súd rozhodne o žiadosti o právnu pomoc, vyzve druhého účastníka, aby podal svoje písomné pripomienky; neurobí tak, ak z predložených dokumentov zjavne vyplýva, že podmienky podľa článku 94 ods. 2 nie sú splnené, alebo že podmienky podľa článku 94 ods. 3 sú splnené.

2. O žiadosti rozhodne predseda uznesením. Rozhodnutie o tejto otázke môže postúpiť Všeobecnému súdu.

Uznesenie, ktorým sa zamieta právna pomoc, musí byť odôvodnené.

3. V uznesení, ktorým sa prizná právna pomoc, sa ustanoví advokát, ktorý bude zastupovať žiadateľa v súdnom konaní.

Ak sám žiadateľ nenavrhol advokáta, alebo ak nie je dôvodné schváliť jeho výber, tajomník zašle uznesenie, ktorým sa priznala právna pomoc spolu s kópiou žiadosti príslušnému orgánu dotknutého členského štátu, ktorý je uvedený v prílohe II doplňujúceho rokovacieho poriadku k Rokovaciemu poriadku Súdneho dvora. Advokát poverený zastupovaním žiadateľa v súdnom konaní je ustanovený na základe návrhov, ktoré predloží tento orgán.

V uznesení, ktorým sa priznáva právna pomoc, možno určiť sumu, ktorá bude zaplatená advokátovi ustanovenému pre zastupovanie žiadateľa, alebo stanoviť výšku, ktorú výdavky a odmena advokáta v zásade nebudú môcť prekročiť. V uznesení možno stanoviť, že žiadateľ so zreteľom na jeho ekonomickú situáciu prispeje na trovy uvedené v článku 94 ods. 1.

4. Podaním žiadosti o právnu pomoc sa prerušuje plynutie lehoty určenej pre podanie návrhu na začatie konania až do dňa doručenia uznesenia, ktorým sa rozhodne o tejto žiadosti, alebo, v prípadoch uvedených v druhom pododseku ods. 3, do dňa doručenia uznesenia o ustanovení advokáta povereného zastupovaním žiadateľa.

5. Ak sa v priebehu konania zmenili podmienky, na základe ktorých bola priznaná právna pomoc, predseda ju môže na návrh alebo i bez návrhu a po vypočutí žiadateľa odňať. Rozhodnutie o tejto otázke môže postúpiť Všeobecnému súdu.

Uznesenie, ktorým sa odníma právna pomoc, musí byť odôvodnené.

6. Proti uzneseniam vydaným podľa tohto článku nie je možné podať opravný prostriedok.

Článok 97

1. V prípade priznania právnej pomoci môže predseda, na návrh advokáta žiadateľa, rozhodnúť o tom, že mu bude poskytnutá záloha.

2. Ak na základe rozhodnutia o skončení konania osoba, ktorej bola poskytnutá právna pomoc, znáša svoje vlastné trovy konania, predseda určí výdavky a odmenu advokáta, ktoré uhradí pokladňa Všeobecného súdu, a to odôvodneným uznesením, ktoré nemožno napadnúť opravným prostriedkom. Rozhodnutie o tejto otázke môže postúpiť Všeobecnému súdu.

3. Ak v rozhodnutí o skončení konania Všeobecný súd zaviazal iného účastníka na náhradu trov konania vzniknutých osobe, ktorej bola poskytnutá právna pomoc, tento účastník je povinný nahradiť pokladni Všeobecného súdu peňažné zálohy poskytnuté na základe priznanej pomoci.

V prípade námietky, alebo ak účastník konania nevyhovie žiadosti tajomníka o náhradu týchto peňažných záloh, rozhodne predseda odôvodneným uznesením, ktoré nemožno napadnúť opravným prostriedkom. Rozhodnutie o tejto otázke môže postúpiť Všeobecnému súdu.

4. Ak osoba, ktorej bola poskytnutá právna pomoc, nemá vo veci úspech, môže Všeobecný súd ak to vyžaduje spravodlivé zaobchádzanie, pri rozhodovaní o trovách konania v rozhodnutí o skončení konania nariadiť, že jeden alebo viacero ďalších účastníkov konania znáša svoje vlastné trovy konania, alebo že tieto trovy konania úplne alebo čiastočne zaplatí pokladňa Všeobecného súdu v rámci právnej pomoci.

Kapitola ôsma:

SPÄŤVZATIE NÁVRHU NA ZAČATIE KONANIA

Článok 98

Ak sa účastníci konania dohodnú ešte pred vydaním rozhodnutia na riešení svojho sporu a ak oznámia Všeobecnému súdu, že svoje návrhy berú späť, predseda nariadi výmaz z registra a rozhodne o trovách konania v súlade s článkom 87 ods. 5, prípadne s ohľadom na návrhy účastníkov konania v tejto súvislosti.

Toto ustanovenie sa nepoužije na konania podľa článkov 263 a 265 ZFEÚ.

Článok 99

Ak navrhovateľ písomne oznámil Všeobecnému súdu späťvzatie svojho návrhu na začatie konania, predseda nariadi výmaz z registra a rozhodne o trovách konania v súlade s článkom 87 ods. 5.

Kapitola deviata:

DORUČOVANIE

Článok 100

1. Doručovanie predpísané týmto poriadkom zabezpečuje tajomník na adresu, ktorú si zvolil adresát na účely doručovania písomností zaslaním kópie príslušného dokumentu doporučenou poštovou zásielkou spolu s potvrdením o dodaní alebo osobným odovzdaním kópie príslušného dokumentu, ktorého prevzatie adresát potvrdí.

Kópie doručovaných písomností vyhotovuje a ich pravosť overuje tajomník okrem prípadov, keď ide o písomnosti účastníkov konania podľa článku 43 ods. 1.

2. Ak podľa článku 44 ods. 2 druhej vety adresát vyjadril súhlas s doručovaním písomností faxom alebo inými technickými komunikačnými prostriedkami, môžu sa mu takto doručovať všetky písomnosti Všeobecnému súdu vrátane rozsudkov a uznesení.

Rozsudky a uznesenia doručované podľa článku 55 Štatútu členským štátom a inštitúciám, ktoré nie sú účastníkmi konania, im budú doručené faxom alebo inými technickými komunikačnými prostriedkami.

Ak z technických príčin alebo z dôvodu rozsahu písomnosti túto písomnosť uvedeným spôsobom nemožno doručiť, písomnosť je doručená v prípade, že si adresát nezvolil adresu na účely doručovania písomností, na adresu jeho bydliska spôsobom uvedeným v odseku 1. Adresát je o tom upovedomený prostredníctvom faxu alebo akýmkoľvek iným technickým komunikačným prostriedkom. Doporučená poštová zásielka sa považuje za doručenú adresátovi desiaty deň po jej podaní na pošte v mieste, kde má Všeobecný súd svoje sídlo, ak nie je preukázané poštovou doručenkou, že zásielka bola prijatá v iný deň alebo ak adresát neinformuje tajomníka v lehote troch týždňov od upovedomenia faxom alebo akýmkoľvek iným technickým komunikačným prostriedkom, že mu písomnosť nebola doručená.

Kapitola desiata:

LEHOTY

Článok 101

1. Procesné lehoty uvedené v zmluvách, v Štatúte a v tomto poriadku sa počítajú takto:

a) ak sa lehota vyjadrená v dňoch, týždňoch, mesiacoch alebo rokoch viaže na určitú udalosť alebo úkon, deň, kedy takáto udalosť nastala alebo bol urobený takýto úkon, sa do lehoty nezapočítava;

b) lehota vyjadrená v týždňoch, mesiacoch alebo rokoch sa končí uplynutím dňa, ktorý má v poslednom týždni, mesiaci alebo roku rovnaké pomenovanie alebo číslo, ako deň, kedy nastala udalosť alebo bol urobený úkon určujúci počiatok plynutia lehoty. Ak pri lehote vyjadrenej v mesiacoch alebo rokoch v poslednom mesiaci takýto deň chýba, lehota sa končí uplynutím posledného dňa mesiaca;

c) ak je lehota vyjadrená v mesiacoch a v dňoch, počítajú sa najprv celé mesiace a potom dni;

d) lehoty zahŕňajú oficiálne sviatky, nedele a soboty;

e) lehoty neprestávajú plynúť počas súdnych prázdnin.

2. Ak pripadne koniec lehoty na sobotu, nedeľu alebo na oficiálny sviatok, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň.

Zoznam oficiálnych sviatkov vypracovaný Súdnym dvorom, ktorý sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie, je platný aj pre Všeobecný súd.

Článok 102

1. Ak lehota určená na podanie žaloby proti aktu vydanému inštitúciou začína plynúť odo dňa uverejnenia tohto aktu, lehota sa počíta podľa článku 101 ods. 1 písm. a) od konca 14. dňa po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2. K procesným lehotám sa pripočíta 10-dňová lehota zohľadňujúca vzdialenosť.

Článok 103

1. Lehota určená podľa tohto poriadku môže byť predĺžená orgánom, ktorý ju určil.

2. Predseda môže na určenie, ako aj na predĺženie niektorých lehôt, ktorých určovanie mu prináleží, splnomocniť tajomníka.

HLAVA III

OSOBITNÉ DRUHY KONANIA

Kapitola prvá:

ODKLAD VÝKONU A INÉ PREDBEŽNÉ OPATRENIA

Článok 104

1. Návrh na odklad výkonu aktu prijatého inštitúciou podľa článku 278 ZFEÚ a článku 157 ZESAE je prípustný len vtedy, ak navrhovateľ napadol tento akt žalobou na Všeobecnom súde.

Návrh na nariadenie iných predbežných opatrení podľa článku 279 ZFEÚ je prípustný len vtedy, ak bol podaný účastníkom konania vo veci, ktorá bola predložená Všeobecnému súdu a týka sa tejto veci.

2. Návrhy uvedené v odseku 1 tohto článku musia uvádzať predmet konania, okolnosti preukazujúce naliehavosť, ako aj skutkové a právne dôvody, ktoré na prvý pohľad odôvodňujú nariadenie navrhovaných predbežných opatrení.

3. Návrh sa podáva ako samostatné podanie v súlade s ustanoveniami článkov 43 a 44.

Článok 105

1. Návrh sa doručí ďalšiemu účastníkovi, ktorému predseda Všeobecného súdu určí krátku lehotu na predloženie písomných alebo ústnych pripomienok.

2. Predseda Všeobecného súdu posúdi potrebu nariadiť dokazovanie.

Predseda Všeobecného súdu môže vyhovieť návrhu ešte predtým, ako druhý účastník predloží svoje pripomienky. Toto rozhodnutie môže byť v priebehu konania zmenené alebo zrušené aj bez návrhu.

Článok 106

V prípade neprítomnosti alebo prekážky vo výkone funkcie predsedu Všeobecného súdu nahradí ho iný sudca na účely nariadenia predbežných opatrení, ktorý je určený za podmienok stanovených v rozhodnutí prijatom Všeobecným súdom podľa článku 10.

Článok 107

1. O návrhu sa rozhodne odôvodneným uznesením. Uznesenie sa bezodkladne doručí účastníkom konania.

2. Výkon uznesenia môže byť podmienený tým, že navrhovateľ zloží zábezpeku, ktorej výška a spôsob poskytnutia sa určia s prihliadnutím na okolnosti.

3. Uznesenie môže určiť dobu trvania predbežného opatrenia. Ak túto dobu uznesenie neurčuje, predbežné opatrenie zaniká dňom vyhlásenia rozsudku Všeobecného súdu, ktorým sa konanie o veci končí.

4. Uznesenie má predbežnú povahu a nemá vplyv na rozhodnutie Všeobecného súdu vo veci samej.

Článok 108

Ak sa zmenili okolnosti, na návrh účastníka konania možno uznesenie kedykoľvek zmeniť alebo zrušiť.

Článok 109

Zamietnutie návrhu na nariadenie predbežného opatrenia nebráni účastníkovi konania, ktorý ho podal, aby podal ďalší návrh založený na nových skutočnostiach.

Článok 110

Ustanovenia tejto kapitoly sa použijú primerane na návrhy na odklad núteného výkonu rozhodnutí Všeobecného súdu alebo akéhokoľvek aktu inej inštitúcie, ktoré boli predložené podľa článkov 280 a 299 ZFEÚ a článku 164 ZESAE.

V uznesení, ktorým sa návrhu vyhovie, sa prípadne určí deň, ku ktorému predbežné opatrenie zaniká.

Kapitola druhá:

NEDOSTATKY PODMIENOK A PREKÁŽKY KONANIA

Článok 111

Všeobecný súd môže, ak je zjavne nepríslušný rozhodnúť o návrhu alebo ak je návrh zjavne neprípustný, alebo ak mu zjavne chýba akýkoľvek právny základ, po vypočutí generálneho advokáta rozhodnúť, bez ďalšieho konania, odôvodneným uznesením.

Článok 112

Rozhodnutie o postúpení žaloby na prejednanie a rozhodnutie Súdnemu dvoru podľa článku 54 druhého odseku Štatútu sa v prípade zjavnej nepríslušnosti prijíma bez ďalšieho konania odôvodneným uznesením.

Článok 113

Všeobecný súd môže kedykoľvek aj bez návrhu, po vypočutí účastníkov konania, rozhodnúť o prekážke konania z dôvodu verejného záujmu alebo vysloviť, že návrh sa stal bezpredmetným, a preto nie je dôvod rozhodnúť; rozhodnutie o týchto otázkach vydá v súlade s článkom 114 ods. 3 a 4.

Článok 114

1. Ak niektorý účastník konania žiada, aby Všeobecný súd rozhodol o neprípustnosti, nepríslušnosti alebo nedostatku podmienok konania pred prejednaním veci samej, musí tak urobiť formou samostatného podania.

Žiadosť musí obsahovať opis skutkových a právnych dôvodov, na ktorých sa zakladá, návrhy na rozhodnutie a v prílohe označenie dôkazov.

2. Po podaní žiadosti určí predseda lehotu pre druhého účastníka konania na predloženie jeho návrhov a skutkových a právnych tvrdení.

3. Ak Všeobecný súd nerozhodne inak, žiadosť sa ďalej prejednáva v rámci ústnej časti konania.

4. Po vypočutí generálneho advokáta Všeobecný súd rozhodne o žiadosti samostatne alebo rozhodnutie o nej spojí na spoločné konanie o veci samej. Ak vec patrí do príslušnosti Súdneho dvora, postúpi mu ju.

Ak Všeobecný súd žiadosť zamietne alebo spojí na spoločné konanie rozhodovanie o tejto žiadosti a o veci samej, predseda určí nové lehoty pre pokračovanie v konaní.

Kapitola tretia:

VEDĽAJŠÍ ÚČASTNÍCI KONANIA

Článok 115

1. Návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania musí byť podaný najneskôr do šiestich týždňov od uverejnenia oznámenia o začatí konania podľa článku 24 ods. 6 alebo s výhradou článku 116 ods. 6 pred rozhodnutím o začatí ústnej časti konania, ako je uvedené v článku 53.

2. Návrh musí obsahovať:

a) označenie veci;

b) označenie účastníkov konania;

c) meno a adresu vedľajšieho účastníka;

d) adresu vedľajšieho účastníka na účely doručovania v mieste sídla Všeobecného súdu;

e) návrhy, ktoré chce vedľajší účastník podporiť;

f) ak je návrh podaný na základe článku 40 druhého alebo tretieho odseku Štatútu, opis okolností preukazujúcich právo vstúpiť do konania.

Články 43 a 44 sa použijú primerane.

3. Vedľajší účastník konania je zastúpený podľa článku 19 Štatútu.

Článok 116

1. Návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania sa doručí účastníkom konania.

Pred rozhodnutím o tomto návrhu umožní predseda účastníkom konania, aby k nemu predložili svoje písomné alebo ústne pripomienky.

Predseda rozhodne o návrhu uznesením alebo návrh postúpi na rozhodnutie Všeobecnému súdu. Uznesenie o zamietnutí návrhu musí byť odôvodnené.

2. Ak sa vyhovie návrhu na vstup vedľajšieho účastníka do konania, ktorý bol podaný v lehote šiestich týždňov ustanovenej v článku 115 ods. 1, vedľajší účastník obdrží kópie všetkých procesných dokumentov, ktoré boli doručené účastníkom konania. Na žiadosť niektorého účastníka nemusí predseda poskytnúť tajné alebo dôverné písomnosti.

3. Vedľajší účastník musí prijať spor v stave, v akom sa nachádza v čase jeho vstupu do konania.

4. V prípadoch uvedených v odseku 2 tohto článku predseda určí lehotu, počas ktorej vedľajší účastník môže predložiť svoje vyjadrenie.

Vyjadrenie vedľajšieho účastníka musí obsahovať:

a) návrhy na úplnú alebo čiastočnú podporu alebo úplné či čiastočné zamietnutie návrhov niektorého z účastníkov konania;

b) dôvody a tvrdenia vedľajšieho účastníka;

c) prípadne označenie dôkazov, ktoré navrhuje vykonať.

5. Po podaní vyjadrenia vedľajšieho účastníka predseda prípadne určí účastníkom konania lehotu, počas ktorej sa k nemu môžu vyjadriť.

6. Ak je návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania podaný po uplynutí lehoty šiestich týždňov ustanovenej v článku 115 ods. 1, môže vedľajší účastník na základe správy pre pojednávanie, ktorá mu bola doručená, vyjadriť svoje pripomienky počas ústnej časti konania.

Kapitola štvrtá:

ZRUŠENIE A VRÁTENIE VECI NA ĎALŠIE KONANIE VŠEOBECNÉMU SÚDU A JEHO NOVÝ ROZSUDOK

Článok 117

Ak Súdny dvor zruší rozsudok alebo uznesenie Všeobecného súdu a vráti mu vec na ďalšie konanie, uvedené konanie sa na Všeobecnom súde začína na základe rozsudku o odvolaní, ktorým sa vrátila vec na ďalšie konanie a nové rozhodnutie.

Článok 118

1. Ak Súdny dvor zruší rozsudok alebo uznesenie komory, môže predseda Všeobecného súdu prideliť vec inej komore zloženej z rovnakého počtu sudcov.

2. Ak Súdny dvor zruší rozsudok alebo uznesenie Všeobecného súdu zasadajúceho v pléne alebo vo veľkej komore, vec sa pridelí tomu zloženiu, ktoré o veci rozhodovalo.

2a. Ak Súdny dvor zruší rozsudok alebo uznesenie samosudcu, pridelí predseda Všeobecného súdu vec komore zloženej z troch sudcov, ktorej nie je členom tento sudca.

3. V prípadoch uvedených v odsekoch 1, 2 a 2a tohto článku sa použije článok 13 ods. 2, článok 14 ods. 1 a článok 51.

Článok 119

1. Ak v čase, keď bol vyhlásený rozsudok o odvolaní, bola písomná časť konania pred Všeobecným súdom ukončená, konanie ďalej prebieha takto:

a) Navrhovateľ môže v lehote dvoch mesiacov odvtedy, ako mu bol doručený rozsudok Súdneho dvora, podať písomné pripomienkové vyjadrenie.

b) Odporca môže v lehote jedného mesiaca odvtedy, ako mu bolo doručené toto vyjadrenie, podať svoje písomné pripomienkové vyjadrenie. Lehota na podanie vyjadrenia odporcu nesmie byť kratšia ako dva mesiace odvtedy, ako mu bol doručený rozsudok Súdneho dvora.

c) Vedľajší účastník môže v lehote jedného mesiaca odvtedy, ako mu boli súčasne doručené vyjadrenia navrhovateľa a odporcu, podať písomné pripomienkové vyjadrenie. Lehota na podanie vyjadrenia vedľajšieho účastníka nesmie byť kratšia ako dva mesiace odvtedy, ako mu bol doručený rozsudok Súdneho dvora.

2. Ak v čase, keď bol vyhlásený rozsudok o odvolaní, nebola písomná časť konania pred Všeobecným súdom ukončená, Všeobecný súd pokračuje v konaní od štádia, v akom sa nachádzalo v rámci opatrení na zabezpečenie priebehu konania prijatých Všeobecným súdom.

3. Ak to okolnosti odôvodňujú, môže Všeobecný súd povoliť, aby boli podané doplňujúce písomné vyjadrenia.

Článok 120

Konanie prebieha v súlade s ustanoveniami hlavy II tohto rokovacieho poriadku.

Článok 121

Všeobecný súd rozhodne o trovách konania na Všeobecnom súde a o trovách konania na Súdnom dvore.

Kapitola štvrtá a:

PRESKÚMANIE A VRÁTENIE VECI NA ĎALŠIE KONANIE VŠEOBECNÉMU SÚDU A JEHO NOVÉ ROZHODNUTIE

Článok 121a

Ak Súdny dvor preskúma rozsudok alebo uznesenie Všeobecného súdu a vráti mu vec na ďalšie konanie, uvedené konanie sa na Všeobecnom súde začína na základe rozsudku, ktorým sa vrátila vec na ďalšie konanie a nové rozhodnutie.

Článok 121b

1. Ak Súdny dvor vráti na ďalšie konanie vec, o ktorej pôvodne rozhodovala komora, môže predseda Všeobecného súdu prideliť vec inej komore zloženej z rovnakého počtu sudcov.

2. Ak Súdny dvor vráti na ďalšie konanie vec, o ktorej pôvodne rozhodoval Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo vo veľkej komore, vec sa pridelí tomu zloženiu, ktoré o veci rozhodovalo.

3. V prípadoch uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa použije článok 13 ods. 2, článok 14 ods. 1 a článok 51 ods. 1.

Článok 121c

1. Účastníci konania pred Všeobecným súdom môžu v lehote jedného mesiaca odvtedy, ako im bol doručený rozsudok Súdneho dvora, predložiť svoje pripomienky k záverom, ktoré treba vyvodiť z tohto rozsudku na vyriešenie sporu. Túto lehotu nemožno predĺžiť.

2. Všeobecný súd môže vyzvať účastníkov konania, ktoré pred ním prebieha, aby v rámci opatrení prijatých na zabezpečenie priebehu konania podali vyjadrenia, a rozhodnúť, že ich vypočuje počas ústnej časti konania.

Článok 121d

Všeobecný súd rozhodne o trovách konania súvisiacich s konaním začatým pred ním po preskúmaní jeho rozhodnutia.

Kapitola piata:

ROZSUDKY PRE ZMEŠKANIE A NÁVRHY NA ICH ZRUŠENIE

Článok 122

1. Ak sa žalovaný, ktorému bola riadne doručená žaloba, k nej nevyjadrí v požadovanej forme a lehote, žalobca môže navrhnúť, aby bolo rozhodnuté o veci rozsudkom pre zmeškanie.

Návrh na rozhodnutie o veci rozsudkom pre zmeškanie sa doručí žalovanému. Všeobecný súd môže rozhodnúť o otvorení ústnej časti konania o návrhu.

2. Pred vyhlásením rozsudku pre zmeškanie Všeobecný súd posúdi prípustnosť žaloby na konanie a preskúma, či boli splnené procesné náležitosti a či je žaloba zjavne dôvodná. Všeobecný súd môže nariadiť vykonanie dokazovania.

3. Rozsudok pre zmeškanie je vykonateľný. Všeobecný súd však môže prerušiť výkon rozhodnutia do času, než rozhodne o návrhu podľa odseku 4 alebo výkon rozhodnutia podmieni zložením zábezpeky, ktorej výška a spôsob zloženia sa určia s prihliadnutím na okolnosti; táto zábezpeka sa vráti, ak nebol podaný návrh na zrušenie rozsudku alebo ak bol takýto návrh zamietnutý.

4. Proti rozsudku pre zmeškanie môže byť podaný návrh na jeho zrušenie. Návrh na zrušenie rozsudku musí byť podaný do jedného mesiaca odo dňa doručenia rozsudku a musí spĺňať náležitosti uvedené v článkoch 43 a 44 tohto poriadku.

5. Po doručení návrhu predseda určí lehotu druhému účastníkovi, počas ktorej môže predložiť svoje písomné pripomienky.

Konanie ďalej prebieha v súlade s ustanoveniami hlavy II tohto poriadku.

6. Všeobecný súd rozhodne rozsudkom, proti ktorému nemožno podať návrh na jeho zrušenie. Originál tohto rozsudku sa priloží k originálu rozsudku pre zmeškanie. Poznámka o rozsudku vo veci návrhu na zrušenie rozsudku sa vykoná na okraji originálu rozsudku pre zmeškanie.

Kapitola šiesta:

MIMORIADNE OPRAVNÉ PROSTRIEDKY

Oddiel prvý – Návrh tretej osoby na zmenu rozsudku

Článok 123

1. Články 43 a 44 tohto poriadku sa použijú primerane aj na návrh tretej osoby na zmenu rozsudku, ktorý musí navyše obsahovať:

a) označenie napadnutého rozsudku;

b) dôvody, pre ktoré rozsudok poškodzuje práva tretej osoby;

c) dôvody, pre ktoré sa tretia osoba nemohla zúčastniť pôvodného konania pred Všeobecným súdom.

Návrh smeruje voči všetkým účastníkom pôvodného konania.

Ak bol rozsudok uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie, návrh na jeho zmenu musí byť podaný do dvoch mesiacov od uverejnenia.

2. Na návrh tretej osoby môže Všeobecný súd rozhodnúť o odklade výkonu napadnutého rozsudku. Ustanovenia kapitoly prvej hlavy III sa použijú primerane.

3. Rozsudok sa zmení v rozsahu, v akom sa vyhovelo návrhu tretej osoby.

Originál rozsudku vyhláseného v konaní o návrhu tretej osoby sa priloží k originálu napadnutého rozsudku. Poznámka o rozsudku vyhlásenom v konaní o návrhu tretej osoby sa vykoná na okraji originálu napadnutého rozsudku.

4. Ak sa odvolanie podané na Súdny dvor a návrh tretej osoby na zmenu rozsudku podaný na Všeobecnom súde týkajú rovnakého rozsudku Všeobecného súdu, môže Všeobecný súd po vypočutí účastníkov konania prerušiť konanie do vyhlásenia rozsudku Súdneho dvora.

Článok 124

Návrh tretej osoby na zmenu rozsudku sa pridelí komore, ktorá vyhlásila rozsudok, ktorý je predmetom návrhu na zmenu; ak rozsudok vyhlásil Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo vo veľkej komore, pridelí sa plénu alebo veľkej komore. Ak bol rozsudok vyhlásený samosudcom, návrh tretej osoby na zmenu rozsudku sa pridelí tomuto sudcovi.

Oddiel druhý – Obnova konania

Článok 125

Bez toho, aby bola dotknutá lehota desiatich rokov uvedená v článku 44 treťom odseku Štatútu, návrh na obnovu konania musí byť podaný do troch mesiacov odo dňa, keď sa navrhovateľ dozvedel o skutočnostiach odôvodňujúcich návrh.

Článok 126

1. Články 43 a 44 sa primerane použijú aj na návrh na obnovu konania. Návrh musí ďalej obsahovať:

a) označenie napadnutého rozsudku;

b) označenie napadnutých častí rozsudku;

c) dôvody obnovy;

d) označenie dôkazov preukazujúcich existenciu skutočností, ktoré sú dôvodom obnovy konania a dôkazov preukazujúcich dodržanie lehoty ustanovenej v článku 125.

2. Návrh smeruje voči všetkým účastníkom konania, v ktorom bol napadnutý rozsudok vyhlásený.

Článok 127

1. Návrh na obnovu konania sa pridelí komore, ktorá vyhlásila rozsudok, ktorý je predmetom tohto návrhu; ak rozsudok vyhlásil Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo veľkej komore, pridelí sa plénu alebo veľkej komore. Ak bol rozsudok vyhlásený samosudcom, návrh na obnovu konania sa pridelí tomuto sudcovi.

2. Všeobecný súd rozhodne rozsudkom o prípustnosti návrhu so zreteľom na písomné pripomienky účastníkov konania a po vypočutí generálneho advokáta. Tento rozsudok nemá vplyv na rozhodnutie vo veci samej.

3. Ak Všeobecný súd vyhlási, že je návrh prípustný, vec znova prejedná a rozhodne rozsudkom v súlade s ustanoveniami tohto poriadku.

4. Originál rozsudku vydaného v konaní o obnove sa priloží k originálu pôvodného rozsudku. Poznámka o rozsudku vydanom v konaní o obnove sa vykoná na okraji originálu pôvodného rozsudku.

Článok 128

Ak sa odvolanie podané na Súdny dvor a návrh na obnovu konania podaný na Všeobecnom súde týkajú rovnakého rozsudku Všeobecného súdu, môže Všeobecný súd po vypočutí účastníkov konania prerušiť konanie do vyhlásenia rozsudku Súdneho dvora.

Oddiel tretí – Výklad rozsudkov

Článok 129

1. Návrh na výklad rozsudku sa podáva v súlade s ustanoveniami článkov 43 a 44. Návrh navyše musí obsahovať:

a) označenie rozsudku, ktorého výklad má Všeobecný súd podať;

b) označenie častí rozsudku, ktorých výklad sa navrhuje.

Návrh smeruje voči všetkým účastníkom konania, ktorých sa rozsudok týka.

2. Návrh na výklad sa pridelí komore, ktorá vyhlásila rozsudok, ktorý je predmetom tohto návrhu; ak rozsudok vyhlásil Všeobecný súd zasadajúci v pléne alebo veľkej komore, pridelí sa plénu alebo veľkej komore. Ak bol rozsudok vyhlásený samosudcom, návrh na výklad sa pridelí tomuto sudcovi.

3. Všeobecný súd rozhodne rozsudkom po vypočutí generálneho advokáta po tom, čo bola daná možnosť účastníkom konania predložiť ich pripomienky.

Originál výkladového rozsudku sa priloží k originálu vykladaného rozsudku. Poznámka o výkladovom rozsudku sa vykoná na okraji originálu vykladaného rozsudku.

4. Ak sa odvolanie podané na Súdny dvor a návrh na výklad podaný na Všeobecný súd týkajú rovnakého rozsudku Všeobecného súdu, môže Všeobecný súd po vypočutí účastníkov konania prerušiť konanie do vyhlásenia rozsudku Súdneho dvora.

HLAVA IV

SPORY TÝKAJÚCE SA PRÁV DUŠEVNÉHO VLASTNÍCTVA

Článok 130

1. S výhradou osobitných ustanovení tejto hlavy sa ustanovenia rokovacieho poriadku použijú na konania o žalobách podaných proti Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) a proti Úradu spoločenstva pre rastlinné odrody (ďalej oba len „Úrad“) a týkajúcich sa použitia právnych noriem duševného vlastníctva.

2. Ustanovenia tejto hlavy sa neuplatnia na žaloby podané proti Úradu, ktorým nepredchádzalo konanie pred odvolacím senátom.

Článok 131

1. Žaloba sa vyhotoví v jednom z jazykov uvedených v článku 35 ods. 1 podľa výberu žalobcu.

2. Jazyk, v ktorom je žaloba vyhotovená (jazyk žaloby), bude jazykom konania, ak bol žalobca jediným účastníkom konania pred odvolacím senátom, alebo ak ďalší účastník tohto konania proti tomu nebude namietať v lehote ustanovenej na tento účel tajomníkom po podaní žaloby.

Ak počas tejto lehoty účastníci konania pred odvolacím senátom informujú tajomníka o ich dohode týkajúcej sa výberu jazyka konania z jedného z jazykov uvedených v článku 35 ods. 1, tento jazyk bude jazykom konania pred Všeobecným súdom.

V prípade námietky voči výberu jazyka konania žalobcom vo vyššie uvedenej lehote a ak neexistuje dohoda o tejto otázke medzi účastníkmi konania pred odvolacím senátom, jazykom konania bude jazyk, v ktorom bola vyhotovená prihláška podaná na Úrade. Ak však predseda na odôvodnenú žiadosť niektorého účastníka konania a po vypočutí ďalších účastníkov konania zistí, že použitie daného jazyka by neumožnilo všetkým účastníkom konania pred odvolacím senátom sledovať konanie a obhajovať svoje záujmy a že iba použitie iného jazyka z tých, ktoré sú uvedené v článku 35 ods. 1 umožní napraviť túto situáciu, môže určiť tento iný jazyk za jazyk konania; predseda môže túto otázku postúpiť na rozhodnutie Všeobecnému súdu.

3. Vo vyjadreniach a ostatných písomných podaniach adresovaných Všeobecnému súdu a v priebehu ústnej časti konania môže žalobca používať ním zvolený jazyk v súlade s odsekom 1 a každý z ďalších účastníkov konania môže používať ním zvolený jazyk z jazykov uvedených v článku 35 ods. 1.

4. Ak bude na základe odseku 2 jazykom konania iný jazyk ako jazyk žaloby, preklad žaloby do jazyka konania zabezpečí tajomník.

Každý účastník konania je povinný v primeranej lehote stanovenej na tento účel tajomníkom, zabezpečiť preklad vyjadrení alebo iných písomných podaní okrem žaloby, ktoré tento účastník konania podal v inom jazyku ako v jazyku konania podľa odseku 3. Účastník konania zabezpečujúci preklad, ktorý je v zmysle článku 37 záväzný, potvrdí jeho správnosť. Ak v stanovenej lehote nie je predložený preklad, vyjadrenie alebo podanie, ktorého sa týka, sa vylúči zo spisu.

Tajomník zabezpečí, aby všetko, čo bolo povedané počas ústneho konania, bolo preložené do jazyka konania a na žiadosť niektorého účastníka konania do jazyka používaného týmto účastníkom konania v súlade s odsekom 3.

Článok 132

1. Bez toho, aby tým bolo dotknuté ustanovenie článku 44, žaloba obsahuje mená všetkých účastníkov konania pred odvolacím senátom a adresy, ktoré uviedli na účely doručovania v tomto konaní.

K žalobe sa pripojí napadnuté rozhodnutie odvolacieho senátu, na ktorom sa vyznačí deň, kedy bolo žalobcovi toto rozhodnutie doručené.

2. Ak návrh neobsahuje náležitosti uvedené v odseku 1, použije sa článok 44 ods. 6.

Článok 133

1. Tajomník informuje Úrad a všetkých účastníkov konania pred odvolacím senátom o podaní žaloby. Zabezpečí doručenie žaloby po určení jazyka konania v súlade s článkom 131 ods. 2.

2. Návrh sa doručí Úradu, v postavení žalovaného, ako aj účastníkom konania pred odvolacím senátom okrem žalobcu. Doručenie sa uskutoční v jazyku konania.

Doručenie žaloby účastníkovi konania pred odvolacím senátom sa uskutoční doporučenou zásielkou s doručenkou na adresu uvedenú dotknutým účastníkom konania na účely doručovania v konaní pred odvolacím senátom.

3. Po doručení žaloby zašle Úrad Všeobecnému súdu spisový materiál týkajúci sa konania pred odvolacím senátom.

Článok 134

1. Účastníci konania pred odvolacím senátom sa okrem žalobcu môžu zúčastniť konania pred Všeobecným súdom ako vedľajší účastníci konania, ak sa vyjadria k žalobe v predpísanej forme a lehote.

2. Vedľajší účastníci konania uvedení v odseku 1 majú rovnaké procesné práva ako účastníci konania.

Môžu podporovať návrhy účastníka konania na rozhodnutie a môžu uvádzať návrhy a dôvody nezávisle na tých, ktoré uviedli účastníci konania.

3. Vedľajší účastník konania uvedený v odseku 1 môže vo svojom vyjadrení k žalobe podanom v súlade s článkom 135 ods. 1 navrhnúť zrušenie alebo zmenu rozhodnutia odvolacieho senátu v časti, ktorá nie je uvedená v žalobe, a uvádzať dôvody, ktoré nie sú uvedené v žalobe.

Tieto návrhy alebo dôvody uvedené vo vyjadrení vedľajšieho účastníka konania sa stanú bezpredmetné, ak žalobca vezme svoju žalobu späť.

4. Ustanovenie článku 122 sa neuplatní a nemožno rozhodnúť rozsudkom pre zmeškanie, ak sa vedľajší účastník konania uvedený v odseku 1 tohto článku vyjadril k žalobe stanoveným spôsobom a v stanovenej lehote.

Článok 135

1. Úrad a účastníci konania pred odvolacím senátom iní ako žalobca sa vyjadria k žalobe v lehote dvoch mesiacov od jej doručenia.

Ustanovenie článku 46 sa použije na vyjadrenia k žalobe.

2. Žaloba a vyjadrenia k žalobe môžu byť doplnené replikou a duplikou podanými účastníkmi konania vrátane vedľajších účastníkov konania uvedených v článku 134 ods. 1, ak predseda na základe odôvodnenej žiadosti podanej v lehote dvoch týždňov od doručenia vyjadrenia žalovaného alebo repliky usúdi, že takéto ďalšie podanie je potrebné a povolí ho, aby sa umožnilo dotknutému účastníkovi konania brániť svoje stanovisko.

Predseda určí lehotu na predloženie týchto podaní.

3. Bez toho, aby tým bolo dotknuté vyššie uvedené, môžu ostatní účastníci konania v prípadoch uvedených v článku 134 ods. 3 v lehote dvoch mesiacov od doručenia vyjadrenia žalovaného podať vyjadrenie, ktoré obsahuje výlučne len odpovede na návrhy a dôvody uvedené prvýkrát vo vyjadrení vedľajšieho účastníka konania. Túto lehotu môže predseda na základe odôvodnenej žiadosti dotknutého účastníka konania predĺžiť.

4. Účastníci konania nemôžu svojimi vyjadreniami meniť predmet konania pred odvolacím senátom.

Článok 135a

Po podaní vyjadrení uvedených v článku 135 ods. 1 a prípadne v článku 135 ods. 2 a 3 môže Všeobecný súd na základe správy sudcu spravodajcu, po vypočutí generálneho advokáta a účastníkov konania, rozhodnúť tak, že sa o žalobe rozhodne bez ústnej časti konania, s výnimkou prípadov, ak by jeden z účastníkov konania podal návrh, v ktorom uvedie dôvody preto, aby bol vypočutý. Tento návrh musí predložiť v lehote jedného mesiaca od doručenia oznámenia o skončení písomnej časti konania dotknutému účastníkovi. Predseda môže túto lehotu predĺžiť.

Článok 136

1. Všeobecný súd nemusí zaviazať Úrad na náhradu trov konania žalobcu, ak vyhovel žalobe proti rozhodnutiu odvolacieho senátu.

2. Nutné výdavky vynaložené účastníkmi konania v súvislosti s konaním pred odvolacím senátom a náklady spojené so zabezpečením prekladov vyjadrení alebo iných podaní podľa článku 131 ods. 4 druhým pododsekom do jazyka konania sú považované za trovy konania, ktoré sa nahrádzajú.

Ak boli predložené nepresné preklady, použije sa článok 87 ods. 3 druhý pododsek.

HLAVA V

ODVOLANIA PROTI ROZHODNUTIAM SÚDU PRE VEREJNÚ SLUŽBU EURÓPSKEJ ÚNIE

Článok 136a

V prípade odvolania proti rozhodnutiam Súdu pre verejnú službu podľa článkov 9 a 10 prílohy Štatútu je jazykom konania jazyk, v ktorom je vyhlásené alebo vydané rozhodnutie Súdu pre verejnú službu, proti ktorému odvolanie smeruje, bez toho, aby tým bol dotknutý článok 35 ods. 2 písm. b) a c) a článok 35 ods. 3 štvrtý pododsek tohto poriadku.

Článok 137

1. Odvolanie sa podáva formou návrhu podaného do kancelárie Všeobecného súdu alebo do kancelárie Súdu pre verejnú službu.

2. Kancelária Súdu pre verejnú službu bezodkladne predloží kancelárii Všeobecného súdu spis z prvostupňového konania; ak je to potrebné, aj odvolanie.

Článok 138

1. Odvolanie musí obsahovať:

a) meno a adresu účastníka konania, ktorý podal odvolanie – odvolateľa;

b) označenie ďalších účastníkov konania pred Súdom pre verejnú službu;

c) právne dôvody a právne tvrdenia;

d) návrhy odvolateľa na rozhodnutie.

Článok 43 a článok 44 ods. 2 a 3 sa použijú aj na odvolanie.

2. Rozhodnutie Súdu pre verejnú službu, proti ktorému odvolanie smeruje, sa pripojí k odvolaniu. Odvolanie musí obsahovať údaj o tom, kedy bolo odvolateľovi napadnuté rozhodnutie doručené.

3. Ak odvolanie nie je v súlade s článkom 44 ods. 3 alebo s odsekom 2 tohto článku, použije sa článok 44 ods. 6.

Článok 139

1. V odvolaní možno navrhnúť, aby:

a) bolo čiastočne alebo úplne zrušené rozhodnutie Súdu pre verejnú službu;

b) bolo čiastočne alebo úplne vyhovené návrhom, ktoré boli predložené v prvostupňovom konaní, s výnimkou akéhokoľvek nového návrhu.

2. Odvolaním nemožno meniť predmet sporu pred Súdom pre verejnú službu.

Článok 140

Odvolanie sa doručí všetkým účastníkom konania pred Súdom pre verejnú službu. Článok 45 sa použije primerane.

Článok 141

1. Každý účastník konania pred Súdom pre verejnú službu môže podať svoje vyjadrenie k odvolaniu do dvoch mesiacov od doručenia odvolania. Lehotu na podanie vyjadrenia nemožno predĺžiť.

2. Vyjadrenie k odvolaniu musí obsahovať:

a) meno a adresu účastníka konania, ktorý ho podáva;

b) dátum, kedy mu bolo doručené odvolanie;

c) právne dôvody a právne tvrdenia;

d) návrhy na rozhodnutie.

Článok 43 a článok 44 ods. 2 a 3 sa použijú primerane.

Článok 142

1. Vo vyjadrení k odvolaniu možno navrhnúť:

a) čiastočné alebo úplné zamietnutie odvolania, alebo čiastočné či úplné zrušenie rozhodnutia Súdu pre verejnú službu;

b) aby bolo čiastočne alebo úplne vyhovené návrhom na rozhodnutie, ktoré boli prednesené v prvostupňovom konaní, s výnimkou akéhokoľvek nového návrhu.

2. Vyjadrením k odvolaniu nemožno meniť predmet sporu pred Súdom pre verejnú službu.

Článok 143

1. K odvolaniu a k vyjadreniu k odvolaniu sa možno vyjadriť formou repliky, resp. dupliky, ak to predseda na základe návrhu odvolateľa podaného do siedmich dní odo dňa doručenia vyjadrenia k odvolaniu považuje za nutné a výslovne povolí predloženie repliky preto, aby mal odvolateľ možnosť brániť svoj názor, alebo preto, že je to v záujme rozhodnutia o odvolaní. Predseda určí dátum, ku ktorému má byť predložená replika, a v čase podania repliky aj dátum, ku ktorému má byť predložená duplika.

2. Ak sa vo vyjadrení k odvolaniu navrhuje čiastočné alebo úplné zrušenie rozhodnutia Súdu pre verejnú službu z dôvodu, ktorý nebol uvedený v odvolaní, môže odvolateľ alebo ktorýkoľvek iný účastník konania podať do dvoch mesiacov od doručenia dotknutého vyjadrenia k odvolaniu repliku, ktorou sa možno vyjadriť len k tomuto dôvodu. Odsek 1 sa použije primerane na akékoľvek doplňujúce vyjadrenie nasledujúce po tejto replike.

Článok 144

S výhradou nasledujúcich ustanovení sa článok 48 ods. 2, články 49, 50 a článok 51 ods. 1, články 52, 55 až 64, 76a až 110,