4.

Uznávajúc, že je potrebné, aby zúčastnené členské štáty čo najskôr lepšie dosiahli konkrétne výsledky a uľahčili vykonávanie, pokiaľ ide o splnenie väčších záväzkov, a to do konca roka 2025, Rada zdôrazňuje, že zúčastnené členské štáty pokročili v rôznej miere vo vykonávaní 20 väčších záväzkov, ktoré voči sebe navzájom prijali, a pri vykonávaní projektov. Mali by však zintenzívniť úsilie o splnenie všetkých záväzkov najneskôr do konca roka 2025, ako sa požaduje v odporúčaní Rady zo 16. novembra 2021, ktoré sa týka stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov, a ako sa uvádza aj v Strategickom kompase. Rada okrem toho zdôrazňuje, že zúčastnené členské štáty: a) pokračovali vo zvyšovaní svojich výdavkov na obranu a oznámili plány na ďalšie zvýšenia v roku 2022 a v období rokov 2023 – 2025, a to aj v reakcii na útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine. Tento pozitívny trend v oblasti výdavkov na obranu a investícií do obrany by sa mal v dlhodobom horizonte zachovať, pričom väčšina zúčastnených členských štátov by mala výrazne zvýšiť aj výdavky na obranný výskum a technológie, aby dosiahla dohodnuté 2 % celkových výdavkov na obranu (kolektívna referenčná hodnota). V tejto súvislosti by sa mali v plnej miere zohľadniť dostupné nástroje a štruktúry EÚ vrátane novovytvoreného centra pre inovácie v oblasti európskej obrany v rámci Európskej obrannej agentúry (EDA) a inovačného programu EÚ v oblasti obrany v rámci Komisie, pričom by sa mal využiť ich potenciál; b) preukázali len malý pokrok, pokiaľ ide o záväzok zvýšiť počet projektov spolupráce v oblasti obranných spôsobilostí a súvisiacich investícií do obstarávania obranného vybavenia a obranného výskumu a technológií. S cieľom riešiť priority EÚ v oblasti rozvoja spôsobilostí a dosiahnuť dohodnuté spoločné referenčné hodnoty (20 % celkových výdavkov na spoločný výskum a technológie v oblasti obrany, 35 % celkových výdavkov na spoločné obstarávanie obranného vybavenia) by zúčastnené členské štáty mali čo najlepšie využívať existujúce iniciatívy a nástroje EÚ v oblasti obrany a mali by ďalej zvyšovať a posilňovať spoločné investície do obrany na úrovni EÚ (6). V tejto súvislosti sa vyzývajú, aby v plnej miere využívali zistenia vyplývajúce z koordinovaného ročného hodnotenia obrany (CARD) a jeho odporúčania, najmä možnosti spolupráce a oblasti zamerania. So zreteľom na Strategický kompas sa tiež vyzývajú, aby využívali nové príležitosti v rámci PESCO, ako je podpora spoločného obstarávania, a to aj v nadväznosti na spoločné oznámenie o analýze nedostatku investícií do obrany; c) celkovo zachovali alebo mierne zvýšili svoj príspevok k vojenským misiám a operáciám spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), stále však pretrvávajú nedostatky, ktoré by sa mali urýchlene vyriešiť. Zúčastnené členské štáty by mali s prihliadnutím na zásadu „jednotný súbor síl“ výrazne zvýšiť svoje úsilie o splnenie operačných záväzkov, keďže príspevky na misie a operácie sú stále problémom. Zúčastnené členské štáty by mali zvýšiť svoje príspevky k rozpisu bojových skupín EÚ a k databáze rýchlej reakcie. Okrem toho by mali konkrétnejšie riešiť nedostatky v oblasti strategických spôsobilostí, konkrétne ciele v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom. Zúčastnené členské štáty by okrem toho mali predložiť konkrétne návrhy na zlepšenie spoločného financovania misií a operácií SBOP, a to tiež v súvislosti s kapacitou rýchleho nasadenia EÚ (RDC), a to aj prostredníctvom opätovného posúdenia rozsahu a vymedzenia spoločných nákladov v záujme posilnenia solidarity a motivovania k účasti na vojenských misiách a operáciách, ako aj na nákladoch súvisiacich s cvičeniami. Čo najskôr by sa mala dokončiť práca na vymedzení parametrov spravodlivého rozloženia príspevkov na vojenské misie a operácie, ako sa požaduje v odporúčaní Rady zo 16. novembra 2021, ktoré sa týka stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov. Je to dôležité na povzbudenie a podporu zúčastnených členských štátov, aby v rámci svojich prostriedkov a spôsobilostí zvýšili svoje príspevky k misiám a operáciám SBOP, pričom je potrebné zabezpečiť medzi nimi transparentnosť pri plnení ich príslušných záväzkov; d) dosiahli mierny pokrok vo využívaní nástrojov a procesov Únie v oblasti plánovania a rozvoja spôsobilostí ako usmernenia pre vnútroštátne plánovanie a rozhodovanie. Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby zintenzívnili svoje úsilie o systematickejšie a aktívnejšie využívanie týchto nástrojov vrátane odporúčaní CARD s cieľom naplno rozvinúť ich potenciál a spoločne prekonať nedostatky v spôsobilostiach; e) neplnia dostatočne záväzok spolupracovať s cieľom prekonať nedostatky v oblasti spôsobilostí. Uplatňovanie prístupu európskej spolupráce je stále veľmi obmedzené a malo by sa výrazne zvýšiť. Zúčastnené členské štáty vo svojich národných plánoch vykonávania vyjadrujú záujem o využívanie odporúčaní CARD týkajúcich sa obrannej spolupráce, najmä identifikovaných možností spolupráce. Na tento účel by mali tieto možnosti systematicky zahrnúť do svojho vnútroštátneho plánovania a podávať o nich správy v rámci svojich národných plánov vykonávania. Zúčastnené členské štáty by tiež mali ďalej spolupracovať na zabezpečení spôsobilostí s cieľom posilniť štruktúry velenia a riadenia EÚ, najmä útvar pre plánovanie a vedenie vojenských operácií (MPCC) ako preferovanú štruktúru velenia a riadenia, ako aj s cieľom sfunkčniť RDC EÚ v súlade so Strategickým kompasom. Rada pripomenula, že bolo a naďalej bude potrebné zabezpečiť súdržnosť medzi výstupom CDP a CARD na jednej strane a príslušnými procesmi v rámci NATO, ako je proces plánovania obrany NATO, na strane druhej, v oblastiach, kde sa požiadavky navzájom prekrývajú, pričom sa uznáva odlišný charakter týchto dvoch organizácií a ich príslušných zodpovedností a členstiev; f) preukázali, že EDA sa využíva predovšetkým ako európske fórum pre rozvoj spôsobilostí. Úroveň investícií do projektov vypracovaných v rámci EDA však zostáva nízka a mala by sa zvýšiť, a to aj s cieľom ďalšieho posilnenia úlohy EDA ako fóra pre rozvoj spôsobilostí; g) poskytli jasnejšie indikácie, že sa zúčastňujú na projektoch spolupráce, čím sa posilňuje európska obranná technologická a priemyselná základňa (EDTIB) v celej Únii, a to aj využívaním iniciatív na spoločné obstarávanie obranných spôsobilostí. Zúčastnené členské štáty by však mali tieto zásady ďalej zohľadňovať vo svojich príslušných priemyselných politikách a akvizičných stratégiách.