Úradný vestník L 077 , 13/03/2004 S. 0001 - 0011



Nariadenie (ES) č. 460/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 10. marca 2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [1], po porade s Výborom regiónov, konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy [2], keďže: (1) Komunikačné siete a informačné systémy sa stali hlavným faktorom v hospodárskom a spoločenskom vývoji. Spracovanie dát a výstavba sietí sa v súčasnosti stávajú všadeprítomnými verejnými službami rovnako ako už je dodávka elektrickej energie alebo vody. Bezpečnosť komunikačných sietí a informačných systémov, najmä ich dostupnosť, je preto vo zvýšenom záujme spoločnosti nielen kvôli možnosti problémov v kľúčových informačných systémoch, kvôli zložitosti systému, nehodám, chybám a útokom, ktoré môžu mať následky pre fyzické infraštruktúry, ktoré doručujú služby kritické pre blahobyt občanov EÚ. (2) Narastajúci počet porušení bezpečnosti už spôsobil vážnu finančnú škodu, narušil dôveru užívateľov a bol škodlivý pre vývoj elektronického obchodu. Jednotlivci, verejné správy a podniky zareagovali zapojením bezpečnostných technológií a postupov bezpečnostného riadenia. Členské štáty prijali niekoľko podporných opatrení ako napríklad informačné kampane a výskumné projekty, na zvýšenie bezpečnosti sietí a informácií v rámci spoločnosti. (3) Technická zložitosť sietí a informačných systémov, rozmanitosť výrobkov a služieb, ktoré sú navzájom prepojené a obrovský počet súkromných a verejných aktérov, ktorí nesú vlastnú zodpovednosť riskujú narušenie vnútorného trhu. (4) Smernica 2002/21/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o všeobecnom právnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) [3] stanovuje úlohy národných riadiacich orgánov, čo zahŕňa vzájomnú spoluprácu a spoluprácu s Komisiu transparentným spôsobom na zabezpečenie vytvorenia konzistentnej regulačnej praxe prispievajúcej k zabezpečeniu vysokej úrovne ochrany osobných údajov a súkromia a zabezpečujúci, že je zaistená integrita a bezpečnosť verejných komunikačných sietí. (5) Súčasná právna úprava spoločenstva zahŕňa tiež smernicu 2002/20/ES [4], smernicu 2002/22/ES [5], smernicu 2002/19/ES [6], smernicu 2002/58/ES [7], smernicu 1999/93/ES [8], smernicu 2000/31/ES [9] ako aj rezolúciu Rady z 18. februára 2003 o zavedení akčného plánu eEurope 2005. [10]. (6) Smernica 2002/20/ES oprávňuje členské štáty pripojiť k všeobecnému povoleniu podmienky týkajúce sa bezpečnosti verejných sietí proti neoprávnenému prístupu v súlade so smernicou 97/66/ES [11]. (7) Smernica 2002/22/ES vyžaduje, aby členské štáty prijali kroky potrebné na zabezpečenie integrity a dostupnosti verejných telefónnych sietí na pevných miestach a aby spoločnosti poskytujúce verejne dostupné telefonické služby na pevných miestach prijali všetky rozumné kroky na zabezpečenie stáleho prístupu k núdzovým službám. (8) Smernica 2002/58/ES vyžaduje, aby poskytovateľ verejne dostupnej elektronickej komunikačnej služby prijal vhodné technické a organizačné opatrenia na ochranu bezpečnosti jeho služieb a tiež vyžaduje dôvernosť komunikácie a súvisiacich údajov o premávke. Smernica 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov vzhľadom na spracovanie osobných údajov a o slobodnom pohybe takých údajov [12] vyžaduje, aby členské štáty ustanovili, že kontrolór musí zaviesť vhodné technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov proti náhodnému alebo nezákonnému zničeniu alebo náhodnej strate, zmene, neoprávnenému zverejneniu alebo prístupu, najmä ak spracovanie zahŕňa prenos údajov v sieti a proti všetkým ostatným nezákonným formám spracovania. (9) Smernica 2002/21/ES a smernica 1999/93/ES obsahujú ustanovenia o normách, ktoré sa majú uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. Členské štáty používajú tiež normy od medzinárodných orgánov ako aj normy vytvorené de facto globálnym priemyslom. Je potrebné, aby Komisia a členské štáty boli schopné nájsť tie normy, ktoré spĺňajú požiadavky legislatívy spoločenstva. (10) Tieto opatrenia vnútorného trhu vyžadujú rôzne formy technického a organizačného uplatnenia členskými štátmi a Komisiou. Sú to technicky zložité úlohy, ktoré nemajú jediné, samozrejmé riešenie. Heterogénne uplatnenie týchto požiadaviek môže viesť k neúčinným riešeniam a vytvoriť prekážky pre vnútorný trh. Toto vyžaduje vytvorenie odborného strediska na európskej úrovni poskytujúceho usmernenie, poradenstvo a na požiadanie pomoc v rámci jeho cieľov, na ktorú sa môže spoľahnúť Európsky parlament, Komisia alebo príslušné orgány vymenované členskými štátmi. Členský štát môže ako príslušný orgán vymenovať národné riadiace orgány určené podľa smernice 2002/21/ES. (11) Vytvorenie európskej agentúry, Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií, ďalej len "agentúra", fungujúcej ako referenčný bod a vytvárajúcej dôveru na základe jej nezávislosti, kvality poskytovaného poradenstva a šírených informácií, transparentnosti jej postupov a prevádzkových metód a jej usilovnosti pre vykonávaní pridelených úloh, by bolo odpoveďou na tieto potreby. Agentúra by mala stavať na vnútroštátnom úsilí a úsilí Komisie a preto vykonávať svoje úlohy v úplnej spolupráci s členskými štátmi a mala by byť otvorená kontaktom s priemyslom a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. Keďže elektronické siete sú vo veľkom rozsahu v súkromnom vlastníctve, mala by agentúra stavať na vstupe zo súkromného sektora a na spolupráci s ním. (12) Vykonávanie úloh agentúry by nemalo zasahovať do kompetencií a nemalo by brániť, prekážať alebo prekrývať s príslušnými právomocami a úlohami zverenými: - národným riadiacim orgánom uvedeným v smerniciach týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, ako aj skupiny európskych regulátorov pre elektronické komunikačné siete a služby vytvorenej rozhodnutím Komisie 2002/627/ES [13] a komunikačným výborom uvedeným v smernici 2002/21/ES, - európskym orgánom pre normalizáciu, národným orgánom pre normalizáciu a stálemu výboru uvedenému v smernici 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel pre služby informačnej spoločnosti [14], - dozorným orgánom členských štátov v súvislosti s ochranou jednotlivcov vzhľadom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takých údajov. (13) S cieľom lepšie porozumieť výzvam v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, je potrebné aby agentúra vykonala analýzu existujúcich a vznikajúcich rizík a na ten účel môže agentúra zozbierať vhodné informácie, najmä prostredníctvom dotazníkov, bez uloženia nových záväzkov zozbierať údaje pre súkromný sektor alebo členské štáty. Vznikajúce riziká by mali byť chápané ako problémy, už teraz vnímané ako možné budúce riziká pre bezpečnosť sietí a informácií. (14) Zabezpečenie dôvery voči sieťam a informačným systémom vyžaduje, aby boli jednotlivci, podniky a verejné správy dostatočne informovaný, vzdelaný a zaškolený v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. Verejné orgány majú úlohu vo zvyšovaní povedomia informovaním širokej verejnosti, malých a stredných podnikov, spoločností, verejných správ, škôl a univerzít. Tieto opatrenia je potrebné ďalej rozvinúť. Zvýšená výmena informácií medzi členskými štátmi by uľahčila takéto činnosti na zvýšenie povedomia. Agentúra by mala poskytnúť poradenstvo o najlepšej praxi pri zvyšovaní povedomia, školení a kurzoch. (15) Agentúra by mala mať za úlohu prispievať k vysokej úrovni bezpečnosti sietí a informácií v rámci spoločenstva a vytvárať kultúru bezpečnosti sietí a informácií v prospech občanov, spotrebiteľov, podnikov a organizácií verejného sektoru v Európskej únii, a tak prispievať k plynulému fungovaniu vnútorného trhu. (16) Účinné bezpečnostné politiky by mali byť založené na dobre vytvorených metódach zisťovania rizika vo verejnom aj v súkromnom sektore. Metódy a postupy zisťovania rizika sa používajú na rozličných úrovniach, a neexistuje žiadny spoločný postup pre ich účinné uplatnenie. Presadzovanie a vytváranie najlepšej praxe pre zisťovanie rizika a pre interoperabilné riešenia pre riadenie rizika v rámci organizácií verejného a súkromného sektora zvýši bezpečnostnú úroveň sietí a informačných systémov v Európe. (17) Práca agentúry by mala využívať prebiehajúci výskum, rozvoj a činnosti technologického zisťovania, najmä tie vykonávané rôznymi výskumnými iniciatívami spoločenstva. (18) Ak to bude vhodné a užitočné pre plnenie jej pôsobnosti, cieľov a úloh, môže agentúra zdieľať skúsenosti a všeobecné informácie s orgánmi a agentúrami vytvorenými podľa práva Európskej únie a zaoberajúcimi sa bezpečnosťou sietí a informácií. (19) Problémy bezpečnosti sietí a informácií sú globálnou otázkou. Je potrebná užšia spolupráca na globálnej úrovni na zlepšenie bezpečnostných noriem, zlepšenie informácií a presadzovanie spoločného globálneho prístupu k otázkam bezpečnosti sietí a informácií, a tým prispievať k rozvoju kultúry bezpečnosti sietí a informácií. Účinná spolupráca a s tretími krajinami a globálnym spoločenstvom sa stala úlohou tiež na európskej úrovni. Z tohto dôvodu agentúra prispieva k úsiliu spoločenstva spolupracovať s tretím krajinami a, tam, kde je to vhodné, s medzinárodnými organizáciami. (20) Pri svojich činnostiach venuje agentúra pozornosť malým a stredným podnikom. (21) S cieľom účinne zabezpečiť splnenie úloh agentúry, by mali byť členské štáty a Komisia zastúpené v správnej rade poverenej právomocami potrebnými na vytvorenie rozpočtu, kontrolu jeho vykonávania, prijatie vhodných finančných pravidiel, vytvorenie transparentných pracovných postupov pre prijímanie rozhodnutí agentúry, schvaľovanie pracovného programu agentúry, prijatie vlastných pravidiel postupu a interných pravidiel prevádzky agentúry, vymenovanie a odvolanie výkonného riaditeľa. Správna Rada by mala zabezpečiť, že agentúra vykonáva svoje úlohy podľa podmienok, ktoré jej umožňujú slúžiť v súlade s týmto nariadením. (22) Stála skupina zainteresovaných strán by bola nápomocná, s cieľom udržiavať pravidelný dialóg so súkromným sektorom, spotrebiteľskými organizáciami a ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami. Stála skupina zainteresovaných strán vytvorená a vedená výkonným riaditeľom by sa mala zameriavať na otázky relevantné pre všetky zainteresované strany a priniesť ich do pozornosti výkonného riaditeľa. Výkonný riaditeľ môže, tam kde to bude vhodné a podľa programu stretnutí, pozvať zástupcov z Európskeho parlamentu a z iných príslušných orgánov, aby sa zúčastnili stretnutí skupiny. (23) Plynulé fungovanie agentúry vyžaduje, aby bol výkonný riaditeľ vymenovaný na základe zásluh a zdokumentovaných administratívnych a riadiacich schopností, ako aj na základe kompetentnosti a skúseností v súvislosti s bezpečnosťou sietí a informácií a aby vykonával/-a svoje povinnosti úplne nezávisle a flexibilne čo sa týka organizácie vnútorného chodu agentúry. Na tento účel by mal výkonný riaditeľ pripraviť návrh pracovného programu agentúry po predchádzajúcej porade s Komisiou a so stálou skupinou zainteresovaných strán a mal by prijať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie riadneho splnenia pracovného programu agentúry, a každý rok by mal pripraviť návrh všeobecnej správy, ktorá sa predloží správnej rade, návrh výkazu odhadovaných výnosov a výdavkov agentúry a mal by zaviesť rozpočet. (24) Výkonný riaditeľ by mal mať možnosť vytvoriť ad hoc pracovné skupiny na adresovanie najmä vedeckých a technických záležitostí. Pri vytváraní ad hoc pracovných skupín by mal výkonný riaditeľ hľadať vstup a mobilizovať príslušných odborníkov zo súkromného sektora. Ad hoc pracovná skupina by mala agentúre umožňovať prístup knaj aktuálnejším informáciám, ktoré sú k dispozícii, aby mohla reagovať na bezpečnostné výzvy rozvíjajúcej sa informačnej spoločnosti. Agentúra by mala zabezpečiť, aby jej ad hoc pracovné skupiny boli kompetentné a reprezentačné a aby zahŕňali, podľa osobitných tém, zástupcov verejných správ členských štátov, súkromného sektora vrátane priemyslu, užívateľov a akademických odborníkov v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. V prípade potreby môže agentúra k pracovným skupinám pripojiť nezávislých odborníkov, ktorí sú v príslušnej oblasti považovaní za kompetentných. Odborníci, ktorí sa zúčastňujú v ad hoc pracovných skupinách organizovaných agentúrou by nemali patriť k personálu agentúry. Ich výdavky by mala hradiť agentúra v súlade s jej vnútornými pravidlami a v zhode s existujúcimi finančnými nariadeniami. (25) Agentúra by mala uplatňovať príslušnú právnu úpravu spoločenstva týkajúcu sa verejného prístupu k dokumentom, ako je uvedené v nariadení (ES) č. 1049/2001 [15] Európskeho parlamentu a Rady a ochrany jednotlivcov vzhľadom na spracovanie osobných údajov ako je uvedené v nariadení (ES) č. 45/2001 [16] Európskeho parlamentu a Rady. (26) V rámci jej pôsobnosti, jej cieľov a pri vykonávaní jej úloh by mala agentúra dodržiavať najmä ustanovenia uplatniteľné na inštitúcie spoločenstva, ako aj vnútroštátnu legislatívu týkajúcu sa zaobchádzania s citlivými dokumentmi. (27) S cieľom zaručiť úplnú autonómiu a nezávislosť agentúry sa pokladá za potrebné prideliť jej autonómny rozpočet, ktorého príjem pochádza hlavne z príspevku spoločenstva. Rozpočtový postup spoločenstva ostáva uplatniteľný čo sa týka akýchkoľvek dotácií účtovaných k všeobecnému rozpočtu Európskej únie. Naviac, Dvor audítorov by mal vykonať audit účtov. (28) V prípade potreby a na základe dohôd, ktoré sa uzatvoria, môže maž agentúra prístup k tlmočníckym službám poskytovaným Generálnym direktorátom Komisie pre tlmočenie (DGI) alebo tlmočníckymi službami iných inštitúcií spoločenstva. (29) Agentúra by spočiatku mala byť zriadená na obmedzené obdobie a jej fungovanie by sa malo zhodnotiť s cieľom určiť, či bude doba jej fungovania predĺžená, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: ODDIEL 1 PÔSOBNOSŤ, CIELE A ÚLOHY Článok 1 Pôsobnosť 1. Na zabezpečenie vysokej a účinnej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v rámci spoločenstva a s cieľom vybudovať kultúru bezpečnosti sietí a informácií v prospech občanov, spotrebiteľov, podnikov a organizácií verejného sektora Európskej únie, a tým prispejúc k plynulému fungovaniu vnútorného trhu, sa týmto vytvára Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ďalej len "agentúra"), 2. Agentúra pomáha Komisii a členským štátom a následne spolupracuje s podnikateľskou komunitou, aby jej pomohla splniť požiadavky bezpečnosti sietí a informácií, a tak zabezpečiť plynulé fungovanie vnútorného trhu, vrátane tých uvedených v súčasnej a budúcej právnej úprave spoločenstva, ako napríklad v smernici 2002/21/ES. 3. Kompetencie členských štátov týkajúce sa bezpečnosti sietí a informácií, ktoré patria mimo pôsobnosti Zmluvy o ES, ako napríklad tie zahrnuté v hlavách V a VI Zmluvy o Európskej únii a činnosti týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, štátnej bezpečnosti (vrátane hospodárskeho blahobytu štátu, keď sa otázky týkajú záležitostí štátnej bezpečnosti) a činnosti štátu v oblastiach trestného práva. Článok 2 Ciele 1. Agentúra zvyšuje schopnosť spoločenstva, členských štátov a v dôsledku toho podnikateľskej komunity predchádzať, adresovať a reagovať na problémy bezpečnosti sietí a informácií. 2. Agentúra poskytuje pomoc a poradenstvo Komisii a členským štátom v otázkach týkajúcich sa bezpečnosti sietí a informácií patriacich do jej kompetencií uvedených v tomto nariadení. 3. Stavajúc na vnútroštátnom úsilí a úsilí spoločenstva, vytvorí agentúra vysokú úroveň odbornosti. Agentúra používa túto odbornosť na stimulovanie širokej spolupráce medzi aktérmi z verejného a súkromného sektora. 4. Agentúra pomáha na požiadanie Komisii pri prípravných technických prácach na aktualizáciu a vytvorenie legislatívy spoločenstva v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. Článok 3 Úlohy S cieľom zabezpečiť, aby bola dodržaná pôsobnosť a splnené ciele stanovené v článku 1 a 2 vykonáva agentúra tieto úlohy: a) zber vhodných informácií na analýzu súčasných a vznikajúcich rizík a najmä na európskej úrovni tých, ktoré by mohli mať dopad na pružnosť a dostupnosť elektronických komunikačných sietí a na pravosť, integritu a dôvernosť informácií, ku ktorým sa prostredníctvom nich pristupuje a ktoré sú pomocou nich prenášané a poskytnutie výsledkov analýzu členským štátom a Komisii; b) poskytovať Európskemu parlamentu, Komisii, európskym orgánom alebo príslušným vnútroštátnym orgánom vymenovaným členskými štátmi poradenstvo a na požiadanie pomoc v rámci jej cieľov; c) zvyšovať spoluprácu medzi rôznymi aktérmi činnými v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, inter alia, pravidelným organizovaním konzultácií s priemyslom, univerzitami ako aj s inými príslušnými sektormi a vytváraním sietí a kontaktov pre orgány spoločenstva, orgány verejného sektora vymenované členskými štátmi, orgánmi súkromného sektora a spotrebiteľov; d) uľahčovať spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi pri vytváraní spoločných metodológií na zabránenie, adresovanie a reagovanie na problémy bezpečnosti sietí a informácií; e) prispievať k zvyšovaniu povedomia a dostupnosti včasných, objektívnych a komplexných informácií o otázkach bezpečnosti sietí a informácií pre všetkých užívateľov medziiným podporovaním výmen najlepších súčasných praxí, vrátane metód varovania užívateľov a hľadaním vzájomného prepojenia medzi iniciatívami verejného a súkromného sektora; f) pomáhať Komisii a členským štátom v ich dialógu s priemyslom na adresovanie problémov súvisiacich s bezpečnosťou v hardwarových a softwarových výrobkoch; g) sledovať vývoj noriem pre výrobky a služby pre bezpečnosť sietí a informácií; h) poskytovať Komisii poradenstvo o výskume v oblasti bezpečnosti sietí a informácií ako aj o účinnom využívaní technológií na predchádzanie riziku; i) presadzovať činnosti zisťovania rizika, interoperabilné riešenia pre riadenie rizika a štúdie preventívnych riadiacich riešeniach v rámci organizácií verejného a súkromného sektora; j) prispievať k úsiliu spoločenstva spolupracovať s tretími krajinami a prípadne s medzinárodnými organizáciami na podporu spoločného globálneho prístupu k otázkam bezpečnosti sietí a informácií, tým prispievajúc j rozvoju kultúry bezpečnosti sietí a informácií; k) nezávisle vyjadrovať svoje vlastné uzávery, usmernenia a poskytovanie poradenstva v záležitostiach v rámci jej pôsobnosti a cieľov. Článok 4 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia: a) "sieť" znamená prenosový systém a tam, kde je to vhodné, prepínacie alebo smerovacie zariadenie a iné zdroje, ktoré umožňujú prenos signálov po drôte, rozhlasom, optickými alebo elektromagnetickými prostriedkami, vrátane satelitných sietí, pevných (okruhových a prepojovania paketov, vrátane Internetu) a pozemných sietí, elektrických káblových systémov, do tej miery ak sú používané na účel prenosu signálov, siete používané na rozhlasové a televízne vysielanie a siete káblovej televízie, bez ohľadu na druh prenášaných informácií; b) "informačný systém" znamená počítače a elektronické komunikačné siete ako aj elektronické údaje prostredníctvom nich skladované, spracované, získavané alebo prenášané na účely ich prevádzky, používania, ochrany a údržby; c) "bezpečnosť sietí a informácií" znamená schopnosť siete alebo informačného systému odolať, s určitou úrovňou presvedčenia, náhodným udalostiam alebo nezákonnému alebo zákernému konaniu, ktoré ohrozuje dostupnosť, pravosť, integritu a dôvernosť uchovávaných alebo prenášaných údajov a súvisiacich služieb poskytovaných alebo prístupných prostredníctvom týchto sietí a systémov; d) "dostupnosť" znamená, že údaje sú prístupné a služby sú funkčné; e) "overenie" znamená potvrdenie deklarovanej totožnosti subjektov alebo užívateľov; f) "integrita údajov" znamená potvrdenie, že údaje, ktoré boli odoslané, prijaté alebo uchované sú úplné a nezmenené; g) "dôvernosť údajov" znamená ochranu komunikácií alebo uchovávaných údajov proti odpočúvaniu alebo čítaniu neoprávnenými osobami; h) "riziko" znamená funkciu pravdepodobnosti, že zraniteľnosť v systéme ovplyvní overenie alebo dostupnosť, pravosť, integritu alebo dôvernosť spracovaných alebo prenesených údajov a vážnosť toho dopadu, nasledujúceho po úmyselnom alebo neúmyselnom využití takej zraniteľnosti; i) "hodnotenie rizika" znamená vedecký a technicky založený proces pozostávajúci zo štyroch krokov, identifikácia hrozby, charakterizácia hrozby, hodnotenie vystavenia a charakterizácia rizika; j) "riadenie rizika" znamená proces, odlišný od hodnotenia rizika, porovnávania alternatívnych politík v rámci porady so zainteresovanými stranami, zvažujúc hodnotenie rizika a ostatné legitímne faktory a, v prípade potreby, výber vhodných preventívnych a riadiacich možností; k) "kultúra bezpečnosti sietí a informácií" má rovnaký význam ako je stanovené v usmerneniach OECD pre bezpečnosť informačných systémov a sietí z 25. júla 2002 a v rezolúcii Rady z 18. februára 2003 o európskom prístupe ku kultúre bezpečnosti sietí a informácií [17]. ODDIEL 2 ORGANIZÁCIA Článok 5 Orgány agentúry Agentúr zahŕňa: a) správnu radu; b) výkonného riaditeľa, a c) stálu skupinu zainteresovaných strán. Článok 6 Správna Rada 1. Správnu radu tvorí jeden zástupca z každého členského štátu traja zástupcovia vymenovaní Komisiou ako aj traja zástupcovia navrhnutí Komisiou a vymenovaní Radou, bez hlasovacieho práva, z ktorých každý zastupuje jednu z týchto skupín: a) priemysel informačných a komunikačných technológií; b) skupiny spotrebiteľov; c) akademickí experti na bezpečnosť sietí a informácií. 2. Členovia rady sú menovaní na základe ich úrovne príslušných skúseností a odbornosti v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. Zástupcovia môžu byť nahradení náhradníkmi vymenovaní v tom istom čase. 3. Správna Rada volí spomedzi svojich členov svojho predsedu a zástupcu predsedu na dvaapolročné obdobie, ktoré je obnoviteľné. Zástupca predsedu nahradí ex-offico predsedu v prípade, ak predseda nebude schopný plniť svoje povinnosti. 4. Správna Rada prijme svoje pravidlá postupu na základe návrhu Komisie. Ak nebude ustanovené inak, prijíma správna Rada rozhodnutia väčšinou členov s právom hlasovať. Na prijatie pravidiel postupu správnej rady, vnútorných pravidiel prevádzky agentúry, rozpočtu, ročného pracovného programu ako aj na vymenovanie a odvolanie výkonného riaditeľa je potrebná dvojtretinová väčšina všetkých členov s právom hlasovať. 5. Stretnutia správnej rady zvoláva jej predseda. Riadne stretnutie správnej rady sa uskutoční dvakrát za rok. Na žiadosť predsedu alebo najmenej tretiny jej členov s hlasovacím právom sa môžu uskutočniť mimoriadne stretnutia. Výkonný riaditeľ sa zúčastňuje na stretnutiach správnej rady, bez hlasovacích práv, ako aj zabezpečuje sekretariát. 6. Na základe návrhu Komisie prijme správna Rada vnútorné pravidlá prevádzky agentúry. Tieto pravidlá sa zverejnia. 7. Správna Rada určuje všeobecné usmernenia pre činnosť agentúry. Správna Rada zabezpečuje, že agentúra pracuje v súlade so zásadami stanovenými v článkoch 12 až 14 a 23. Tiež zabezpečuje súlad práce agentúry s činnosťami vykonávanými členskými štátmi ako aj na úrovni spoločenstva. 8. Správna Rada každý rok pred 30. novembrom po obdržaní stanoviska Komisie prijme pracovný program agentúry pre nasledujúci rok. Správna Rada zabezpečí, aby bol program v súlade s pôsobnosťou, cieľmi a úlohami agentúry ako aj s právnou úpravou spoločenstva a prioritami politiky v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. 9. Pred 31. májom každý rok prijme správna Rada všeobecnú správu o činnostiach agentúry za predchádzajúci rok. 10. Finančné pravidlá uplatniteľné na agentúry prijme správna Rada po porade s Komisiou. Nemôžu stanoviť výnimku od nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom finančnom nariadení pre orgány uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na súhrnný rozpočet Európskych spoločenstiev [18], ak taká výnimka nie je osobitne potrebná pre činnosť agentúry a Komisia ju vopred neodsúhlasila. Článok 7 Výkonný riaditeľ 1. Agentúru riadi jej výkonný riaditeľ, ktorý je nezávislý pri výkone svojich povinností. 2. Výkonného riaditeľa vymenúva správna Rada na základe zoznamu kandidátov navrhnutých Komisiou po otvorenom výberovom konaní po uverejnení výzvy na vyjadrenie záujmu v Úradnom vestníku Európskej únie a inde. Výkonný riaditeľ je vymenovaný na základe zásluh zdokumentovaných administratívnych a riadiacich schopností, ako aj na základe kompetentnosti a skúseností v súvislosti s bezpečnosťou sietí a informácií. Pred vymenovaním je kandidát nominovaný správnou radou bez meškania pozvaný, aby predniesol vyhlásenie pre Európskym parlamentom a zodpovedal otázky členov tej inštitúcie. Európsky parlament alebo Rada môžu kedykoľvek požiadať o rozhovor s výkonným riaditeľom na akúkoľvek tému týkajúcu sa činností agentúry. Výkonného riaditeľa môže z úradu odvolať správna Rada. 3. Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je najviac päť rokov. 4. Výkonný riaditeľ je zodpovedný za: a) každodennú správu agentúry; b) vypracovanie návrhu pracovného programu agentúry po predchádzajúcej porade s Komisiou a so stálou skupinou zainteresovaných strán; c) zavedenie pracovných programov a rozhodnutí prijatých správnou radou; d) zabezpečenie toho, že agentúra plní svoje úlohy v súlade s požiadavkami tých, ktorí využívajú jej služby, najmä vzhľadom na primeranosť poskytovaných služieb; e) prípravu návrhu výkazu odhadov výnosov a výdavkov agentúry a zavádzanie jej rozpočtu; f) všetky záležitosti týkajúce sa personálu; g) vytvorenie a udržiavanie kontaktu s Európskym parlamentom a za zabezpečenie pravidelného dialógu s jeho príslušnými výbormi; h) vytvorenie a udržiavanie kontaktu s podnikateľskou komunitou a spotrebiteľskými organizáciami na zabezpečenie pravidelného dialógu s príslušnými zainteresovanými stranami; i) predsedanie stálej skupine zainteresovaných strán. 5. Výkonný riaditeľ každý rok odovzdá správnej rade na schválenie: a) návrh všeobecnej správy zahŕňajúcej všetky činnosti agentúry v predchádzajúcom roku; b) návrh pracovného programu. 6. Po jeho prijatí správnou radou odošle výkonný riaditeľ pracovný program Európskemu parlamentu, Komisii a členským štátom a zverejní ho. 7. Po jej prijatí správnou radou zašle výkonný riaditeľ všeobecnú správu Európskemu parlamentu, Rade, Komisii, Dvoru audítorov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zverejní ju. 8. Ak to bude potrebné a v rámci pôsobnosti, cieľov a úloh agentúry môže výkonný riaditeľ vytvoriť po porade so stálou skupinou zainteresovaných strán ad hoc pracovné skupiny pozostávajúce z expertov. Náležito o tom informuje správnu radu. Postupy týkajúce sa najmä zloženia, menovania expertov výkonným riaditeľom a činnosť ad hoc pracovných skupín sú stanovené vo vnútorných pravidlách činnosti agentúry. Po ich vytvorení sa ad hoc pracovné skupiny zamerajú najmä na technické a vedecké záležitosti. Členovia správnej rady nemôžu byť členmi ad hoc pracovných skupín. Zástupcovia Komisie sú oprávnení byť prítomní na ich stretnutiach. Článok 8 Stála skupina zainteresovaných strán 1. Výkonný riaditeľ vytvorí stálu skupinu zainteresovaných strán zloženú z expertov zastupujúcich príslušné zainteresované strany, ako je napríklad odvetvie informačných a komunikačných technológií, skupiny spotrebiteľov a akademickí experti na bezpečnosť sietí a informácií. 2. Postupy týkajúce sa najmä počtu, zloženia, menovania členov výkonným riaditeľom a činnosťou skupiny budú stanovené vo vnútorných pravidlách činnosti a zverejnia sa. 3. Skupine predsedá výkonný riaditeľ. Funkčné obdobie jej členov je dva a pol roka. Členovia skupiny nemôžu byť členmi správnej rady. 4. Zástupcovia Komisie sú oprávnení byť prítomní na stretnutiach a zúčastňovať sa práce skupiny. 5. Skupina môže poskytovať poradenstvo výkonnému riaditeľovi pri vykonávaní jeho/jej povinností podľa tohto nariadenia, pri vypracovaní návrhu pracovného programu agentúry ako aj pri zabezpečení komunikácie s príslušnými zainteresovanými stranami o všetkých otázkach týkajúcich sa pracovného programu. ODDIEL 3 ČINNOSŤ Článok 9 Pracovný program Činnosti agentúry sú založené na uskutočňovaní pracovného programu prijatého v súlade s článkom 6 ods. 8 Pracovný program nebráni agentúre v podnikaní nepredvídaných činností, ktoré patria do jej pôsobnosti a cieľov a sú v rámci rozpočtových obmedzení. Článok 10 Žiadosti adresované agentúre 1. Žiadosti o radu a pomoc patriace do pôsobnosti, cieľov a úloh agentúry sú adresované výkonnému riaditeľovi a sprevádzané všeobecnými informáciami vysvetľujúcimi problém, ktorý má byť adresovaný. Výkonný riaditeľ informuje Komisiu o obdržaných žiadostiach. Ak agentúra odmietne žiadosť, musí uviesť zdôvodnenie. 2. Žiadosti uvedené v odseku 1 môžu byť predložené: a) Európskemu parlamentu; b) Komisii; c) akémukoľvek príslušnému orgánu vymenovanému členským štátom, ako je napríklad národný riadiaci orgán ako je definované v článku 2 smernice 2002/21/ES. 3. Praktické opatrenia pre uplatňovanie odsekov 1 a 2 týkajúce sa najmä odovzdávania, určovania priority, kontroly ako aj informovanie správnej rady o žiadostiach predložených agentúre, ustanoví správna Rada vo vnútorných pravidlách činnosti agentúry. Článok 11 Deklarácie záujmov 1. Výkonný riaditeľ ako aj úradníci dočasne vyslaní členskými štátmi podajú vyhlásenie o záväzkoch a vyhlásenie o záujmoch uvádzajúce absenciu akýchkoľvek priamych alebo nepriamych záujmoch, ktoré by mohli byť pokladané za škodiace ich nezávislosti. Také vyhlásenia sa podávajú písomne. 2. Externí experti zúčastňujúci sa v ad hoc pracovných skupinách deklarujú na každom stretnutí akékoľvek záujmy, ktoré by mohli byť pokladané za škodiace ich nezávislosti v súvislosti s bodmi programu. Článok 12 Transparentnosť 1. Agentúra zabezpečí, aby vykonávala svoje činnosti s vysokým stupňom transparentnosti a v súlade s článkami 13 a 14. 2. Agentúra zabezpeč, že verejnosť a akékoľvek zainteresované strany dostávajú objektívne, spoľahlivé a ľahko prístupné informácie najmä o výsledkoch jej práce, kde je to vhodné. Tiež zverejní deklarácie záujmov podané výkonným riaditeľom a úradníkmi dočasne pridelenými členskými štátmi ako aj deklarácie záujmov expertov v súvislosti s bodmi programu stretnutia ad hoc pracovných skupín. 3. Správna Rada konajúc na návrh výkonného riaditeľa môže zainteresovaným stranám povoliť pozorovať postup niektorých z činností agentúry. 4. Agentúra stanoví vo svojich vnútorných pravidlách činnosti praktické opatrenia na zavádzanie pravidiel transparentnosti uvedené v odsekoch 1 a 2. Článok 13 Dôvernosť 1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 14, agentúra nemôže tretím stranám poskytnúť informácie, ktoré spracúva alebo získava a pre ktoré je vyžadované dôverné zaobchádzanie. 2. Členovia správnej rady, výkonný riaditeľ, členovia stálej skupiny zainteresovaných strán, externí experti zúčastňujúci sa v ad hoc pracovných skupinách a členovia personálu agentúry vrátane úradníkov dočasne pridelených členskými štátmi podliehajú aj po skončení ich povinností požiadavkám na dôvernosť podľa článku 287 zmluvy. 3. Agentúra ustanoví vo svojich vnútorných pravidlách činnosti praktické opatrenia na zavedenie pravidiel dôvernosti uvedených v odsekoch 1 a 2. Článok 14 Prístup k dokumentom 1. Nariadenie (ES) č. 1049/2001 sa uplatňuje na dokumenty uchovávané agentúrou. 2. Správna Rada prijme opatrenia na zavedenie nariadenia (ES) č. 1049/2001 do šiestich mesiacov od vytvorenia agentúry. 3. Rozhodnutia prijaté agentúrou podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001 môžu byť predmetom sťažnosti ombudsmanovi alebo konania pred Súdnym dvorom európskych spoločenstiev podľa článkov 195 a 230 zmluvy. ODDIEL 4 FINANČNÉ USTANOVENIA Článok 15 Prijatie rozpočtu 1. Príjmy agentúry pozostávajú z príspevku od spoločenstva a z akéhokoľvek príspevku z tretích krajín zúčastňujúcich sa na práci agentúry ako je ustanovené článkom 24. 2. Výdavky agentúry zahŕňajú personál, administratívnu a technickú podporu, výdavky na infraštruktúru a prevádzku vyplývajúce zo zmlúv uzatvorených s tretími stranami. 3. Najneskôr do 1. marca každý rok výkonný riaditeľ vyhotoví návrh výkazu odhadov príjmov a výdavkov agentúry pre nasledujúci finančný rok a odošle ho správnej rade spolu s návrhom plánu vytvorenia. 4. Príjmy a výdavky sú v rovnováhe. 5. Správna Rada každý rok na základe návrhu výkazu odhadov príjmov a výdavkov vyhotoveného výkonným riaditeľom vytvorí návrh výkazu odhadov príjmov a výdavkov agentúry pre nasledujúci finančný rok. 6. Tento výkaz odhadov obsahujúci návrh plánu vytvorenia spolu s predbežným pracovným programom musí byť najneskôr 31. marca odoslaný správnou radou Komisii a štátom, s ktorými spoločenstvo uzatvorilo dohody v súlade s článkom 24. 7. Tento súpis odhadov Komisia odošle Európskemu parlamentu a Rade (ďalej len "rozpočtový orgán") spolu s predbežným návrhom všeobecného rozpočtu Európskej únie. 8. Na základe tohto súpisu odhadov vloží Komisia do predbežného všeobecného rozpočtu Európskej únie odhady, ktoré pokladá za potrebné pre plán zavedenia a výšku dotácie, ktorá bude uhradená zo všeobecného rozpočtu, ktorý odovzdá rozpočtovému orgánu v súvislosti s článkom 272 Zmluvy. 9. Rozpočtový orgán schváli vyhradené čiastky pre dotáciu agentúre. Rozpočtový orgán prijme plán vytvorenia pre agentúr. 10. Správna Rada prijme rozpočet agentúry. Stáva sa konečným po konečnom prijatí všeobecného rozpočtu Európskej únie. Tam, kde to bude vhodné sa rozpočet agentúry zodpovedajúco upraví. Správna Rada ho bez meškania odošle Komisii a rozpočtovému orgánu. 11. Správna Rada čo najskôr oznámi rozpočtovému orgánu svoj úmysel zaviesť akýkoľvek projekt, ktorý by mohol mať výrazné finančné dôsledky pre financovanie rozpočtu, najmä akékoľvek projekty týkajúce sa majetku ako napríklad prenájmu alebo nákupu budov. Informuje o tom Komisiu. Ak pobočka rozpočtového orgánu oznámila svoj úmysel dodať stanovisko, pošle svoje stanovisko správnej rade v rámci obdobia šiestich mesiacov od dátumu oznámenia projektu. Článok 16 Boj proti podvodom 1. S cieľom bojovať proti podvodom, korupcii a ostatným nezákonným činnostiam sa bez obmedzenia uplatňujú ustanovenia nariadenia (ES) č. 1073/1999 Európskeho parlamentu a Rady z 25. mája o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) [19]. 2. Agentúra pristúpi k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom a Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom proti podvodom (OLAF) [20] a bez meškania vydá vhodné ustanovenia uplatniteľné na všetkých zamestnancov agentúry. Článok 17 Zavádzanie rozpočtu 1. Rozpočet agentúry zavádza výkonný riaditeľ. 2. Vnútorný audítor Komisie vykonáva rovnaké právomoci nad agentúrou ako nad oddeleniami Komisie. 3. Najneskôr do 31. marca nasledujúceho po každom finančnom roku oznámi účtovník agentúry účtovníkovi Komisie predbežné účty spolu so správou o rozpočtovom a finančnom riadení pre ten finančný rok. Účtovník Komisie zjednotí predbežné účty inštitúcií a decentralizovaných orgánov v súlade s článkom 128 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o finančnom nariadení uplatniteľnom na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [21] (ďalej len "všeobecné finančné nariadenie"). 4. Najneskôr do 31. marca nasledujúceho po každom finančnom roku oznámi účtovník agentúry predbežné účty agentúry Dvoru audítorov, spolu so správou o rozpočtovom a finančnom riadení pre ten finančný rok. Správu o rozpočtovom a finančnom riadení pre ten finančný rok odošle tiež rozpočtovému orgánu. 5. Po obdržaní pripomienok Dvora audítorov k predbežným účtom agentúry, podľa článku 129 všeobecného finančného nariadenia, vypracuje výkonný riaditeľ na vlastnú zodpovednosť konečné účty a odošle ich správnej rade kvôli stanovisku. 6. Správna Rada poskytne stanovisko ku konečným účtom agentúry. 7. Výkonný riaditeľ najneskôr do 1. júla nasledujúceho každý finančný rok odošle konečné účty Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov spolu so stanoviskom správnej rady. 8. Konečné účty sa uverejnia. 9. Výkonný riaditeľ najneskôr do 30. septembra odošle Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky. Túto odpoveď odošle tiež správnej rade. 10. Výkonný riaditeľ odošle Európskemu parlamentu, na žiadosť druhého uvedeného, všetky informácie potrebné pre hladké uplatnenie postupu vyrovnania pre predmetný finančný rok ako je ustanovené v článku 146 ods. 3 všeobecného finančného nariadenia. 11. Európsky parlament na odporučenie Rady konajúcej na základe kvalifikovanej väčšiny do 30. apríla roku N + 2 poskytne výkonnému riaditeľovi vyrovnanie v súvislosti so zavedením rozpočtu pre rok N. ODDIEL 5 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 18 Právny štatút 1. Agentúra je orgánom spoločenstva. Má právnu subjektivitu. 2. V každom z členských štátov využíva agentúra najrozsiahlejšiu spôsobilosť na právne úkony udeľovanú právnickým osobám podľa jeho zákonov. Môže najmä nadobudnúť a predať hnuteľný a nehnuteľný majetok a byť stranou v právnom konaní. 3. Agentúru zastupuje jej výkonný riaditeľ. Článok 19 Zamestnanci 1. Zamestnanci agentúry vrátane jej výkonného riaditeľa podliehajú pravidlám a nariadeniam uplatniteľným na úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev. 2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 6 vykonáva agentúra v súvislosti s jej vlastnými zamestnancami právomoci udelené menovacím orgánom služobným poriadkom a na orgán poverený uzatváraním zmlúv podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov. Agentúra môže tiež dočasne a najviac na päť rokov zamestnať úradníkov pridelených členskými štátmi. Článok 20 Privilégiá a imunita Na agentúru a jej zamestnancov sa uplatňuje Protokol o výsadáchách a imunitách Európskych spoločenstiev. Článok 21 Zodpovednosť 1. Zmluvná zodpovednosť agentúry sa riadi právom uplatniteľným na predmetnú zmluvu. Súdny dvor Európskych spoločenstiev má súdnu právomoc na vydávanie rozsudkov podľa akejkoľvek rozhodcovskej doložky obsiahnutej v zmluve uzatvorenej agentúrou. 2. V prípade nezmluvnej zodpovednosti agentúra v súlade so všeobecnými zásadami spoločnými pre zákony členských štátov napraví akúkoľvek škodu, ktorú spôsobila agentúra alebo jej zamestnanci pri výkone svojich povinností. Súdny dvor má príslušnosť v akýchkoľvek sporoch súvisiacich s kompenzáciou za takú škodu. 3. Právna subjektivita jej zamestnancov voči agentúre sa riadi príslušnými podmienkami uplatniteľnými na zamestnancov agentúry. Článok 22 Jazyky 1. Na agentúru sa uplatňujú ustanovenia stanovené v nariadení č. 1 z 15. apríla 1958, ktoré určuje jazyky používané v Európskom hospodárskom spoločenstve [22]. Členské štáty a ostatné nimi menované orgány sa môžu obrátiť na agentúru a získať odpoveď v jazyku spoločenstva, ktorý si vyberú. 2. Prekladateľské služby potrebné na fungovanie agentúry poskytne Prekladateľské centrum pre orgány Európskej únie [23]. Článok 23 Ochrana osobných údajov Pri spracovaní údajov týkajúcich sa jednotlivcov podlieha agentúra nariadeniu (ES) č. 45/2001. Článok 24 Účasť tretích krajín 1. Agentúra je otvorená účasti krajín, ktoré uzatvorili dohody s Európskym spoločenstvom, na základe ktorých prijali a uplatnili právnu úpravu spoločenstva v oblasti, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie. 2. Je potrebné vykonať opatrenia podľa príslušných ustanovení tých dohôd, stanovujúce najmä povahu, rozsah a spôsob, akým sa tieto krajiny budú podieľať na práci agentúry, vrátane ustanovení týkajúcich sa účasti na iniciatívach uskutočňovaných agentúrou, na finančných príspevkoch a na zamestnancov. ODDIEL 6 ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 25 Doložka o preskúmaní 1. Do 17. marca 2007 Komisia berúc do úvahy názory všetkých ostatných zainteresovaných strán vykoná hodnotenie na základe podmienok dohodnutých so správnou radou. Komisia vykoná hodnotenie najmä s cieľom určiť, či má byť doba trvania agentúry predĺžená za obdobie stanovené v článku 27. 2. Hodnotenie zisťuje vplyv agentúry na plnenie jej cieľov a úloh ako aj jej pracovné postupy a predkladá, v prípade potreby, vhodné návrhy. 3. Správna Rada obdrží správu o hodnotení a vydá Komisie odporúčania týkajúce sa vhodných zmien tohto nariadenia. Zistenia hodnotenia aj odporúčania Komisia odošle Európskemu parlamentu a Rada a zverejnia sa. Článok 26 Administratívna kontrola Činnosť agentúry podlieha dozoru ombudsmana v súlade s ustanoveniami článku 195 zmluvy. Článok 27 Doba trvania Agentúra sa vytvorí od 14. marca 2004 na obdobie piatich rokov. Článok 28 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Štrasburgu 10. marca 2004 Za Európsky parlament predseda P. Cox Za Radu predseda D. Roche [1] Ú. v. EÚ C 220, 16.9.2003, s. 33. [2] Stanovisko Európskeho parlamentu z 19. novembra 2003 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 19. februára 2004. [3] Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. [4] Smernica 2002/20/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21). [5] Smernica 2002/22/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (Smernica univerzálnej služby) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51). [6] Smernica 2002/19/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (Prístupová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7). [7] Smernica 2002/58/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (Smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37). [8] Smernica 1999/93/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 13. decembra 1999 o rámci spoločenstva pre elektronické podpisy (Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12). [9] Smernica 2000/31/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (Smernica o elektronickom obchode) (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1). [10] Ú. v. ES C 48, 28.2.2003, s. 2. [11] Smernica 97/66/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 15. decembra 1997 o spracovaní osobných údajov a ochrane súkromia v sektore telekomunikácií (Ú. v. ES L 24, 30.1.1998, s. 1). Smernica zrušená a nahradená smernicou 2002/58/ES. [12] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. ES L 284, 31.10.2003, s. 1). [13] Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 38. [14] Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnené smernicou 98/48/ES (Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18). [15] Nariadenie (ES) č. 1049/2001 Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2001 týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43). [16] Nariadenie (ES) č. 45/2001 Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva, a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1). [17] Ú. v. EÚ C 48, 28.2.2003, s. 1. [18] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72. [19] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. [20] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 15. [21] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [22] Ú. v. ES 17, 6.10.1958, s. 385/58. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené aktom o pristúpení z roku 1994. [23] Nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie (Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.). Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadení, (ES) č. 1645/2003 (Ú. v. ES L 245, 29.9.2003, s. 13). --------------------------------------------------