32003R1725
13.10.2003 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKEJ ÚNIE L 261/1
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1725/2003
z 29. septembra 2003,
ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nari adením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodnýchúčtovných štandardov (
1), najmä na jeho článok 3 ods. 3,
keďže:
(1) Nariadenie(ES)č.1606/2002vyžaduje,abyverejneobcho-
dované spoločnosti, ktoré sa riadia právom členského štá-
tu, zostavili podľa určitých podmienok na každý rozpoč-tový rok začínajúci 1. januára 2005 a neskôrkonsolidované účtovné závierky v súlade s medzinárod-nými účtovnými štandardmi podľa článku 2 uvedenéhonariadenia.
(2) Komisia,pozváženírady,ktorúposkytolTechnickývýbor
pre účtovníctvo, dospela k záveru, že medzinárodnéúčtovné štandardy existujúce k 14. septembru 2002 spĺ-ňajúkritériumprijatiastanovenévčlánku3nariadenia(ES)č. 1606/2002.
(3) Komisia taktiež zvažovala súčasné projekty zlepšenia,
ktoré navrhujú zmeniť a doplniť mnohé existujúce štan-dardy. O prijatí medzinárodných účtovných štandardov,ktoré budú výsledkom finalizácie týchto návrhov, sa budeuvažovať,akonáhlebudútietoštandardykonečné.Existen-cia týchto navrhnutých zmien a doplnkov existujúcichštandardov nemá vplyv na rozhodnutie Komisie podporiťexistujúce štandardy, s týmito výnimkami: IAS 32,Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia, IAS 39,Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie a niekoľkointerpretáciítýchtoštandardov,SI C–5Klasifikáciafinanč-
ných nástrojov – ustanovenia o podmienenom vyrovnaní,SIC – 16 Akciový kapitál – znovuzískané vlastné majet-kové nástroje (vlastné akcie) a SIC – 17 Vlastné imanie –náklady na transakcie s vlastným imaním.
(4) Existencia vysokokvalitných štandardov týkajúcich sa
finančných nástrojov vrátane derivátov, je dôležitá prekapitálový trh spoločenstva. V prípade IAS 32 a IAS 39môžu byť však zmeny a doplnky zvažované v súčasnostinatoľkorozsiahle,ženiejeprimeranéprijaťtietoštandardyvtomtookamžiku.Akonáhlesasúčasnýprojektzlepšeniaukončí a zrevidované štandardy sa vydajú, bude Komisiaprioritne zvažovať prijatie zrevidovaných štandardovna základe nariadenia (ES) č. 1606/2002.
(5) Všetky medzinárodné účtovné štandardy existujúce k 14.
septembru2002okremIAS32,IAS39asúvisiacichinter-pretácií by sa mali podľa toho prijať.
(6) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so sta-
noviskom Výboru pre účtovné predpisy,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Medzinárodné účtovné štandardy stanovené v prílohe saprijímajú.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnenívÚradnom vestníku Európskej únie .
(1) Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.4 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli 29. septembra 2003
Za Komisiu
Frederik BOLKESTEIN
člen Komisie13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 5
PRÍLOHA
MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY
IAS 1: Prezentácia účtovnej závierky (revidovaný 1997)
IAS 2: Zásoby (revidovaný 1993)IAS 7: Výkazy peňažných tokov (revidovaný 1992)IAS 8: Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovnýc h zásadách (revidovaný
1993)
IAS 10: Udalosti po súvahovom dni (revidovaný 1999)
IAS 11: Zákazková výroba (revidovaný 1993)
IAS 12: Dane z príjmov (revidovaný 2000)IAS 14: Vykazovanie o segmentoch (revidovaný 1997)IAS 15: Informácie o účinkoch zmien cien (prepracovaný 1994)IAS 16: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný 1998)IAS 17: Nájmy (revidovaný 1997)IAS 18: Výnosy z bežnej činnosti (revidovaný 1993)IAS 19: Zamestnanecké požitky (revidovaný 2002)IAS 20: Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci (prepr acovaný 1994)
IAS 21: Účinky zmien v kurzoch cudzích mien (revidovaný 1993)IAS 22: Podnikové kombinácie (revidovaný 1998)IAS 23: Náklady na prijaté úvery a pôžičky (revidovaný 1993)IAS 24: Zverejnenia o spriaznených osobách (prepracovaný 1994)IAS 26: Účtovanie a vykazovanie penzijných programov (prepracovaný 1994 )
IAS 27: Konsolidovanáúčtovnázávierkaaúčtovanieinvestíciídodcérsky chpodnikov(revidovaný2000)
IAS 28: Účtovanie investícií do pridružených podnikov (revidovaný 2000)IAS 29: Účtovné vykazovanie v hyperinflačných hospodárstvach (prepraco vaný 1994)
IAS 30: Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inšti túcií (prepracovaný 1994)
IAS 31: Účtovné vykazovanie podielov v spoločných podnikoch (revidovaný 2000)
IAS 33: Zisk na akciu (1997)IAS 34: Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka (1998)IAS 35: Ukončované činnosti (1998)IAS 36: Zníženie hodnoty majetku (1998)IAS 37: Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky (1998)IAS 38: Nehmotný majetok (1998)IAS 40: Investície v nehnuteľnostiach (2000)IAS 41: Poľnohospodárstvo (2001)6 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
INTERPRETÁCIE STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU
SIC-1: Konzistentnosť – rôzne oceňovacie vzorce na zásoby
SIC-2: Konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôžičk y
SIC-3: Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát z transakcií s pridruže nými podnikmi
SIC-6: Náklady na modifikáciu existujúceho softvéruSIC-7: Zavedenie meny euroSIC-8: Prvé uplatnenie IAS ako východiskovej základne účtovníctvaSIC-9: Podnikové kombinácie – rozdelenie ako akvizícia alebo ako zlúčeni e podielov
SIC-10: Štátna pomoc – bez konkrétneho vzťahu k prevádzkovým činnostiamSIC-11: Kurzy cudzích mien – aktivácia strát vyplývajúcich z prudkých dev alvácií meny
SIC-12: Konsolidácia – subjekty na zvláštny účel.SIC-13: Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné príspevky spoločník ov
SIC-14: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zníženie hod noty alebo stratu položiek
SIC-15: Operatívny nájom – stimulySIC-18: Konzistentnosť – alternatívne metódySIC-19: Mena, v ktorej sa vykazuje – ocenenie a prezentácia účtovnej závie rky podľa IAS 21 a IAS 29
SIC-20: Metóda vlastného imania – vykazovanie strátSIC-21: Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetku
SIC-22: Podnikové kombinácie – dodatočná úprava objektívnej hodnoty a pô vodne vykazovaného
goodwill-u
SIC-23: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – náklady na základnú údržbu a generálne opravy
SIC-24: Zisk na akciu – finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré sa môžu vyrovn ávať v akciách
SIC-25: Dane z príjmov – zmeny daňovej situácie podniku alebo jeho akcioná rov
SIC-27: Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú právne formy n ájmu
SIC-28: Podnikové kombinácie – „deň výmeny“ a objektívna hodnota majetko vých nástrojov
SIC-29: Zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytovanie služiebSIC-30: Mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na menu, v kt orej sa vykazuje
SIC-31: Výnosy – výmenné obchody zahŕňajúce reklamné službySIC-32: Nehmotný majetok – náklady na internetovú stránkuSIC-33: Konsolidácia a metóda vlastného imania – potenciálne hlasovacie práva a vymedzenie obchod-
ných podielov
Poznámka: Akékoľvek dodatky k týmto štandardom a interpretáciám sa nepovažujú za sú časť týchto štandardov a interpretácií a nie
je možné ich preto reprodukovať.
Reprodukovanie sa povoľuje v Európskom hospodárskom priestore. Všetky e xistujúce práva vyhradené
mimo EHP, s výnimkou práva reprodukcie na účely osobného použitia alebo in ého správneho nakladania.
Ďalšie informácie môžete získať od IASB na adrese www.iasb.org.uk.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 7
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 1
(REVIDOVANÝ 1997)
Prezentácia účtovnej závierky
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 1, Zverejňo vanie účtovných zásad, IAS 5,
Informácie, ktoré majú byť zverejnené v účtovnej závierke, a IAS 13, Preze ntácia obežného majetku a obežných
záväzkov, ktoré boli schválené predsedníctvom v prepracovaných verziác h v roku 1994. IAS 1 (revidovaný 1997)
bol schválený Radou IAS v júli 1997 a stal sa účinným pre účtovné závierky zo stavené za obdobia začínajúce
1. júla 1998 alebo neskôr.
V máji 1999, IAS 10 (revidovaný 1999), Udalosti po súvahovom dni, pozmenil odseky 63 písm. c), 64, 65 písm. a)
a 74 písm. c). Zmenený a doplnený text nadobudne účinnosť, keď nadobudne úč innosť IAS 10 (revidovaný 1999)
– to znamená, pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1 . januára 2000 alebo neskôr.
Nasledujúce SIC interpretácie sa vzťahujú k IAS 1:
— SIC-8: prvá aplikácia IAS ako základného východiska účtovníctva,— SIC-18: konzistentnosť – alternatívne metódy,— SIC-27: hodnotenie transakcií obsahujúcich právne formy nájmu,— SIC-29: zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytovanie služie b.
Úvod
1.Tentoštandard(„IAS1(revidovaný1997)“nahrádzamedzinárodnéúčtovné štandardyIAS1,Zverejňovanie
účtovných zásad, IAS 5, Informácie, ktoré majú byť zverejnené v účtovnej z ávierke, a IAS 13, Prezentácia
obežného majetku a obežných záväzkov. IAS 1 (revidovaný) sa stáva účinným pre účtovné obdobia
začínajúce 1. júla 1998 alebo neskôr, ale keďže požiadavky sú v súlade s tým i, ktoré sú už v existujúcich
štandardoch, podporuje sa ich skoršie uplatňovanie.
2.Štandard aktualizuje požiadavky štandardov, ktoré nahrádza, v súlade s r ámcovou osnovou zostavovania
aprezentácieúčtovnýchzávierokRadyIAS.Okremtohojevytvorenýnazlep šeniekvalityúčtovnejzávierky
prezentovanej v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, čím:
a) zabezpečuje,žeúčtovnézávierky,ktoréuvádzajú,žesúvsúladesIAS,s úvsúladeskaždýmuplatniteľným
štandardom vrátane všetkých požiadaviek na zverejnenie;
b) sa zabezpečí, aby odchýlky od požiadaviek IAS boli obmedzené na veľmi vz ácne prípady (príklady
nesúladu budú sledované a následne, podľa potreby, bude vydaný návod);
c) sa poskytne návod na štruktúru účtovnej závierky, vrátane minimálnych požiadaviek na každý samotný
výkaz, účtovné zásady a poznámky k výkazom účtovnej závierky a ilustratív nu prílohu; a
d) stanovia (na základe rámcovej osnovy) praktické požiadavky na oblasti ako sú významnosť, nepretržité
pokračovanievčinnosti,výberúčtovnýchzásad,akneexistujúštandardy ,konzistentnosťaprezentovanie
porovnateľných informácií.
3.Prizaoberanísapožiadavkamipoužívateľovnazrozumiteľnejšieinformá cieo„výnosnosti“meranejširšieako
„zisk“ uvádzaný vo výkaze ziskov a strát, štandard stanovuje novú požiada vku na samotný výkaz účtovnej
závierkyuvádzajúcitievýnosyanáklady,ktoréniesúbežneuvádzanévový kazeziskovastrát.Novývýkaz
môže byť prezentovaný buď ako „tradičné“ vybilancovanie majetku v stĺpco vej forme, alebo ako výkaz
ovýnosnostizostavenývovlastnomusporiadaní.RadaIASsavprincípedoh odolvapríli1997narevidovaní
spôsobu,ktorýmjevýnosnosťmeranáavykazovaná.Projektbudepravdepod obneuvažovaťhlavneovplyv
na vykazovanie výnosnosti a cieľov vykazovania podľa rámcovej osnovy Rad y IAS. Kvôli tomu Rada IAS
vyvinie v tejto oblasti návrhy.8 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4.Štandard je platný pre všetky podniky vykazujúce v súlade s IAS, vrátane bá nk a komerčných poisťovní.
Minimálne štruktúry sú zostavené tak, aby boli dostatočne flexibilné na t o, aby mohli byť prispôsobené
napoužívanievktoromkoľvekpodniku,Napríkladbankybymalibyťschopné vytvoriťprezentáciu,ktoráje
v zhode s týmto štandardom a tiež detailnejšími požiadavkami IAS 30, Zvere jnenia v účtovných závierkach
bánk a podobných finančných inštitúcií.
OBSAH
Odseky
Cieľ 10
Rozsah 10
Účel účtovnej závierky 11
Zodpovednosť za účtovnú závierku 11
Súčasti účtovnej závierky 11
Všeobecné úvahy 12
Verná prezentácia a súlad s medzinárodnými účtovnými štandardmi 12Účtovné zásady 13
Nepretržitosť pokračovania v činnosti 14Akruálny princíp 14
Konzistentnosť prezentácie 15
Významnosť a agregácia 15
Kompenzácia 16
Porovnateľné informácie 16
Štruktúra a obsah 17
Úvod 17
Identifikácia účtovnej závierky 17
Účtovné obdobie 18
Včasnosť 18
Súvaha 18
Rozlišovanie na obežné/neobežné 18Obežný majetok 19
Obežné záväzky 19
Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnej súvahe 20Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnej súvahe alebo v pozn ámkach 2113/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 9
Výkaz ziskov a strát 22
Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze ziskov a strát 2 2
Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnom výkaze ziskov a str át alebo v poznámkach 23
Zmeny vo vlastnom imaní 24
Výkaz peňažných tokov 25
Poznámky k výkazom účtovnej závierky 25
Štruktúra 25
Prezentácia účtovných zásad 26
Ostatné zverejnenia 27
Dátum účinnosti 27
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
a návodom na uplatňovanie v tomto štandard e a v kontexte s Predslovom k Medzinárodným účtovným štandardom .
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť zásady prezentácie riadnej účtovnej z ávierky, v snahe zabezpečiť porovnateľnosť
účtovných závierok podniku s účtovnými závierkami minulých obdob í a s účtovnými závierkami iných podnikov.
Na dosiahnutie tohto cieľa tento štandard vysvetľuje všeobecné úvahy o pr ezentácii účtovnej závierky, návody na jej
štruktúru a minimálne požiadavky na obsah účtovnej závierky. Vykazovani e, oceňovanie a zverejňovanie
konkrétnych transakcií a udalostí sa rozoberá v iných medzinárodných účt ovných štandardoch.
ROZSAH
1. Tento štandard by sa mal používať pri prezentácii všetkých riadnych účt ovných závierok zostavovaných
a prezentovaných v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi.
2.Riadne účtovné závierky sú tie, ktoré uspokojujú potreby používateľov, k torí nie sú v takom postavení, aby
mohlivyžadovaťsprávyzohľadňujúceichšpecifickéinformačnépotreby. Riadneúčtovnézávierkyzahŕňajú
tie,ktorésúprezentovanésamostatnealebovrámciinéhoverejnéhodokum entu,akojevýročnásprávaalebo
prospekt. Tento štandard sa nevzťahuje na skrátené finančné informácie v priebehu účtovného roka. Tento
štandard platí rovnako pre účtovné závierky jednotlivých podnikov, ako a j pre konsolidované účtovné
závierky skupiny podnikov. Avšak nevylučuje prezentáciu konsolidovane j účtovnej závierky v súlade
s medzinárodnými účtovnými štandardmi a účtovnej závierky materského po dniku podľa národných
požiadaviek v rámci toho istého dokumentu, pokiaľ zásady zostavovania ka ždej sú jasne uvedené v časti
o účtovných zásadách.
3Tento štandard je použiteľný pre všetky typy podnikov, vrátane bánk a kome rčných poisťovní. Doplňujúce
požiadavkyprebankyapodobnéfinančnéinštitúcie,vsúladespožiadavka mitohtoštandardu,sústanovené
v IAS 30, Zverejnenia v účtovných závierkach bánk a podobných finančných i nštitúcií.
4.Tento štandard používa terminológiu, ktorá je vhodná pre podniky, ktorýc h cieľom je dosiahnutie zisku.
Spoločnosti verejného sektora, ktoré podnikajú, môžu teda uplatňovať po žiadavky tohto štandardu.
Neziskové, štátne a ostatné spoločnosti verejného sektora, ktoré by chce li použiť tento štandard, by museli
upraviťterminológiupoužitúpriniektorýchpoložkáchvovýkazochúčtov nejzávierkyatiežobsahvýkazov
účtovnej závierky. Tieto spoločnosti môžu tiež prezentovať v účtovnej zá vierke dodatočné časti.10 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
ÚČEL ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY
5. Účtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finančnej situácie a tr ansakcií, uskutočnených podnikom vo
finančnom vyjadrení. Cieľom riadnej účtovnej závierky je poskytovať inf ormácie o finančnej situácii,
výnosnosti a peňažných tokoch podniku, ktoré sú užitočné pre široký okruh používateľov pri ich
rozhodovaní.Účtovnázávierkatiežinformujeovýsledkochstarostlivos timanažmentuozverenézdroje.Na
splnenie daného cieľa účtovná závierka poskytuje informácie o:
a) majetku;
b) záväzkoch;c) vlastnom imaní;d) nákladoch a výnosoch, vrátane iných výnosov a nákladov; ae) peňažných tokoch.
Tietoinformácie,spolusďalšími,ktorésúuvedenévpoznámkachkvýkazom účtovnejzávierky,pomáhajú
používateľom pri predikcii budúcich peňažných tokov podniku a konkrétne pri včasnosti a istote tvorby
peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov.
ZODPOVEDNOSŤ ZA ÚČTOVNÚ ZÁVIERKU
6.Za zostavovanie a prezentáciu účtovnej závierky podniku je zodpovedný št atutárny a/alebo iný riadiaci
orgán podniku.
SÚČASTI ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY
7.Kompletná účtovná závierka obsahuje tieto súčasti:
a) súvaha;
b) výkaz výnosov;c) výkaz vysvetľujúci buď:
i) všetky zmeny vo vlastnom imaní; aleboii) zmeny vo vlastnom imaní, iné ako tie, ktoré vznikajú z kapitalových tra nsakcií s vlastníkmi
a z rozdeľovania vlastníkom;
d) výkaz peňažných tokov; ae) účtovné zásady a vysvetľujúce poznámky.
8.
Podnikom sa odporúča prezentovať okrem účtovnej závierky finančný prehľ ad manažmentu, ktorý opisuje
avysvetľujehlavnéčrtypodnikovejfinančnejvýnosnostiafinančnejsit uácieahlavnéneistoty,ktorýmčelí.
Takáto správa môže obsahovať prehľad o:
a) hlavnýchfaktorochavplyvochpodmieňujúcichvýnosnosť,vrátanezmie nvprostredí,vktorompodnik
vykonáva svoju činnosť, reakciu podniku na tieto zmeny a ich účinok a polit iku podniku v oblasti
investovania do udržania a zlepšenia činnosti, vrátane jeho dividendove j politiky;
b) zdrojoch financovania podniku, politike finančnej páky a pravidlách r izikového manažmentu; a
c) silných stránkach a zdrojoch podniku, ktorých hodnota nie je premietnu tá do súvahy podľa
medzinárodných účtovných štandardov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 11
9.Mnohé podniky prezentujú okrem účtovnej závierky ďalšie výkazy, ako je na príklad správa o životnom
prostredíavýkazyopridanejhodnote,hlavnevpriemyselnýchodvetviach ,kdeenvironmentálnefaktorysú
významné a kde zamestnanci tvoria dôležitú skupinu používateľov. Podnik om sa odporúča prezentovať
takéto dodatočné výkazy, ak je manažment presvedčený, že budú pre používa teľov užitočné pri
ekonomických rozhodnutiach.
VŠEOBECNÉ ÚVAHY
Verná prezentácia a súlad s medzinárodnými účtovnými štandardmi
10. Účtovnázávierkabymalaprezentovaťvernefinančnúsituáciufinančnúvý nosnosťapeňažnétokypodniku.
Primerané aplikovanie IAS s dodatočným zverejnením, ak je to potrebné, ús tí prakticky za všetkých
okolností do účtovnej závierky, ktorá dosahuje vernú prezentáciu.
11. Podnik,ktoréhoúčtovnázávierkajevsúladesIAS,bymaltútoskutočnosťz verejniť.Nemalobybyťuvedené,
žeúčtovnázávierkajevsúladesIAS,akniejevsúladesovšetkýmipožiadav kamikaždéhouplatniteľného
štandardu a každého uplatniteľnej interpretácie Stáleho interpretačné ho výboru. (1)
12. Nevhodné účtovné prístupy sa nedajú napraviť ani zverejnením použitých ú čtovných zásad, ani
poznámkami alebo vysvetľujúcim materiálom.
13. Za extrémne výnimočných okolností, keď manažment zváži, že požiadavka št andardu by mohla viesť
kmylnejinformáciiaodchýlkaodpožiadavkyjenevyhnutnánadosiahnutie vernejprezentácie,potomby
podnik mal zverejniť:
a) žemanažmentdošielkzáveru,žeúčtovnázávierkaprezentujevernefina nčnúsituáciupodniku,finančnú
výnosnosť a peňažné toky;
b) že vo všetkých významných súvislostiach je v súlade s aplikovateľnými I AS, okrem odchýlky od daného
štandardu, v snahe dosiahnuť vernú prezentáciu;
c) štandard, od ktorého sa podnik odchýlil, charakter odchýlky, vrátane p ostupu, ktorý by štandard
vyžadoval, dôvod, prečo by bol postup zavádzajúci za daných okolností, a p rijatá úprava; a
d) finančnýdosahodchýlkynačistýziskalebostratupodniku,namajetok, záväzky,vlastnéimanieapeňažné
toky za každé prezentované obdobie.
14. Účtovnázávierkajeniekedyopísanáako„založenána“alebo„vsúladesvýz namnýmipožiadavkamialebo
v súlade s účtovnými požiadavkami“ medzinárodných účtovných štandardov . Často neexistujú ďalšie
informácie, avšak je jasné, že významné požiadavky zverejnenia, či dokon ca účtovné požiadavky, nie sú
splnené. Takéto výkazy sú zavádzajúce, pretože nespĺňajú požiadavky spo ľahlivosti a zrozumiteľnosti
účtovnej závierky. V snahe zabezpečiť, aby účtovná závierka, ktorá uvádz a súlad s IAS, splnila kritériá
požadované medzinárodnými používateľmi, tento štandard obsahuje všeob ecnú požiadavku, že účtovná
závierka by mala poskytovať vernú prezentáciu, návod na splnenie požiada vky vernej prezentácie a ďalší
návod na určenie extrémne zriedkavých okolností, v ktorých je odchýlka ne vyhnutná. Taktiež vyžaduje
zverejnenievýznamnýchokolnostíspojenýchsodchýlkou.Existencianer ovnakýchnárodnýchpožiadaviek
nie je sama osebe postačujúcou na ospravedlnenie odchýlky od účtovnej záv ierky, zostavenej s využitím
medzinárodných účtovných štandardov.
(1) Pozri tiež SIV-8: prvé uplatnenie MÚŠ ako východiskovej základne účtovn íctva.12 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
15. Prakticky za každých okolností sa verná prezentácia dosiahne zosúladení m všetkých podstatných hľadísk
obsiahnutých v aplikovaných IAS. Verná prezentácia vyžaduje:
a) výber a uplatňovanie účtovných zásad v súlade s odsekom 20;
b) prezentáciu informácií, vrátane účtovných zásad, spôsobom, ktorý pos kytuje relevantné, spoľahlivé,
porovnateľné a zrozumiteľné informácie; a
c) poskytnutie dodatočných zverejnení, ak požiadavky medzinárodných úč tovných štandardov nie sú
dostatočnéprepoužívateľovnapochopeniedosahukonkrétnychtransakci í,aleboudalostínafinančnú
situáciu a finančnú výnosnosť podniku.
16. Zaextrémnezriedkavýchokolnostíaplikáciašpecifickejpožiadavkymed zinárodnéhoúčtovnéhoštandardu
môže mať za následok, že účtovná závierka môže zavádzať. Toto sa môže stať i ba v prípade, ak postup
požadovaný štandardom je zreteľne nevhodný, a teda verná prezentácia nem ôže byť dosiahnutá ani
aplikáciou štandardu, ani prostredníctvom zverejnenia samostatného do datku. Odchýlka od štandardu nie
je náležitá jednoducho preto, že iný postup by tiež poskytol vernú prezent áciu.
17. Pri stanovení, či odchýlka od špecifickej požiadavky medzinárodného účt ovného štandardu je potrebná,
uvažuje sa o:
a) cieli danej požiadavky a prečo tento cieľ nie je dosiahnutý alebo nie je v ýznamný za daných okolností;
a
b) oblastiach,vktorýchsaokolnostivpodnikuodlišujúodokolnostítých podnikov,ktorédodržujúdanú
požiadavku.
18. Pretože sa očakáva, že okolnosti vyžadujúce odchýlku sa budú vyskytovať i ba veľmi zriedkavo a potreba
odchýlky bude vecou rozsiahlej diskusie a subjektívneho úsudku, je dôlež ité, aby používatelia boli
oboznámení, že podnik nesplnil požiadavky medzinárodných účtovných šta ndardov vo všetkých
významných súvislostiach. Je tiež dôležité, aby im boli poskytnuté prime rané informácie, ktoré by im
umožnili vytvoriť si kvalifikovaný úsudok o tom, či je odchýlka nevyhnutn á, a ktoré by im umožnili
kvantifikovaťúpravy,ktorébybolipotrebnénazosúladeniesoštandardo m.RadaIASbudesledovaťprípady
nesúladu,ktorésúdanédojehopozornosti(napríkladpodnikmi,ichaudít ormiapredstaviteľmilegislatívy)
a zváži potrebu ujasnenia prostredníctvom interpretácií, alebo zmien št andardov podľa potreby
na zabezpečenie, že odchýlky ostanú nevyhnutnými iba v extrémne zriedkav ých prípadoch.
19. Keď, v súlade s konkrétnymi ustanoveniami daného štandardu, je medzináro dný účtovný štandard
uplatnený pred dátumom účinnosti, táto skutočnosť by mala byť zverejnená .
ÚČTOVNÉ ZÁSADY
20. Manažmentbymalvybraťauplatniťpodnikovéúčtovnézásadytak,abyúčtov názávierkabolavsúladeso
všetkými požiadavkami každého, použiteľného medzinárodného účtovného štandardu a s interpretáciou
Stálehointerpretačnéhovýboru.Vprípadoch,keďneexistuješpecifikov anápožiadavka,manažmentbymal
vyvinúť zásady na zabezpečenie, aby účtovná závierka poskytovala inform ácie, ktoré sú:
a) relevantné pre potreby používateľov pri rozhodovaní sa; a
b) spoľahlivé tým, že:
i) zobrazujú verne výsledky a finančnú situáciu podniku;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 13
ii) vyjadrujú ekonomickú podstatu udalostí a transakcií a nie len ich práv nu formu (1);
iii) sú neutrálne, to znamená nezaujaté;
iv) sú v súlade so zásadou opatrnosti; av) sú úplné vo všetkých významných súvislostiach.
21.
Účtovnézásadypredstavujúurčitézásady,východiská,konvencie,pravi dláapraktiky,prijatépodnikompri
zostavovaní a prezentácii účtovnej závierky.
22. Ak nie je k dispozícii konkrétny IAS a interpretácie Stáleho interpretačn ého výboru, používa manažment
vlastný úsudok pri tvorbe účtovných zásad tak, aby informácie poskytovan é používateľom účtovnej
závierky podniku boli pre nich čo najužitočnejšie. Pri vytváraní tohto ús udku berie manažment do úvahy:
a) požiadavky a návod v medzinárodných účtovných štandardoch, ktoré sa za oberajú podobnými alebo
súvisiacimi problémami;
b) definície, kritéria vykazovania a oceňovania majetku, záväzkov, výno sov a nákladov stanovené
v rámcovej osnove Rady IAS; a
c) vyhlásenia iných oficiálnych orgánov stanovujúcich štandardy a akcep tované skúsenosti danej
priemyselnej oblasti do tej miery, aby boli v súlade s časťou a) a b) tohto od seku.
POKRAČOVANIE V ČINNOSTI
23. Prizostavovaníúčtovnejzávierkybymalmanažmentzhodnotiť,čijepodni kschopnýpokračovaťvčinnosti.
Účtovná závierka by mala byť zostavená za predpokladu pokračovania v činn osti, ak manažment buď
nezamýšľa likvidovať podnik, alebo vzdať sa obchodnej činností, alebo ak nemá žiadnu inú skutočnú
alternatívu, okrem pokračovania v činnosti. Keď si je manažment vedomý, p ri vlastnom hodnotení
významných neistôt súvisiacich s udalosťami alebo podmienkami, ktoré mô žu viesť k významným
pochybnostiam o schopností podniku pôsobiť ako podnik s nepretržitým pok račovaním v činnosti, tieto
neistoty by mali byť zverejnené. Keď účtovná závierka nie je zostavená s po užitím zásady pokračovania
v činností, tento fakt by mal byť tiež zverejnený spolu zo zásadami, podľa k torých je účtovná závierka
zostavená a príčinami, prečo nebude podnik považovaný za podnik s pokračo vaním v činnosti.
24. Prizisťovaní,čipredpokladpokračovaniavčinnostipodnikujesprávny, manažmentberiedoúvahyvšetky
dostupné informácie do blízkej budúcnosti, ktoré by mali byť minimálne, n ie je to však ohraničené, do 12
mesiacovodsúvahovéhodňa.Stupeňúvahzávisíodkaždejkonkrétnejsituá cie.Akmalpodnikvminulosti
ziskovéoperáciearýchlyprístupkfinančnýmzdrojom,možnodospieťkzáv eru,žeúčtovníctvonazáklade
zásadypokračovaniavčinnostipodnikujeadekvátne,bezdetailnejanalý zy.Vinýchprípadochmanažment
môžeuvažovaťoširokomspektrefaktorovzoblastibežnejaočakávanejzis kovosti,splátkovýchkalendárov
a potenciálnych zdrojov náhradného financovania predtým, ako dôjde k záv eru, že použitie zásady
nepretržitého pokračovania v činnosti podniku je adekvátne.
AKRUÁLNY PRINCÍP
25. Podnik by mal zostaviť účtovnú závierku, okrem informácií o peňažných tok och, podľa akruálneho
princípu.
(1) Pozri tiež SIV-27: Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú pr ávne formy nájmu.14 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
26. Podľa akruálneho princípu sú transakcie a udalosti vykázané vtedy, keď sa uskutočnia (a nie ako peňažné
prostriedky alebo ich ekvivalenty, keď sú prijaté alebo zaplatené) a sú za účtované a vykázané v účtovnej
závierkezaobdobie,sktorýmsúvisia.Nákladysúvykazovanévovýkazezis kovastrátnazákladepriameho
spojenia medzi vynaloženými nákladmi a vznikom konkrétnych položiek výn osov (vecná zhoda). Avšak,
použitiekonceptuvecnejzhodynedovoľujevsúvahevykazovaťpoložky,kt orénespínajúdefiníciumajetku
alebo záväzkov.
KONZISTENTNOSŤ PREZENTÁCIE
27. Prezentácia a členenie položiek účtovnej závierky by sa medzi jednotlivý mi obdobiami nemali meniť
s výnimkou, keď:
a) významná zmena v charaktere operácií podniku alebo opätovné prekontro lovanie informácií
prezentovanýchvúčtovnejzávierkepoukazujenato,ževýsledkomzmienbu devhodnejšiaprezentácia
poukazuje na to, že výsledkom zmien bude vhodnejšia prezentácia udalostí alebo transakcií; alebo
b) zmenu v prezentácii vyžaduje IAS alebo interpretácia Stáleho interpre tačného výboru (1).
28. Významná akvizícia alebo likvidácia, alebo prekontrolovanie prezentác ie v účtovnej závierke by mohli
naznačiť, že účtovná závierka by mala byť prezentovaná iným spôsobom. Pod nik by mal meniť spôsob
prezentácie v účtovnej závierke iba ak je pravdepodobné, že sa bude pokrač ovať v používaní revidovanej
štruktúry, alebo ak užitočnosť nového spôsobu prezentácie je zrejmá. Keď podnik uskutočnení zmeny
v prezentácii, preklasifikuje informácie na porovnateľné v súlade s odse kom 38. Zmeny v prezentácií
v zmysle národných požiadaviek sú povolené len vtedy, ak opätovné prekont rolovanie prezentácie je
v súlade s požiadavkami tohoto štandardu.
VÝZNAMNOSŤ A AGREGÁCIA
29. Každá významná položka by mala byť v účtovnej závierke prezentovaná osobi tne. Nevýznamné položky
by mali byť zlúčené s položkami podobného charakteru, alebo podobnej funk cie a nemusia byť
prezentované osobitne.
30. Účtovná závierka je výsledkom spracovania obrovského množstva transakc ií, ktoré sú štruktúrované
zoskupovaním do skupín podľa ich charakteru alebo funkcie. Záverečnou fá zou procesu agregácie
a klasifikácie je prezentácia súhrnných a rozčlenených údajov, ktoré tvo ria riadkové položky buď
vsamotnýchvýkazochúčtovnejzávierky,alebovpoznámkachknim.Akriadk ovápoložkaniejevýznamná
samostatne, je zoskupená s inými položkami buď v samotných výkazoch účtov nej závierky, alebo
v poznámkach k nim. Položka, ktorá nie je dostatočne významná na osobitnú p rezentáciu v samotných
výkazoch účtovnej závierky, môže byť dostatočne významná na osobitnú pre zentáciu v poznámkach
k výkazom účtovnej závierky.
31. V tomto kontexte je informácia významná, ak jej nezverejnenie by mohlo ovp lyvniť ekonomické
rozhodovanie používateľov, uskutočnené na základe účtovnej závierky. V ýznamnosť závisí od veľkosti
a charakteru posudzovanej položky v konkrétnych podmienkach jej vynecha nia. Pri rozhodovaní, či
položka alebo zoskupenie položiek je významné, charakter a veľkosť polož ky sa hodnotia spoločne.
Určujúcimfaktorommôžebyť,vzávislostiodpodmienok,buďcharakterale boveľkosťpoložky.Napríklad
individuálne druhy majetku s tým istým charakterom a funkciou sa zoskupuj ú dokonca i vtedy, keď
jednotlivésumysúvysoké.Avšakpoložkyveľképočtom,ktorésaodlišujúc harakteromalebofunkciou,sa
prezentujú osobitne.
32. Významnosť predpokladá, že špecifické požiadavky IAS na zverejnenie nem usia byť splnené, ak výsledná
informácia nie je významná.
(1) Pozri SIV-18: konzistentnosť – alternatívne metódy.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 15
KOMPENZÁCIA
33. Majetok a záväzky by sa nemali vzájomne kompenzovať, okrem prípadov, keď j e to vyžadované alebo
povolené iným IAS.
34. Položky výnosov a nákladov by mali byť vzájomne kompenzované len vtedy, ak :
a) to vyžaduje alebo dovoľuje IAS; alebo
b) iné zisky a iné straty a náklady, ktoré sa viažu k rovnakej alebo podobnej transakcii a udalosti, nie sú
významné. Tieto sumy by mali byť agregované v súlade s odsekom 29.
35. Jedôležité,abytakmajetokazáväzky,akoajnákladyavýnosy,aksúvýznam né,bolivykazovanéosobitne.
Kompenzáciabuďvovýkazeziskov,astrátalebovsúvahe,okremprípadov,k eďkompenzáciaodzrkadľuje
podstatu transakcie alebo udalosti, znižuje schopnosť používateľov poc hopiť vykonané transakcie
azhodnotiťbudúcipohybpeňažnýchtokovvspoločnosti.Vykazovaniemaje tkuvzníženejnettohodnote,
napríkladzastaralézásobyvzníženejhodnoteapochybnénevymožiteľnép ohľadávkyvzníženejhodnote,
nie je kompenzácia.
36. IAS 18, Výnosy z bežnej činnosti, definuje termín výnosy z bežnej činnosti a vyžaduje, aby boli merané
objektívnouhodnotousohľadomnaprijatéaleboočakávanépríjmy,berúcd oúvahyvšetkyobchodnézľavy
aobjemovérabatypovolenépodnikom.Podnikuskutočnípočassvojichbežn ýchčinnostírôznetransakcie,
priktorýchnevznikajúvýnosyzbežnejčinnosti,alektorésúvisiashlavn ýmičinnosťamitvoriacimivýnosy
z bežnej činnosti. Výsledky takýchto transakcií sú prezentované ako čist é tak, že prezentácia odzrkadľuje
podstatu transakcie alebo udalosti, pričom ku každému výnosu je priraden ý náklad vzniknutý pri tej istej
transakcii. Napríklad:
a) zisky a straty pri vyradení neobežného majetku, vrátane investícií a pr evádzkového majetku, sú
vykazované tak, že od tržieb sa odpočíta zostatková hodnota majetku a nákl ady súvisiace s predajom;
b) náklady, hradené podľa zmluvy s treťou stranou (napríklad zmluva o pren ájme), sú porovnávané so
súvisiacimi úhradami; a
c) mimoriadne položky môžu byť prezentované netto bez súvisiacich daní a m enšinových podielov tak,
že celková suma je uvedená v poznámkach.
37. Navyše, zisky a straty vznikajúce zo skupiny podobných transakcií sú vyka zované na netto základe,
napríkladziskyastratyzprepočtovcudzíchmienaleboziskyastratyktor ésaviažukfinančnýmnástrojom,
ktoré sú vlastnené s cieľom obchodovania s nimi. Takéto zisky a straty sú vš ak – vykazované osobitne, ak
ich veľkosť, charakter alebo dosah je taký, že osobitné zverejnenie je vyž adované podľa IAS 8, Čistý zisk
alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách.
POROVNATEĽNÉ INFORMÁCIE
38. Pri všetkých číselných informáciách účtovnej závierky by sa mali vykazov ať porovnateľné informácie za
predchádzajúce obdobie, okrem prípadov, keď IAS dovoľuje alebo vyžaduje inak. Porovnateľné informácie
by mali obsahovať slovné a opisné informácie, ak je to dôležité na pochopen ie účtovnej závierky bežného
obdobia.
39. V niektorých prípadoch opisné informácie, ktoré poskytuje účtovná závie rka predchádzajúceho obdobia
(období)súrelevantnéajprebežnéobdobie.Napríkladdetailyoprávnoms pore,ktoréhovýsledokbolneistý
k poslednému súvahovému dňu a ešte je v procese riešenia, sú zverejnené v be žnom období. Pre
používateľov sú užitočné aj informácie o tom, že existovala neistota k pos lednému súvahovému dňu a že
sa uskutočnili patričné kroky počas bežného obdobia na odstránenie tejto neistoty.16 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
40. Ak je zmenená prezentácia alebo členenie položiek účtovnej závierky, mal i by byť, kvôli zabezpečeniu
porovnateľností s bežným obdobím, preklasifikované porovnateľné sumy, okrem prípadu, keď sa to
prakticky nedá uskutočniť a mal by byť zverejnený charakter, suma a príčin a každého pretriedenia. Ak nie
je možné preklasifikovať porovnateľné sumy, podnik by mal zverejniť príč inu, prečo neuskutočnil
preklasifikácie a charakter zmien, ktoré by vznikli v prípade, ak by dané s umy boli preklasifikované.
41. Môžu existovať okolnosti, keď prakticky nie je možné pretriediť porovnat eľné informácie na dosiahnutie
porovnateľnosti s bežným obdobím. Napríklad údaje nemuseli byť zozbiera né v minulom období
(obdobiach) spôsobom, ktorý umožňuje pretrieďovanie a nemusia sa spätne dať tieto informácie vytvoriť.
Zatakýchtookolnostísazverejňujecharakterúpravporovnateľnýchsúm, ktorébysaboliuskutočnili.IAS
8sazaoberáúpravamipožadovanýminazískanieporovnateľnýchinformáci ívprípade,keďsauskutočnia
zmeny účtovných zásad, ktoré sa uplatňujú retrospektívne.
ŠTRUKTÚRA A OBSAH
Úvod
42. Tentoštandardvyžadujeurčitézverejneniavsamotnýchvýkazochúčtovne jzávierky,priinýchriadkových
položkáchvyžadujezverejneniebuďvsamotnýchvýkazochúčtovnejzávier kyalebovpoznámkachknim
aakoprílohukštandardustanovujeodporúčanéformy,ktorémôžepodnikvy užiťpodľavlastnýchpotrieb
a podmienok. IAS 7 uvádza štruktúru na prezentáciu výkazu peňažných tokov .
43. Tentoštandardpoužívatermínzverejnenievširokomvýzname,zahrňujúcp oložkyprezentovanévkaždom
samotnom výkaze účtovnej závierky, ako aj v poznámkach k výkazom účtovnej závierky. Zverejnenia
vyžadovanéostatnýmiIASsarobiavsúladespožiadavkamitýchtoštandard ov.Aktentoaleboinýštandard
nešpecifikuje inak, tieto zverejnenia sa uvádzajú buď v samotnom prísluš nom výkaze účtovnej závierky,
alebo v poznámkach.
Identifikácia účtovnej závierky
44. Účtovnázávierkabymalabyťjasneidentifikovanáaodlíšenáodostatných informáciípublikovanýchvtom
istom dokumente.
45. Medzinárodné účtovné štandardy sa aplikujú len na účtovné závierky, a nie na iné údaje prezentované vo
výročnejsprávealebovinomdokumente.Pretojedôležité,abypoužívatel iabolischopnírozlíšiťinformácie,
ktorésúzostavenéspoužitímmedzinárodnýchúčtovnýchštandardovodost atnýchinformácií,ktorémôžu
byt užitočné pre používateľov, ale nie sú predmetom štandardov.
46. Každá súčasť účtovnej závierky by mala byť jasne identifikovaná. Navyše, ak je to potrebné na správne
pochopenie zobrazených informácií, nasledujúce informácie by mali byť p rezentované na začiatku
a zopakované:
a) meno vykazujúceho podniku alebo iný spôsob identifikácie;
b) či účtovná závierka je individuálna alebo za skupinu podnikov;c) súvahový deň alebo obdobie, za ktoré sa účtovná závierka zostavuje, pod ľa toho čo je vhodné pre
príslušnú súčasť účtovnej závierky;
d) mena, v ktorej sa vykazuje; ae) zaokrúhľovanie použité pri prezentácii údajov v účtovnej závierke.
47.
Požiadavkyodseku46súbežnesplnenéprezentovanímzáhlavístránaskrát enýchzáhlavístĺpcovnakaždej
strane účtovnej závierky. Je potrebné sa rozhodnúť pre určenie najlepšie ho spôsobu prezentácie takýchto
informácií. Napríklad ak sa účtovná závierka číta elektronicky, nemusia sa používať osobitné strany;
na správne objasnenie týchto informácií sú vyššie uvedené položky prezen tované dostatočne vhodne.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 17
48. Účtovnézávierkysúčastozrozumiteľnejšie,aksúzostavovanétak,žesúp rezentovanéinformácievtisícoch
alebo miliónoch jednotiek meny, v ktorej sa vykazuje. Toto je akceptovate ľné, ak je daná úroveň presnosti
v prezentácii zverejnená a relevantné informácie sa nestratili.
Účtovné obdobie
49. Účtovná závierka by mala byť prezentovaná minimálne ročne. Ak sa za výnimo čných okolností mení
súvahovýdeňvpodnikuaročnáúčtovnázávierkajeprezentovanázaobdobie dlhšiealebokratšieakojeden
rok, podnik by mal zverejniť za obdobie obsiahnuté v účtovnej závierke ako dodatok:
a) dôvod použitia iného obdobia ako jeden rok; a
b) skutočnosť,žeporovnávanésumyzvýkazuziskovastrát,zmienvovlastn omimaní,peňažnýchtokov
a súvisiacich poznámok k výkazom účtovnej závierky nie sú porovnateľné.
50. Za výnimočných okolností môže byť podnik požiadaný zmeniť súvahový deň, a lebo môže byť takto
rozhodnuté, napríklad ako dôsledok jeho akvizície iným podnikom s odlišn ým súvahovým dňom. Ak ide
o takýto prípad, je dôležité, aby si boli používatelia vedomí, že sumy vyka zované za bežné obdobie
a porovnávané údaje nie sú porovnateľné, a že dôvod zmeny súvahového dňa je objasnený.
51. Obvykle sú účtovné závierky zostavované dôsledne za obdobie jedného roka . Avšak niektoré podniky
dávajú z praktických dôvodov prednosť vykazovaniu napríklad za obdobie 5 2 týždňov. Tento štandard
nevylučuje tento postup, keďže výsledné účtovné závierky nebudú pravdep odobne významne odlišné od
tých, ktoré sú prezentované za jeden rok.
V časnosť
52. Použiteľnosťúčtovnejzávierkyjeznížená,akniejekdispozíciipoužíva teľomvrámciurčitéhoprimeraného
obdobia po súvahovom dni. Podnik by mal byť schopný vydať účtovnú závierku do šiestich mesiacov od
súvahového dňa. Súvisiace faktory, ako je zložitosť podnikových činnost i, nie sú. dostatočným dôvodom
na to, aby sa nevykazovalo načas. Špecifickejšími konečnými termínmi sa z aoberá legislatíva a trhová
regulácia v jednotlivých právnych systémoch.
Súvaha
Rozlišovanie naobežné/neobežné
53. Každý podnik by mal určiť, na základe charakteru vlastnej činnosti, či bud e alebo nebude prezentovať
obežný a neobežný majetok a obežné a neobežné záväzky ako osobitné skupiny v súvahe. Ak je toto
rozlíšenie uskutočnené, aplikujú sa odseky 57 až 65 tohto štandardu. Ak sa podnik rozhodne nevykonať
toto členenie, majetku a záväzky by mali byť prezentované jasne v poradiac h likvidity.
54. Pri uplatnení ktoréhokoľvek prístupu k prezentácii, by mal podnik zverej niť pri každej položke majetku
záväzkov celkové očakávané sumy, ktoré majú byť vyrovnané alebo uhradené v čase 12 mesiacov a menej
od súvahového dňa, očakávané sumy, ktoré majú byť vyrovnané alebo uhraden é za dobu dlhšiu ako 12
mesiacov.
55. Ak podnik dodáva tovar alebo služby v rámci jasne identifikovateľného pre vádzkového cyklu, osobitné
členenie na obežný a neobežný majetok a záväzky poskytuje užitočné inform ácie rozlíšením čistého
majetku, ktorý nepretržite obieha v podobe pracovného kapitálu, od tých, ktoré sú využívané v činnosti
podnikudlhodobo.Takétočlenenietaktiežzvýrazňujemajetok,ktorýbud epodľaočakávaniazrealizovaný
v rámci bežného prevádzkového cyklu a záväzky, ktoré majú byť splatené v rá mci toho istého obdobia.18 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
56. Informácie o termínoch zrealizovania majetku a splatností záväzkov sú už itočné pri hodnotení likvidity
a solventnosti podniku. IAS 32, Finančné nástroje: zverejňovanie a preze ntácia, vyžaduje zverejnenie
termínov splatnosti finančného majetku aj finančných záväzkov. Finančn ý majetok zahŕňa pohľadávky
z obchodného styku a ostatné pohľadávky a finančné záväzky zahŕňajú záväz ky z obchodného styku
a ostatné záväzky. Informácie o očakávaných termínoch vyrovnania a úhrad nepeňažného majetku
a záväzkov, ako sú napríklad zásoby a rezervy, sú tiež užitočné, či majetok alebo záväzky sú alebo nie sú
členené na obežné a neobežné. „Napríklad podnik zverejňuje sumy zásob, u k torých sa očakáva
zrealizovanie za viac ako jeden rok od súvahového dňa.“
Obežný majetok
57. Majetok by mal začleniť do obežného vtedy, keď:
a) sa očakáva, že bude zrealizovaný, alebo je určený na predaj alebo spotre bu v rámci normálneho
prevádzkového cyklu podniku; alebo
b) je určený na obchodné účely alebo držaný na krátky čas a jeho zrealizovan ie sa očakáva do 12-tich
mesiacov od súvahového dňa, alebo
c) ide o peňažné prostriedky alebo peňažné ekvivalenty, ktorých použitie nie je obmedzené.
Všetok ostatný majetok by sa mal považovať za neobežný majetok.
58. Tentoštandardpoužívatermín„neobežný“zahrňujúchmotné,nehmotné ,prevádzkovýafinančnýmajetok
dlhodobého charakteru. Nezakazuje používanie alternatívneho pojmu, po kiaľ je jasný jeho zmysel.
59. Prevádzkový cyklus podniku je čas medzi obstaraním materiálu, vstupu júceho do procesu, a jeho
zrealizovaním na peňažné prostriedky alebo na nástroj, ktorý je pohotovo zameniteľný za peňažné
prostriedky.Obežnýmajetokzahŕňazásoby,ktorésúpredanéaspotrebova néapohľadávkyzobchodného
styku, ktoré sú zrealizované v normálnom prevádzkovom cykle, dokonca i vt edy, keď sa ich zrealizovanie
neočakáva do 12 mesiacov od súvahového dňa. Obchodovateľné cenné papiere sú považované za obežný
majetok, ak sa ich zrealizovanie očakáva do 12 mesiacov od súvahového dňa; inak sú považované za
neobežný majetok.
Obežné záväzky
60. Záväzok by mal byť začlenený do obežných záväzkov vtedy, keď:
a) sa očakáva jeho úhrada počas normálneho prevádzkového cyklu podniku; a lebo
b) jeho splatnosť sa očakáva do 12 mesiacov od súvahového dňa.
Všetky ostatné záväzky by sa mali považovať za neobežné záväzky.
61. Obežné záväzky môžu byť členené podobným spôsobom ako obežný majetok. Niektoré obežné záväzky,
ako napríklad záväzky z obchodného styku a časové rozlíšenie nákladov na z amestnancov a ostatné
prevádzkové náklady, tvoria súčasť pracovného kapitálu, používaného v n ormálnom prevádzkovom cykle
podnikania. Takéto prevádzkové položky sa považujú za obežné záväzky dok onca aj vtedy, ak sú splatné
za viac ako 12 mesiacov od súvahového dňa.
62. Aleostatnéobežnézáväzkysplatnédo12mesiacovodsúvahovéhodňanie súpovažovanézasúčasťbežného
prevádzkovéhocyklu.Akopríkladmožnouviesťobežnúčasťúročenýchzávä zkov,bankovékontokorentné
úvery, splatné dividendy, dane z príjmov a ostatné neobchodné záväzky. Úr očené záväzky, ktoré
zabezpečujú financovanie pracovného kapitálu na základe dlhodobosti, a ktoré nie sú splatné do 12
mesiacov, sú neobežné záväzky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 19
63. Podnikbymalkontinuálnepovažovaťsvojedlhodobéúročenézáväzkyza neobežnéajvtedy,aksúsplatné
do 12 mesiacov od súvahového dňa, ak:
a) pôvodný termín bol dlhší ako 12 mesiacov;b) podnik zamýšľa refinancovať svoje povinnosti na základe dlhodobosti; a
c) tentozámerjedoloženýdohodouorefinancovaní,alebooreštrukturali záciiplatieb,ktorájeplatnápred
autorizáciou účtovnej závierky.
Suma každého záväzku, ktorá bola vyčlenená z obežných záväzkov v súlade s t ýmto odsekom, spoločne
s informáciami podporujúcimi túto prezentáciu, by mala byť zverejnená v p oznámkach k súvahe.
64. Priniektorýchzáväzkoch,ktorésúsplatnévbudúcomprevádzkovomcyk le,bysamohloočakávať,žebudú
refinancované alebo bude „predlžená ich splatnosť“ podľa uváženia podni ku, a preto sa neočakáva, že sa
použijeobežnýpracovnýkapitálpodniku.Takétozáväzkysapovažujúzasú časťpodnikovéhodlhodobého
financovania a mali by byť považované za neobežné. Avšak v situácii, v ktor ej refinancovanie nie je závislé
od rozhodnutia podniku (ako by bol prípad, ak by neexistovala dohoda o refi nancovaní), refinancovanie
nemožno považovať za automatické a záväzok je považovaný za obežný, okrem prípadu, kedy platnosť
dohodyorefinancovanípredautorizáciouúčtovnejzávierkysaposkytuje dôkazotom,žepodstatazáväzku
k súvahovému dňu bola dlhodobá.
65. Niektoré dohody o pôžičkách obsahujú záruky dlžníka (zmluvy), v dôsle dku ktorých je záväzok splatný
napožiadanie,akniesúdodržanéurčitépodmienky,súvisiacesdlžníkovo ufinančnousituáciou.Zatakýchto
okolností je záväzok považovaný za neobežný iba vtedy, keď:a) veriteľ súhlasil pred autorizáciou účtovnej závierky na nežiadať plat bu ako dôsledok nedodržania
podmienok; a
b) nie je pravdepodobné, že ďalšie porušenia sa vyskytnú v priebehu 12 mesi acov od súvahového dňa.
Informácie, ktoré majú byť prezentované vsamotnej súvahe
66. V súvahe by mali byť zahrnuté minimálne súvahové položky, ktoré prezentuj ú nasledujúce sumy:
a) nehnuteľnosti, stroje a zariadenia;
b) nehmotný majetok;c) finančný majetok (okrem položiek uvedených pod d), f) a g));d) investície účtované s použitím metódy vlastného imania;e) zásoby;f) pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky;g) peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty;h) záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky;i) daňové záväzky a pohľadávky, ako to vyžaduje 1AS 12, Dane z príjmov;j) rezervy;k) neobecné úročené záväzky;l) menšinové podiely; am) upísané základné imanie a rezervné fondy.20 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
67. Dodatočnésúvahovépoložky,názvyamedzisúčtybymalibyťprezentovanév súvahevtedy,aktovyžaduje
IAS, alebo ak je taká prezentácia nevyhnutná na vernú prezentácii finančn ej situácie podniku.
68. Tento štandard nepredpisuje poradie alebo formu, v ktorej majú byť položk y prezentované. Odsek 66
jednoducho uvádza zoznam položiek, ktoré sú natoľko rozdielne v charakte re alebo funkcii, že si zaslúžia
osobitnú prezentáciu v súvahe. Ilustratívna forma je uvedená v prílohe to hto štandardu. Úpravy
k súvahovým položkám, uvedeným vyššie, obsahujú toto:
a) súvahové položky sa pridajú, ak iný IAS vyžaduje osobitnú prezentáciu v samotnej súvahe, alebo ak
veľkosť, charakter alebo funkcia položky je taká, že jej osobitná prezent ácia by pomohla pri vernej
prezentácii finančnej situácie podniku; a
b) použitýopisaporadiepoložiekmôžebyťzmenenépodľacharakterupodni kuajehotransakciítak,aby
poskytovali informácie, ktoré sú nevyhnutné pre celkové pochopenie fina nčnej situácie podniku.
Napríkladbankazmeníhoreuvedenýopisscieľomlepšejaplikáciešpecifi ckýchpožiadaviekodsekov18
až 25 IAS 30, Zverejnenia v účtovných závierkach bánk a podobných finančný ch inštitúcií.
69. Súvahové položky uvedené v odseku 66 sú rozsiahle svojim charakterom a nes mú byť obmedzené
položkami spadajúcimi do rozsahu iných štandardov. Napríklad súvahová p oložka nehmotný majetok
zahŕňa goodwill a majetok ktorý vzniká z aktivovaných nákladov na vývoj.
70. Posúdenie, či dodatočné položky majú byť prezentované osobitne, je založ ené na zhodnotení:
a) charakterualikviditymajetkuajehovýznamnosti,vedúcejvoväčšinep rípadovkosobitnejprezentácii
goodwill-u a majetku vznikajúceho z aktivovaných nákladov na vývoj, peňa žného a nepeňažného
majetku a obežného a neobežného majetku;
b) ich funkcie v rámci podniku, vedúcej napríklad k osobitnej prezentácii prevádzkového a finančného
majetku, zásob, pohľadávok, a peňažných prostriedkov a peňažných ekviva lentov; a
c) súm, charakteru a časového hľadiska záväzkov, vedúcich napríklad k oso bitnej prezentácii úročených
a neúročených záväzkov a rezerv rozčlenených na obežné a neobežné, ak je to vhodné.
71. Majetokazáväzky,ktorésaodlišujúcharakteromalebofunkciou,súnieke dypredmetomrôznychspôsobov
oceňovania. Napríklad určité skupiny nehnuteľností, strojov a zariaden í môžu byť ocenené v nákladoch,
alebo v reprodukčnej hodnote v súlade s IAS 16. Používanie rôznych spôsobo v oceňovania pre rôzne
skupinymajetkupoukazujenato,žeichcharakteralebofunkciajeodlišná ,apretobymalibyťprezentované
ako osobitné súvahové položky.
Informácie, ktoré majú byť prezentované buď vsamotnej súvahe, alebo v poz námkach
72. Podnikbymalzverejniť,buďvsúvahealebovpoznámkachksúvahe,podro bnejšiečlenenieprezentovaných
súvahových položiek v členení, ktoré odráža vhodným spôsobom činnosť dan ého podniku.
Každápoložkabymalabyťďalejčlenená,akjetovhodné,podľasvojhochara kterustým,žesumyzáväzkov
apohľadávokvočimaterskémupodniku,spoločnýmapridruženýmpodnikoma inýmspriaznenýmosobám
by mali byť uverejnené osobitne.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 21
73. Detaily, ktoré poskytuje podrobnejšie členenie, či už v súvahe alebo v poznámkach k nej, závisia
na požiadavkách IAS a veľkosti, charaktere a funkcii príslušných súm. Pri určení základu pre podrobnejšie
členenie sa tiež použijú faktory, stanovené v odseku 70. Zverejnenia sa bu dú odlišovať pre každú položku,
napríklad:
a) hmotný majetok sa člení podľa skupín, ako je to opísané v IAS 16, Nehnuteľ nosti, stroje a zariadenia;
b) pohľadávkysúanalyzovanépodľasúmpohľadávokzobchodnéhostyku,voč iostatnýmčlenomskupiny,
pohľadávok voči spriazneným osobám, preddavkov a ostatných súm;
c) zásoby sú členené, v súlade s IAS 2, Zásoby, na skupiny ako sú tovar, polot ovary vlastnej výroby,
materiál, nedokončená výroba a hotové výrobky;
d) rezervy sú analyzované vykazujúc osobitne rezervy na náklady na požitk y pre zamestnancov a ostatné
ďalšie položky vhodne členené vo vzťahu k činnostiam podniku; a
e) základné imanie, kapitálové a rezervné fondy sú analyzované vykazujúc osobitne rôzne druhy vkladov
do imania, emisného ážia a rezervných fondov.
74. Podnik by mal zverejniť buď v súvahe, alebo v poznámkach k nej:
a) pre každú skupinu akciového kapitálu:
i) počet autorizovaných akcií;
ii) počet akcií emitovaných a úplne splatených a emitovaných a nie úplne sp latených;
iii) normálnu hodnotu akcie, alebo skutočnosť, že akcie nemajú nominálnu hodnotu;
iv) odsúhlasenie počtu nesplatených akcií na začiatku a na konci roka;v) práva, preferencie a obmedzenia vzťahujúce sa na danú skupinu, vrátane obmedzení na rozdelenie
dividend a vyplatenie kapitálu;
vi) vlastné akcie, ktoré má v držbe podnik alebo ich vlastnia jeho dcérske p odniky alebo pridružené
podniky; a
vii) akcie rezervované na emisiu podľa opčných a obchodných zmlúv, vrátan e termínov a súm;
b) opis charakteru a účelu každého rezervného fondu v rámci vlastného iman ia;
c) sumudividend,ktorébolinavrhnutéalebodeklarovanéposúvahovomdni ,alepredtýmakobolaúčtovná
závierka autorizovaná na zverejnenie; a
d) sumu všetkých kumulatívnych prioritných dividend, ktoré neboli vykáz ané.
Podnik,ktorýniejeakciovouspoločnosťou,akojeverejnáobchodnáspolo čnosť,bymaluverejniťinformácie
ekvivalentnétým,ktorésúvyžadovanévyššie,ukazujúcepohybypočasobd obiavkaždejkategóriipodielov
navlastnomimaníapráv,apreferencieaobmedzenianáležiacekaždejkate góriipodielovnavlastnomimaní.
Výkaz ziskov a strát
Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze výnosov
75. V samotnom výkaze výnosov by malí byť minimálne zahrnuté výsledkové po ložky, ktoré prezentujú
nasledujúce sumy:
a) výnosy z bežnej činnosti;b) výsledok prevádzkových cenností;c) finančné náklady;22 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
d) podiely na ziskoch a stratách pridružených podnikov a spoločných podni kov vypočítané s použitím
metódy vlastného imania;
e) daňové náklady;
f) zisk alebo strata z bežných činností;g) mimoriadne položky;h) menšinové podiely; a
i) čistý zisk alebo strata za účtovné obdobie.
Dodatočné výsledkové položky, názvy a medzisúčty by mali byť prezentovan é v samotnom výkaze ziskov
a strát vtedy, ak sú vyžadované podľa IAS, alebo ak je takáto prezentácia ne vyhnutná na vernú prezentáciu
finančnej výnosnosti podniku.
76. Vplyvy rôznych činností, transakcií a udalostí podniku sa líšia v stab ilite, riziku, predpovedateľnosti,
a zverejnenie prvkov výnosnosti pomáha pri objasnení dosiahnutej výnosn osti a pri hodnotení budúcich
výsledkov. Ak je to potrebné pre vysvetlenie prvkov výnosnosti, vo výkaze ziskov a strát sú zahrnuté
dodatočné položky a opis a poradie položiek sa mení. Faktory, ktoré treba b rať do úvahy, zahrňujú
významnosťacharakterafunkcierôznychzložiekvýnosovanákladov.Napr íkladbankazmeníopispoložiek
kvôliaplikovaniukonkrétnejšíchpožiadaviekzodsekov9až17IAS30.Výn osyanákladysúkompenzované
iba vtedy, ak sú splnené kritériá z odseku 34.
Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze výnosovalebo v poznámkach
77. Podnik by mal prezentovať, buď v samotnom výkaze ziskov a strá t a v poznámkach k nemu, analýzu
nákladov vo vzťahu k použití členeniu podľa charakteru nákladov alebo ich funkcie v rámci podniku.
78. Podnikom sa odporúča prezentovať rozčlenenie podľa odseku 77 v samotnom v ýkaze ziskov a strát.
79. Nákladovépoložkysaďalejčleniakvôlizvýrazneniurozsahupoložiekfin ančnejvýnosnosti,ktorésamôžu
líšiťzhľadiskastability,kapitalizovaniepreziskalebostrat uazhľadiskapredvídateľnosti.Tietoinformácie
poskytované jedným z dvoch spôsobov.
80. Prvé členenie sa nazýva metóda charakteru nákladov. Náklady agregované v o výkaze ziskov a strát podľa
ich charakteru (napríklad odpisy, nákupy materiálu, prepravné, mzdy a pl aty, náklady na reklamu nie sú
znovu alokované na rozličné funkcie v rámci podniku. Tento spôsob je jedno ducho aplikovateľný
v mnohých menších podnikoch, pretože je potrebné alokovanie prevádzkový ch nákladov na členenie po
funkcií. Príklad členenia, ktoré používa metódu charakteru nákladov nas ledujúci:
Výnosy z bežnej činnosti X
Ostatné prevádzkové výnosy XZmena stavu zásob hotových výrobkov a nedokončenej výroby XSpotrebovaný materiál a suroviny XOsobné náklady XOdpisy a amortizácia XOstatné prevádzkové náklady XPrevádzkové náklady spolu (X)Zisk z prevádzkových činností X13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 23
81. Zmeny stavu hotových výrobkov a nedokončenej výroby v priebehu obdobi a reprezentujú úpravy
výrobných nákladov, aby sa odzrkadlila skutočnosť, že buď sa výrobou zvýš il stav zásob, alebo že predaj
bol vyšší ako výroba, čím sa znížil stav zásob. V niektorých právnych systé moch sa pri takomto členení
zvýšenie hotových výrobkov a nedokončenej výroby počas obdobia prezentu je hneď po tržbách. Použitá
prezentácia by však nemala považovať tieto sumy za výnos.
82. Druhéčleneniesanazývametódafunkcienákladovalebometóda„nákladovn apredaj“ačlenínákladypodľa
ich funkcie ako súčasť nákladov na predaj, distribúciu alebo administrat ívne činnosti. Táto prezentácia
poskytuječastorelevantnejšieinformácieprepoužívateľovakočleneni enákladovpodľaichcharakteru,ale
alokovanie nákladov podľa ich funkcií môže byt’ subjektívne a vyžaduje dô kladné zvažovanie. Príklad
členenia, ktoré používa metódu funkcie nákladovej nasledujúci:
Výnosy z bežnej činnosti X
Náklady na predaj (X)Hrubý zisk XOstatné prevádzkové výnosy XNáklady na distribúciu (X)Administratívne náklady (X)Ostatné prevádzkové náklady (X)Zisk z prevádzkových činností X
83. Podniky,ktoréčlenianákladypodľafunkcie,bymalizverejniťdodatočné informácieocharakterenákladov,
vrátane odpisov a amortizácie a na personál.
84. Výbertriedeniamedzimetódounákladovnapredajametódoucharakterunák ladovzáležítaknafaktoroch
historických, ako aj priemyselných a na charaktere organizácie. Obe metó dy poskytujú údaje o tých
nákladoch,uktorýchbybolomožnéočakávať,žesameniapriamoalebonepri amosúrovňoupredajaalebo
výroby v podniku. Pretože každá metóda prezentácie sa zameriava na iný typ podniku, tento štandard
vyžaduje, aby voľba medzi členeniami bola založená na tom, aby čo najverne jšie prezentovala prvky
podnikovej výnosnosti. Pretože však informácie o charaktere nákladov sú užitočné pri predpovedaní
peňažnýchtokovybudúcnosti,pripoužívanímetódynákladovnapredajsav yžadujedodatočnéuvedenie
týchto nákladov.
85. Podnikbymaluviesťbuďvsamotnomvýkazeziskovastrát,alebovpoznámkac hknemu,sumudividend
pripadajúcich na jednu akciu deklarovaných alebo navrhnutých, za obdobi e, za ktoré je účtovná závierka
zostavená.
ZMENY VO VLASTNOM IMANÍ
86. Podnik by mal prezentovať ako osobitnú súčasť svojej účtovnej závierk y výkaz zobrazujúci:
a) čistý zisk alebo stratu za dané obdobie;
b) každúpoložkuvýnosovanákladov,výnosyalebonáklady,ktorésapodľap ožiadaviekinýchštandardov
vykazujú priamo vo vlastnom imaní, a tiež celkové sumy týchto položiek; a
c) kumulatívne účinky zmien v účtovných zásadách a opráv základných chyb, ktorými sa zaoberal podľa
základného riešenia v IAS 8.24 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Navyše by mal podnik prezentovať, buď v tomto výkaze alebo poznámkach k nem u:
d) kapitálové transakcie s vlastníkmi a rozdeľovania vlastníkom;
e) zostatoknerozdelenéhoziskualeboneuhradenejstratynazačiatkudan éhoobdobi aaksúvahovémudňu
a jeho zmeny počas obdobia, a
f) odsúhlasenie uvedenej sumy každej skupiny základného imania a kapitál ových fondov, emisného ážia
a každého rezervného fondu m začiatku a na konci daného obdobia, osobitným zverejnením každej
zmeny.
87. Zmeny vo vlastnom imaní podniku medzi dvoma súvahovými dňami odzrkadľ ujú zvýšenie alebo zníženie
jeho čistého majetku alebo bohatstva počas daného obdobia, a to s použitím konkrétnych postupov
oceňovania používaných a zverejnených v účtovnej závierke. Okrem zmien p rameniacich z transakcií
sakcionármi,akosúkapitálovépríspevkyadividendy,celkovázmenavlas tnéhoimaniapredstavujecelkové
výnosy a náklady vytvorené činnosťou podniku počas daného obdobia.
88. IAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,základnéchybyazmenyvúčtov nýchzásadách,vyžaduje,abyvšetky
položkyvýnosovanákladovvykázanévdanomobdobíbolizahrnutédovýpočt uprizisťovaníčistéhozisku
alebostratyzadanéobdobiesvýnimkou,akbymedzinárodnýúčtovnýštanda rdvyžadovalalebodovoľoval
iný postup. Ostatné štandardy vyžadujú, aby výnosy a náklady, ako napríkl ad rozdiely vyplývajúce
z precenenia a určité kurzové rozdiely, boli vykázané priamo ako zmeny vo v lastnom imaní zároveň
s kapitálovými transakciami a rozdeľovaním majiteľom podniku. Pretože j e dôležité vziať do úvahy všetky
výnosyanákladyprihodnotenízmienvofinančnejsituáciipodnikumedzid vomasúvahovýmidňami,tento
štandard vyžaduje osobitnú súčasť účtovnej závierky, ktorá zvýrazňuje c elkové výnosy a náklady podniku
vrátane tých, ktoré sú vykázané priamo vo vlastnom imaní.
89. Požiadavky odseku 86 môžu byť splnené viacerými spôsobmi. Prístup, po užívaný v mnohých právnych
systémoch, sa pridržiava stĺpcovej formy, ktorá porovnáva začiatočné a k onečné zostatky každej zložky
vrámcivlastnéhoimania,zahrňujúcpoložkya)ažf).Alternatívoujeprez entáciaosobitnejsúčastiúčtovnej
závierky, ktorá prezentuje len položky a) až c). Podľa tohto prístupu polo žky opísané v častiach d) až f) sa
uvádzajú len v poznámkach k výkazom účtovnej závierky. Oba prístupy sú ilu strované v prílohe k tomuto
štandardu.Abysaumožnilopoužívateľomodvodiťcelkovévýnosyanáklady vyplývajúcezčinnostipodniku
počas daného obdobia, odsek 86 vyžaduje medzisúčet položiek v časti b) pri použití ktoréhokoľvek
z uvedených prístupov.
Výkaz peňažných tokov
90. IAS7stanovujepožiadavkynaprezentáciuvýkazupeňažnýchtokovasúvisi acezverejnenia.Stanovuje,že
informácie o peňažných tokoch sú užitočné pre používateľov účtovnej závi erky preto, že im poskytujú
podklad na stanovenie schopnosti podniku vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty
a hodnotenie potrieb podniku tieto peňažné toky využívať.
Poznámky k výkazom účtovnej závierky
Štruktúra
91. Poznámky k výkazom účtovnej závierky podniku by mali:
a) prezentovaťinformácieospôsobezostavovaniaúčtovnejzávierkyaoko nkrétnychúčtovnýchzásadách
vybraných a uplatňovaných na významné transakcie a udalosti;
b) zverejniť informácie požadované medzinárodnými účtovnými štandardm i, ktoré nie sú prezentované
na inom mieste účtovnej závierky; a
c) poskytnúť dodatočné informácie, ktoré nie sú prezentované v samotných výkazoch účtovnej závierky,
ale ktoré sú nevyhnutné na vernú prezentáciu (1).
92. Poznámky k výkazom účtovnej závierky by mali byť prezentované systematic ky. Každá položka v súvahe,
výkaze ziskov a strát a výkaze peňažných tokov by mala byť označená vzájomn e prepojeným odkazom
na každú s ňou súvisiacu informáciu v poznámkach.
(1) Pozri tiež SIV-29: zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytova nie služieb.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 25
93. Poznámky k výkazom účtovnej závierky zahŕňajú slovné opisy alebo detailn ejšie analýzy súm uvedených
v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze peňažných tokov a výkaze o zmenách v lastného imania, ako aj
dodatočné informácie, akými sú napríklad podmienené záväzky a zmluvné zá väzky. Zahŕňajú informácie
požadované a odporúčané medzinárodnými účtovnými štandardmi na zverejn enie, a tiež ostatné
zverejnenia nevyhnutné na dosiahnutie vernej prezentácie.
94. Poznámky sú zvyčajne prezentované v nasledujúcom poradí, ktoré pomáha po užívateľom pochopiť
účtovnú závierku a porovnávať ju so závierkami iných podnikov:
a) vyhlásenie o súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (pozri odse k 11);
b) vyhlásenie o spôsoboch oceňovania a uplatňovaných účtovných zásadách ;
c) doplňujúce informácie k položkám prezentovaným v každom samotnom výka ze účtovnej závierky
v poradí, v ktorom je prezentovaná každá riadková položka a každý účtovný v ýkaz; a
d) ostatné zverejnenia vrátane:
i) podmienených skutočností, záväzkov zo zmlúv a iných zverejnení finanč ného charakteru; a
ii) zverejnení nefinančného charakteru.
95. Zaniektorýchokolnostímôžebyťnevyhnutnéalebožiadúcezmeniťporadie jednotlivýchpoložiekvrámci
poznámok. Napríklad informácie o úrokových mierach a úpravách objektívn ych hodnôt môžu byť
kombinované s informáciami o splatnosti finančných nástrojov, hoci prvé sú uvedené vo výkaze ziskov
a strát a druhé súvisia so súvahou. Napriek tomu, ak je to možné, sa systemat ická štruktúra poznámok
dodržiava.
96. Informácie o spôsobe zostavovania účtovnej závierky a špecifikách účtov ných zásad môžu byť
prezentované ako osobitná súčasť účtovnej závierky.
Prezentácia účtovných zásad
97. Časť o účtovných zásadách v poznámkach k výkazom účtovnej závierky by m ala opisovať toto:
a) spôsoby oceňovania (alebo základne) použité pri zostavovaní účtovnej závierky; a
b) každú špecifickú účtovnú zásadu, ktorá je nevyhnutná pre správne pocho penie účtovnej závierky.
98. Akosúčasťšpecifikácieúčtovnýchzásadpoužitýchvúčtovnejzávierk ejeprepoužívateľovdôležité,abyboli
oboznámení o použitých spôsoboch (základniach) oceňovania (historický náklad, bežný náklad, realizačná
hodnota, objektívna hodnota alebo súčasná hodnota), pretože tieto tvori a základ, podľa ktorého je celá
účtovná závierka zostavená. Keď sa použije v účtovnej závierke viac ako je den spôsob ocenenia, napríklad
prizmeneoceneniaurčitéhoneobežnéhomajetku,postačujeposkytnúťnáz vykategóriímajetkuazáväzkov,
pri ktorých je aplikovaný príslušný spôsob ocenenia.
99. Prirozhodovaní,čišpecifikáciaúčtovnýchzásadbymalabyťzverejne ná,manažmentzváži,čibyzverejnenie
pomohlo používateľom pri pochopení spôsobu, ktorým sú transakcie a udalo sti odzrkadlené vo vykázanej
výnosnosti a finančnej situácii. Účtovné zásady, ktoré môže podnik považ ovať za vhodné prezentovať,
zahŕňajú, ale nie sú týmto obmedzené, nasledujúce:
a) vykazovanie výnosov z bežnej činnosti;b) princípy konsolidácie vrátane zverejnenia dcérskych a pridružených p odnikov;
c) podnikové kombinácie;d) spoločné podniky;e) vykazovanie a odpisovanie/amortizácia hmotného a nehmotného majetku ;
f) alokácia nákladov na úvery a ostatných nákladov;26 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
g) zákazková výroba;
h) investície;i) finančné nástroje a finančné investície;j) nájom;k) náklady na výskum a vývoj;l) zásoby;m) dane vrátane odložených daní;n) rezervy;o) náklady na požitky pre zamestnancov;p) prepočet cudzej meny a hedging;q) definícia podnikateľských a geografických segmentov a základňa pre al okovanie nákladov medzi
segmenty;
r) definícia peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov;s) inflačné účtovníctvo; at) štátne dotácie.
Ostatné medzinárodné účtovné štandardy špecificky vyžadujú zverejneni e účtovných zásad v mnohých
z týchto oblastí.
100. Každý podnik uvažuje o charaktere vlastnej činnosti a o zásadách, kto ré by používateľ očakával, že budú
zverejnené pre daný typ podniku. Napríklad pre všetky podniky súkromného sektora by sa očakávalo
zverejnenie účtovných zásad pre dane z príjmov vrátane odložených daní a d aňových pohľadávok. Keď má
podnik významnú zahraničnú činnosť alebo transakcie v cudzej mene, očaká valo by sa zverejnenie
účtovných zásad pre zistenie kurzových ziskov a strát a hedging týchto zis kov a strát. V konsolidovanej
účtovnej závierke je zverejnená zásada, použitá na určenie goodwill-u a m enšinových podielov.
101. Účtovná zásada môže byť významná, i keď sumy uvádzané za bežné a predch ádzajúce obdobia nie sú
významné.Jetiežvhodnézverejniťúčtovnúzásaduprekaždýpostupneobsi ahnutývexistujúcichIAS,avšak
vybraný a aplikovaný v súlade s odsekom 20.
Ostatné z verejnenia
102. Podnik by mal zverejniť nasledujúce, ak to už nieje zverejnené v iných info rmáciách publikovaných
s účtovnou závierkou:
a) sídloaprávnuformupodniku,krajinuzaloženiaaadresuregistrovanéh osídla(alebohlavnéhomiesta
podnikania, ak je iné ako registrované sídlo);
b) opis charakteru podnikových činností a jeho hlavné činností;
c) meno materského podniku a hlavný materský podnik skupiny; ad) buď počet zamestnancov na konci obdobia, alebo priemer za obdobie.
DÁTUM ÚČINNOSTI
103. Tento IAS sa stáva účinným pre účtovné závierky zostavené za obdobia začín ajúce 1. júla 1998 alebo
neskôr. Odporúča sa uplatňovať skôr.
104. TentoIASnahrádzaIAS1,Zverejňovanieúčtovnýchzásad,IAS5,Informáci e,ktorémajúbyťzverejnené
v účtovnej závierke, a IAS 13, Prezentácia obežného majetku a obežných záv äzkov, schválených
predsedníctvom v prepracovanej verzii v roku 1994.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 27
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 2
(REVIDOVANÝ V R. 1993)
Zásoby
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 2, Hodnoten ie a prezentácia zásob v kontexte
systémuhistorickéhonákladu,schválenépredsedníctvomvoktóbri1975. Revidovanýštandardnadobudolúčinnosť
pre účtovné závierky zahrňujúce obdobia začínajúce 1. januárom 1995 aleb o neskôr.
Vmáji1999,IAS10(revidovaný1999),Udalostiposúvahovomdni,zmenilad oplnilodsek28Zmenenýadoplnený
text sa stáva účinným pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začí najúce 1. januárom 2000 alebo neskôr.
Vdecembri2000,IAS41,Poľnohospodárstvo,zmeniladoplnilodse k1avložilsaodsek16A.Zmenenéadoplnené
znenie nadobúda účinnosť pre účtovné závierky zostavené za obdobia začín ajúce 1. januára 2003 alebo neskôr.
Na IAS 2 sa vzťahuje jedna interpretácia SIC:
— SIC-1: konzistentnosť – rôzne oceňovacie vzorce na zásoby
OBSAH
Odseky
Cieľ
Rozsah 29
Definície 29
Oceňovanie zásob 29
Obstarávacia cena zásob 30
Obstarávacie náklady 30
Náklady na premenu 30
Ostatné náklady 31
Obstarávacia cena zásob u poskytovateľov služieb 31Náklady na poľnohospodársku produkciu zozbieranú z biologického majetk u3 1
Spôsoby oceňovania 31
Oceňovacie vzorce 31
Základné riešenie 32
Povolené alternatívne riešenie 32
Čistá realizačná hodnota 32
Vykazovanie nákladu 33
Zverejňovanie 33
Dátum účinnosti 3428 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť postup účtovania zásob pri systéme his torického nákladu. Hlavnou otázkou pri
účtovaní zásob je suma ceny, ktorá má byt vykazovaná ako majetok a preveden á do budúcnosti, pokiaľ súvisiace
výnosy nie sú vykázané. Tento štandard poskytuje praktický návod na určen ie ceny a jej následného vykázania ako
nákladu vrátane akéhokoľvek zníženia hodnoty na čistú realizačnú hodnot u. Štandard poskytuje aj návod
o oceňovacích vzorcoch, ktoré sú používané na stanovenie cien zásob.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať v účtovných závierkach zostavovaných v k ontexte systému historického
nákladu pri účtovaní zásob iných ako:
a) nedokončená výroba vznikajúca zo zákaziek na zhotovenie vrátane priam o súvisiacich servisných
zákaziek (pozri IAS 11, Zákazková výroba);
b) finančné nástroje; a
c) zásoby výrobcov živého inventára, poľnohospodárskych a lesných produ ktov a nerastných rúd do tej
miery, ak sú oceňované v čistej realizačnej hodnote v súlade so zavedenými praktikami v určitých
odvetviach;
d) biologický majetok týkajúci sa poľnohospodárskej činnosti (pozri IAS 41, Poľnohospodárstvo).
2.Tento štandard nahrádza IAS 2, Hodnotenie a prezentácia zásob v kontexte s ystému historického nákladu,
ktorý bol schválený v roku 1975.
3.Zásobyuvedenévodsekulpísm.c)súoceňovanévčistejrealizačnejhodnot evurčitýchštádiáchvýroby.Tieto
nastanú napríklad vtedy, keď sa pozbierala poľnohospodárska úroda alebo sa vyťažili nerastné rudy a predaj
sa zabezpečuje forwardovou zmluvou alebo štátnou zárukou, alebo keď exis tuje homogénny trh so
zanedbateľným rizikom nepredajnosti. Tieto zásoby sú vylúčené z rozsahu tohto štandardu.
DEFINÍCIE
4. V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Zásoby sú majetkom:
a) držaným na predaj v bežnom podnikaní;b) vo výrobnom procese na takýto predaj; aleboc) vpodobemateriálualebospotrebnéhotovaru,ktorýbudespotrebovanýv ovýrobnomprocesealebopri
poskytovaní služieb.
Čistá realizačná hodnota je odhadovaná predajná cena v bežnom podnikaní p o odpočítaní odhadnutých
nákladov na dokončenie a odhadnutých nákladov potrebných na uskutočneni e predaja.
5.
Zásoby zahŕňajú tovar obstaraný alebo skladovaný na ďalší predaj vrátane tovaru obstaraného
maloobchodníkom a skladovaného na ďalší predaj alebo pozemky a iné majetk y držané na ďalší predaj.
Zásobami sú aj hotové výrobky vyrobené podnikom alebo nedokončená výroba vyrábaná podnikom
a zahŕňajú materiál a spotrebný tovar na použitie vo výrobnom procese. V pr ípade poskytovateľa služieb
zahŕňajúzásobynákladyslužieb,akojeopísanévodseku16,zaktorépodni keštenevykázalsúvisiacevýnosy
z bežnej činnosti (pozri IAS 18, Výnosy z bežnej činnosti).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 29
OCEŇOVANIE ZÁSOB
6. Zásoby by mali byť oceňované v náklade alebo v čistej realizačnej hodnot e, pokiaľ je nižšia.
Obstarávacia cena zásob
7. Obstarávacia cena zásob by mala zahŕňať všetky obstarávacie náklady, n áklady na premenu a ostatné
náklady, ktoré vznikli pri premene zásob do ich súčasného stavu a miesta.
Obstarávacie náklady
8.Obstarávacie náklady zásob zahŕňajú cenu obstarania, dovozné clo a ostat né dane (iné ako dane následne
získateľné podnikom späť od daňových úradov), dopravu, balenie a odoslan ie a ostatné náklady priamo sa
týkajúceobstaraniadokončenýchvýrobkov,materiálovaslužieb.Obchod nédiskonty,rabatyainépodobné
položky sa odpočítajú pri určovaní obstarávacích nákladov.
9.Obstarávacie náklady môžu zahŕňať kurzové rozdiely, ktoré vznikli bezpr ostredne po obstaraní zásob
fakturovanýchvcudzejmenevosobitnýchprípadochpovolenýchalternatí vnymriešenímvIAS21,Účinky
zmien v kurzoch cudzích mien. Tieto kurzové rozdiely sú vyhranené rozdiel mi vznikajúcimi z ťažkej
devalvácie alebo zo znehodnotenia meny, proti ktorým neexistujú žiadne p raktické prostriedky finančného
zabezpečeniaaktoréovplyvňujúzáväzky,ktorénemôžubyťvysporiadanéa ktorévzniklipriobstaranízásob.
Náklady na premenu
10. Náklady na premenu zásob zahŕňajú náklady priamo súvisiace s jednotkami v ýroby, ako je priama práca.
Zahŕňajúajsystematickúalokáciufixnýchavariabilnýchvýrobnýchréži í,ktorésúvynaloženépripremene
materiálunahotovévýrobky.Fixnávýrobnáréžiapredstavujetienepriam enáklady,ktoréprizmeneobjemu
výroby ostávajú relatívne nemenné, ako sú napríklad odpisy a údržba továr enských budov a zariadení
anákladynariadenietovárneanaadministratívu.Variabilnávýrobnáréž iapredstavujetienepriamenáklady
výroby, ktoré sa menia priamo alebo takmer priamo s objemom výroby, ako sú n epriamy materiál
a nepriama práca.
11. Alokáciafixnýchvýrobnýchréžiínanákladypremenyjezaloženánaobvykl ejkapacitevýrobnýchzariadení.
Obvyklá kapacita je očakávaná výroba, ktorá bude v priemere dosiahnutá po čas niekoľkých období alebo
sezónzanormálnychokolností,akzoberiemedoúvahystratukapacity,kto ráplyniezplánovanejúdržby.
Aksapribližujekobvyklejkapacite,môžebyťpoužitáskutočnáúroveňvýr oby.Sumafixnejréžiealokovaná
na každú jednotku výroby sa nezvýši v dôsledku nízkej výroby alebo neúčinn ého výrobného zariadenia.
Nealokované réžie sú vykázané ako náklad v období, v ktorom vzniknú. V obdo biach neobvykle vysokej
výrobyjesumafixnejréžiealokovanejnakaždújednotkuvýrobyznížená,a byoceneniezásobnebolovyššie
ako náklad. Variabilné výrobné réžie sú alokované na každú výrobnú jednot ku na základe skutočného
použitia výrobných zariadení.
12. Výsledkom výrobného procesu môže byť výroba viac ako jedného výrobku súča sne. Je to napríklad
v prípade združených výrobkov alebo ak existuje hlavný a vedľajší výrobok . Ak nie je možné identifikovať
osobitne náklady na premenu každého výrobku, potom sú alokované medzi výr obky na racionálnom
a konzistentnom základe. Alokácia môže byť založená napríklad na relatív nej predajnej hodnote každého
výrobku buď v štádiu výrobného procesu, keď výrobky začnú byť osobitne ide ntifikovateľné, alebo po
ukončení výroby. Väčšina vedľajších výrobkov je však vo svojej podstate n evýznamná. V tomto prípade sa
vedľajšie výrobky často oceňujú v čistej realizačnej hodnote, ktorá sa od počíta od nákladov na hlavný
výrobok. Výsledkom je, že účtovná hodnota hlavného výrobku sa významne ne líši od jeho nákladov.30 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Ostatné náklady
13. Ostatnénákladysazahŕňajúdoobstarávacejcenyzásoblenvtejmiere,vkt orejsúvynakladanépripremene
zásob do ich súčasného stavu a miesta. Môže byt napríklad vhodné zahrnúť do obstarávacej ceny zásob
nevýrobnú réžiu alebo náklady na návrh výrobkov pre špeciálnych zákazník ov.
14. Príklady nákladov vylúčených z obstarávacej ceny zásob a vykázaných ako n áklad obdobia, v ktorom sú
vynaložené, sú:
a) neobvyklé množstvo odpadového materiálu, práce alebo iných výrobných nákladov;
b) náklady na skladovanie, pokiaľ nie sú nevyhnutné vo výrobnom procese pr ed ďalším výrobným
stupňom;
c) správna réžia neprispievajúca k premene zásob do ich súčasného miesta a stavu;
d) náklady na predaj.
15. Vobmedzenýchsituáciáchsúnákladynaprijatéúveryapôžičkyzahrnutédo obstarávacejcenyzásob.Tieto
situáciesúidentifikovanévpovolenomalternatívnomriešenívIAS23,Ná kladynaprijatéúveryapôžičky.
Obstarávacia cena zásob u poskytovateľov služieb
16. Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb pozostáva hlavne z práce a iných nákladov na personál
priamo činný pri poskytovaní služieb vrátane vedúcich pracovníkov a prís lušných réžií. Pracovné a iné
náklady,ktorésavzťahujúnapredajavšeobecnýadministratívnypersoná l,niesúzahrnuté,alesúvykázané
ako náklady obdobia, v ktorom sú vynaložené.
Náklady na poľnohospodársku produkciu zozbieranú z biologického majetk u
16A. Podľa IAS 41, Poľnohospodárstvo, zásoby zahŕňajúce poľnohospodársku pr odukciu, ktorú podnik získal
zbiologickéhomajetku,sapriprvomzaevidovaníohodnocujúpevnoucenou zníženouonákladynapredaj
v čase žatvy.
Spôsoby oceňovania
17. Spôsobyoceňovaniazásob,akojemetódaštandardnýchnákladovalebomalo obchodnámetóda,jemožné
nauľahčeniepoužívať,aksavýsledkypribližujúnákladu.Štandardnénák ladyberúdoúvahyobvyklúvýšku
materiálu a spotrebného tovaru, práce, efektívnosti a využitia kapacity . Pravidelne sa sleduj ú a v prípade
potreby revidujú podľa súčasných podmienok.
18. Maloobchodná metóda sa často používa v maloobchode na oceňovanie zásob ve ľkého počtu rýchlo sa
meniacichpoložiek,ktorémajúpodobnémaržeapriktorýchjenepraktické použiťinénákladovémetódy.
Nákladynazásobysúurčenézníženímpredajnejhodnotyzásobvhodnýmperc entomhrubejmarže.Použité
percento berie do úvahy zásoby, ktorých hodnota bola znížená pod ich pôvod nú predajnú cenu. Často sa
používa priemerné percento na každé maloobchodné oddelenie.
Oceňovacie vzorce
19. Obstarávacia cena položiek zásob, ktoré nie sú bežne zameniteľné, a tovar alebo služby vyrábané a určené
našpeciálneprojektybysamalúčtovaťpomocoušpeciálnehoidentifikova niaichindividuálnychnákladov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 31
20. Špecifická identifikácia nákladov znamená, že sú pripočítané zvláštne n áklady ku zistiteľným položkám
zásob.Totojevhodnézaobchádzaniespoložkami,ktorésúurčenénakonkré tnyprojekt,bezohľadunato,
či boli kúpené alebo vyrobené. Špecifická identifikácia nákladov však ni e je vhodná v prípade, že existuje
veľký počet položiek zásob, ktoré sú bežne zameniteľné. Za takýchto okoln ostí by mohla byť použitá
metóda výberu tých položiek, ktoré zostanú v zásobách, aby sa dosiahli vop red stanovené účinky na čistý
zisk alebo stratu za obdobie.
Základné riešenie
21. Obstarávaciacenazásob,okremnákladovvodseku19,bymalabyťstanovená spoužitímvzorca„prvýdo
skladu,prvýzoskladu“(FIFO)alebováženéhoaritmetickéhopriemeruzob starávacíchcienalebovlastných
nákladov (1).
22. VzorecFIFOpredpokladá,žepoložkyzásob,ktoréboliobstaranéakoprvé, súpredanéprvé,pretopoložky
zostávajúcevzásobáchnakonciobdobiasúakoposlednéobstaranéalebovy robenépoložky.Podľavzorca
váženéhoaritmetickéhopriemeruzobstarávacíchcienalebovlastnýchná kladov,nákladnakaždúpoložku
je určený z váženého priemeru z obstarávacích cien alebo vlastných náklad ov podobných položiek
na začiatku obdobia a nákladov na podobné obstarané alebo vyrobené položk y počas obdobia. Priemer sa
môže počítať periodicky alebo po obdržaní každej dodatočnej dodávky, v zá vislosti na okolnostiach
podniku.
Prípustné alternatívne riešenie
23. Obstarávaciacenazásob,okremnákladovvodseku19,bymalabyťstanovená spoužitímvzorca„posledný
do skladu, prvý zo skladu“ (vzorec LIFO). (1)
24. VzorecLIFOpredpokladá,žepoložkyzásob,ktoréboliobstaranéalebovyr obenéakoposledné,súpredané
prvé, a preto položky zostávajúce v zásobách na konci obdobia sú ako prvé ob starané alebo vyrobené
položky.
Čistá realizačná hodnota
25. Obstarávaciacenazásobnemusíbyťuhraditeľná,aksúpoškodené,úplneal ebočiastočnezastaraléaleboich
predajné ceny poklesli. Obstarávacia cena zásob nemusí byť uhraditeľná a ni v prípade, keď sa zvýšili
odhadované náklady na dokončenie alebo odhadované náklady na uskutočnen ie predaja. Prax znižovania
hodnoty zásob pod náklady na čistú realizačnú hodnotu je zhodná s názorom, že majetok by sa nemal
účtovať v sumách väčších než tých, ktoré sú očakávané pri realizácii ich pr edaja alebo použitia.
26. Zásoby sú obvykle znížené v hodnote, položka po položke, na čistú realizač nú hodnotu. Za určitých
okolností môžu byť však vhodne zoskupované podobné alebo súvisiace polož ky. Môžu to byť napríklad
položkyzásobvzťahujúcesanarovnakýdruhvýrobkov,ktorémajúpodobnýú čelalebokonečnépoužitie
a sú vyrábané a predávané v rovnakej zemepisnej oblasti a nemôžu byť prakti cky ohodnotené samostatne
bezinýchpoložiektohtodruhuvýrobkov.Niejevhodnéznížiťhodnotuzáso bnazákladeklasifikáciezásob,
napríklad hotové výrobky alebo všetky zásoby v určitom odvetví, alebo zem episnom segmente.
Poskytovatelia služieb všeobecne akumulujú náklady s ohľadom na každú sl užbu, za ktorú bude účtovaná
samostatná cena. Preto je každá takáto služba považovaná za samostatnú po ložku.
27. Odhady čistej realizačnej hodnoty sú založené na najspoľahlivejších úda joch dostupných v čase odhadu,
pokiaľideomnožstvo,ktorésaočakáva,žebuderealizované.Tietoodhady berúdoúvahyvýkyvycienalebo
nákladov vzťahujúcich sa na udalosti, ktoré sa stali po ukončení obdobia, do tej miery, že takéto udalosti
potvrdia existujúce podmienky ku koncu obdobia.
(1) Pozri tiež SIV-1: konzistentnosť – rôzne oceňovacie vzorce na zásoby.32 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
28. Odhady čistej realizačnej hodnoty berú do úvahy aj účel, na ktorý sú zásoby na sklade. Napríklad čistá
realizačná hodnota určitého množstva zásob na sklade na uspokojenie pevn ých predajných a servisných
zmlúv je založená na zmluvnej cene. Ak sú predajné zmluvy nižšie ako určité množstvá zásob na sklade,
je čistá realizačná hodnota prebytku založená na všeobecnej predajnej ce ne. Rezervy alebo podmienené
záväzky môžu vzniknúť z pevných predajných zmlúv, ktoré presahujú množst vo zásob na sklade, alebo
z nákupných zmlúv. S takýmito rezervami alebo podmienenými záväzkami sa z aobchádza podľa IAS 37,
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
29. Hodnota materiálu a spotrebného tovaru skladovaného na použitie vo výrob e zásob nie je znížená pod
náklad,aksaočakávaodhotovýchvýrobkov,ktorýchbudúsúčasťou,žebudú predanézaalebonadnáklad.
Ak však zníženie ceny materiálov naznačuje, že ocenenie hotových výrobko v prevýši čistú realizačnú
hodnotu, zníži sa hodnota materiálov na čistú realizačnú hodnotu. Za tých to okolností môže byť
reprodukčný náklad materiálu tým najlepším dostupným ocenením ich čiste j realizačnej hodnoty.
30. Nový odhad čistej realizačnej hodnoty je uskutočňovaný v každom nasleduj úcom období. Ak prestanú
existovaťokolnosti,ktorépredtýmzapríčinilizníženiehodnotyzásobp odnáklad,sumazníženiahodnoty
sa stornuje, takže nová účtovná hodnota je náklad alebo čistá realizačná h odnota, pokiaľ je nižšia. Táto
skutočnosť môže nastať napríklad vtedy, ak položka zásob, ktorá je účtova ná v čistej realizačnej hodnote,
pretožesajejpredajnácenaznížila,jeeštekdispozíciivnasledujúcomo bdobíajejpredajnácenasazvýšila.
VYKAZOVANIE NÁKLADU
31. Ak sa zásoby predajú, účtovná hodnota týchto zásob by mala byť vykázaná ako náklad v tom období,
v ktorom sa vykážu súvisiace výnosy z bežnej činnosti. Suma všetkých zníže ní hodnôt zásob na čistú
realizačnú hodnotu a všetkých strát zásob by mala byť vykázaná ako náklad v tom období, keď dôjde
k zníženiu hodnoty alebo k strate. Suma všetkých stornovaní zníženia hodn oty zásob vznikajúcich
zo zvýšenia čistej realizačnej hodnoty by mala byť vykázaná ako zníženie h odnoty zásob vykázanej ako
náklad v období, v ktorom k stornovaniu dôjde.
32. Proces vykázania účtovnej hodnoty predaných zásob ako náklad má za násled ok priraďovanie nákladov
k výnosom z bežnej činnosti.
33. Niektorézásobysamôžualokovaťnainéúčtymajetku,napríkladzásobypou žitéakosúčasťmajetku,strojov
azariadenípostavenýchvovlastnejréžii.Zásobyalokovanétýmtospôsob ominémumajetkusavykážuako
náklad počas obdobia použiteľnosti tohto majetku.
ZVEREJŇOVANIE
34. Účtovné závierky by mali zverejňovať:
a) účtovné zásady prijaté na oceňovanie zásob vrátane použitých oceňovac ích vzorcov;
b) celkovú účtovnú hodnotu zásob a účtovnú hodnotu v klasifikáciách vhodn ých pre podnik;
c) účtovnú hodnotu zásob účtovaných v čistej realizačnej hodnote;
d) hodnotuvšetkýchstorienakéhokoľvekzníženiahodnoty,ktorásavykáž eakovýnosvobdobívsúlade
s odsekom 31;
e) okolnosti alebo udalosti, ktoré viedli k stornovaniu zníženia hodnoty zásob v súlade s odsekom 31; a
f) účtovná hodnota zásob daných do zálohy ako záruka za záväzky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 33
35. Informácie o účtovných hodnotách v rôznych klasifikáciách zásob a rozsah zmien v tomto majetku sú
užitočnéprepoužívateľovúčtovnejzávierky.Všeobecnáklasifikáciazá sobzahŕňatovar,spotrebnýtovarvo
výrobe, materiál, nedokončenú výrobu a hotové výrobky. Zásoby u poskytov ateľov služieb možno
jednoducho opísať ako nedokončenú výrobu.
36. Ak obstarávacia cena zásob je určená podľa vzorca LIFO v súlade s povoleným alternatívnym riešením
vodseku23malabyúčtovnázávierkazverejňovaťrozdielmedzisumouzásob tak,akojeuvedenávsúvahe,
a to buď:
a) nižší zo sumy vyčíslenej podľa odseku 21 a čistej realizačnej hodnoty; a lebo
b) nižší z bežného nákladu k súvahovému dňu a čistej realizačnej hodnote.
37. Účtovná závierka by mala zverejňovať buď:
a) obstarávaciu cena zásob vykázanú ako náklad počas obdobia; alebo
b) prevádzkové náklady priradené k výnosom z bežnej činnosti, vykázané ak o náklad počas obdobia,
klasifikované podľa ich charakteru.
38. Obstarávaciacenazásobvykázanáakonákladpočasobdobiapozostávaztýc hnákladov,ktorébolipredtým
zahrnuté do ocenenia položiek predaných zásob nealokovaných výrobných r éžií a neobvyklých súm
výrobných nákladov na zásoby. Okolnosti podniku môžu zaručiť zahrnutie i ných nákladov ako sú
distribučné náklady.
39. Niektorépodnikysizvoliaodlišnýformátnavýkazziskovastrát,čomázan ásledokzverejnenierozdielnych
súmnamiestoobstarávacejcenyzásobvykázanejakonákladpočasobdobia. Podľatohtoodlišnéhoformátu
podnik zverejňuje sumy prevádzkových nákladov priradených k výnosom z be žnej činnosti za obdobie
klasifikované podľa ich charakteru. V tomto prípade podnik zverejňuje ná klady vykázané ako náklad
nasurovinyaspotrebnýmateriál,nákladynaprácuaostatnéprevádzkovén ákladyspoločnesosumoučistej
zmeny v zásobách za obdobie.
40. Zníženie hodnoty na čistú realizačnú hodnotu môže byť takého rozsahu, výs kytu alebo charakteru, že
vyjadrujezverejneniepodľaIAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,zák ladnéchybyazmenyvúčtovných
zásadách.
DÁTUM ÚČINNOSTI
41. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1. januárom 1995 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 7
(REVIDOVANÝ 1992)
Výkazy peňažných tokov
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 7, Výkaz zmi en vo finančnej situácii, schválený
predsedníctvomvoktóbri1977,revízianadobudlaúčinnosťpreúčtovnézá vierkyzahrňujúceobdobiezačínajúce1.
januárom alebo po tomto období.34 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
OBSAH
Odseky
Cieľ 36
Rozsah 36
Užitočnosť informácií o peňažnom toku 36
Definície 37
Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 37Prezentácia výkazu peňažných tokov 37Prevádzkové činnosti 38
Investičné činnosti 38
Finančné činnosti 39
Vykazovanie peňažných tokov z prevádzkových činností 39Vykazovanie peňažných tokov z investičných a finančných činností 40Vykazovanie čistých peňažných tokov 40Peňažné toky v cudzích menách 41Mimoriadne položky 41
Úrok a dividendy 41
Dane z príjmov 42
Investície do dcérskych podnikov, pridružených podnikov a spoločných po dnikov 42
Obstaranie a vyradenie dcérskych podnikov a iných obchodných spoločnost í4 2
Nepeňažné transakcie 43
Súčasti peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov 43Ostatné zverejnenia 43
Dátum účinnosti 4413/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 35
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Informácie o peňažných tokoch podniku sú užitočné tým, že používateľom úč tovných závierok poskytujú základ
na stanovenie schopností podniku vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty a na stanovenie potrieb
podniku tieto peňažné toky využívať. Ekonomické rozhodnutia používateľ ov vyžadujú zhodnotenie schopnosti
podniku vytvárať peňažné prostriedky, peňažné ekvivalenty, časové rozv rhnutie a istotu ich tvorby.
Cieľom tohto štandardu je vyžadovať poskytovanie informácií o historick ých zmenách v peňažných prostriedkoch
apeňažnýchekvivalentochpodnikuprostredníctvomvýkazupeňažnýchtok ov,ktorýčlenípeňažnétokyzaobdobie
na toky z prevádzkových, investičných a finančných činností.
ROZSAH
1.Podnik by mal zostavovať výkaz peňažných tokov v súlade s požiadavkami toh to štandardu a mal by ho
predkladať ako neoddeliteľnú súčasť svojich účtovných závierok za každé obdobie, za ktoré sa predkladajú
účtovné závierky.
2.Tento štandard nahrádza IAS 7, Výkaz zmien vo finančnej situácii, schvále ný v júli 1977.
3.Používatelia účtovných závierok podnikov sa zaujímajú o to, ako podnik vy tvára a používa peňažné
prostriedkyapeňažnéekvivalenty.Jetobezohľadunacharakterčinností podnikuanato,čijemožnépozerať
sa na peniaze ako na výrobok podniku, ako je to v prípade finančnej inštitúc ie. Podniky potrebujú peniaze
v podstate z rovnakých dôvodov, hoci ich zárobkové činnosti môžu byť rozdi elne. Potrebujú ich
na uskutočnenie svojich činností, na platenie svojich záväzkov a aby zabe zpečili zisky svojim investorom.
Preto tento štandard vyžaduje, aby všetky podniky predkladali výkaz peňa žných tokov.
UŽITOČNOSŤ INFORMÁCIÍ O PEŇAŽNOM TOKU
4.Výkazpeňažnýchtokov,akjepoužitývspojenísostatnýmivýkazmiúčtovne jzávierky,poskytujeinformácie,
ktoréumožňujúpoužívateľomhodnotiťzmenyvčistommajetkupodniku,jeh ofinančnejštruktúre(vrátane
jeho likvidity a solventnosti) a jeho schopnosti ovplyvniť výšku a časové rozvrhnutie peňažných tokov, aby
sa prispôsobili meniacim sa okolnostiam a príležitostiam. Informácie o p eňažných tokoch sú užitočné
na stanovenie schopnosti podniku vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty a umožňujú
používateľom vyvinúť modely na stanovenie a porovnanie súčasnej hodnoty budúcich peňažných tokov
rôznych podnikov. To taktiež zvyšuje porovnateľnosť vykazovania prevád zkovej výnosnosti rôznych
podnikov, pretože vylučuje účinky používania rôznych účtovných spracov aní rovnakých transakcií
a udalostí.
5.Informácie o minulých peňažných tokoch sa často používajú ako ukazovateľ sumy, časového rozvrhnutia
a istoty budúcich peňažných tokov. Sú tiež užitočné na overovanie presnos ti minulých odhadov budúcich
peňažnýchtokovanapreskúmanievzťahumedziziskovosťouačistýmpeňažn ýmtokomaúčinkomzmien
cien.36 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
DEFINÍCIE
6. V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Peňažné prostriedky zahrnujú hotovosť a vklady na požiadanie.
Peňažnéekvivalentysúkrátkodobý,vysokolikvidnýfinančnýmajetok,kt orýjeľahkozameniteľnýzaznáme
sumy peňaz í a u ktorého nie je riziko výraznej zmeny hodnoty.
Peňažné toky sú prílivy a odlivy peňažných prostriedkov a peňažných ekviv alentov.
Prevádzkové činnosti sú základné zárobkové činnosti podniku a ostatné či nnosti, ktoré nepatria medzi
investičné a finančné činnosti.Investičné činnosti predstavujú obstaranie a vyradenie dlhodobého maje tku a ostatného investičného
majetku, ktorý nie je zahrnutý medzi peňažné ekvivalenty.Finančné činnosti sú činnosti, ktoré majú za následok zmeny vo veľkostí a v zložení vlastného imania
a pôžičiek podniku.
Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty
7.Peňažné ekvivalenty má podnik v držbe na uspokojovanie krátkodobých peňa žných záväzkov, nie
na investičné alebo iné účely. Aby finančný majetok spĺňal podmienky peňa žného ekvivalentu, musí byť
ľahkozameniteľnýzaznámusumupeňazíanesmiebyťunehorizikovýraznejz menyhodnotyvčase.Preto
finančný majetok bežne spĺňa podmienky peňažného ekvivalentu len vtedy, ak má krátky čas splatnosti,
napríklad tri mesiace alebo menej, od dátumu obstarania. Investície do vl astného imania sú vylúčené
z peňažných ekvivalentov, ak svojou podstatou nie sú peňažnými ekvivalen tmi, napríklad v prípade
prioritných akcií obstaraných krátko pred ich splatnosťou a so stanovený m dátumom splatnosti.
8.Pôžičkyodbánksavovšeobecnostipovažujúzafinančnúčinnosť.Vniektor ýchkrajináchvšaktvoriaúverové
limity na bežnom bankovom účte, splatné na požiadanie, neoddeliteľnú súč asť podnikového finančného
riadenia. Za týchto okolností sa kontokorentný úver na bežnom bankovom úč te zahŕňa ako súčasť
peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov. Charakteristickou čr tou takýchto vzťahov s bankou je,
že zostatok bankového účtu sa často pohybuje z plusu do mínusu.
9.Pohybymedzipoložkamipeňažnýchprostriedkovapeňažnýchekvivalentov sazpeňažnýchtokovvylučujú,
pretože tieto položky sú skôr súčasťou finančného riadenia podniku ako sú časťou jeho prevádzkových,
investičnýchafinančnýchčinností.Finančnériadeniezahŕňainvestova nieprebytkupeňažnýchprostriedkov
do peňažných ekvivalentov.
PREZENTÁCIA VÝKAZU PEŇAŽNÝCH TOKOV
10. Výkaz peňažných tokov by mal podávať informácie o peňažných tokoch počas o bdobia v členení
na prevádzkové, investičné a finančné činnosti.
11. Podnik prezentuje svoje peňažné toky z prevádzkových, investičných a fin ančných činností spôsobom,
ktorý najlepšie vyhovuje jeho podnikaniu. Členenie podľa činností posky tuje informácie, ktoré umožňujú
používateľom odhadnúť dosah týchto činností na finančnú situáciu podnik u a na výšku jeho peňažných
prostriedkov a peňažných ekvivalentov. Tieto informácie je možné využiť aj pri hodnotení vzťahov medzi
týmito činnosťami.
12. Jednatransakciamôžeobsahovaťrôzneklasifikovanépeňažnétoky.Naprí kladakpeňažnásplátkapôžičky
obsahujeúrokajistinu,môžebyťúrokovázložkazačlenenádoprevádzkove jčinnostiaistinazačlenenádo
finančnej činnosti.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 37
Prevádzkové činnosti
13. Výška peňažných tokov plynúca z prevádzkových činností je kľúčovým uk azovateľom rozsahu, v akom
vytvorili prevádzkové činnosti podniku dostatočné peňažné toky na splác anie pôžičiek, udržiavanie
prevádzkovejčinnostipodniku,plateniedividendauskutočňovanienový chinvestíciíbezpomocivonkajších
zdrojov financovania. Informácia o špecifických zložkách historických peňažných tokov z prevádzkových
činností je užitočná, v spojení s inými informáciami, pri predpokladaní b udúcich peňažných tokov
z prevádzkových činností.
14. Peňažné toky z prevádzkových činností sú v prvom rade odvodené z hlavný ch zárobkových činností
podniku. Preto vo všeobecnosti pochádzajú z transakcií a iných udalostí, ktoré vytvárajú čistý zisk alebo
stratu. Príklady peňažných tokov z prevádzkových činností sú:
a) príjmy z predaja výrobkov alebo poskytovania služieb;b) príjmy z poplatkov za priemyselné a autorské práva, poplatkov, provízi í a ostatných výnosov z bežnej
činnosti;
c) výdavky za tovar a služby platené dodávateľom;d) výdavky platené zamestnanco m a v mene zamestnancov;
e) príjmy a výdavky poisťovne za poistné náhrady a poistné nároky, anuity a iné poistné náhrady;
f) výdavkynadaňzpríjmovalebovráteniapreplatkovdanezpríjmov,pokia ľsanedajúšpecifickyzačleniť
do finančných a investičných činností; a
g) príjmy a výdavky zo zmlúv uzatvorených na predaj alebo obchodovanie s ni mi.
Niektoré transakcie, ako je predaj položky výrobného zariadenia, môžu sp ôsobiť vznik zisku alebo straty,
ktoré sú zahrnuté do čistého zisku alebo straty. Peňažné toky vzťahujúce s a na takéto transakcie sú však
peňažnými tokmi z investičných činností.
15. Podnik môže mať v držbe majetkové a dlžné cenné papiere určené na predaj alebo obchodovanie s nimi,
pričom v tomto prípade sú podobné zásobám špeciálne obstaraným na ďalší pr edaj. Preto sa peňažné toky
vznikajúcezkúpyalebopredajacennýchpapierovurčenýchnapredajalebo obchodovaniesnimizačleňujú
do prevádzkových činností. Podobne pôžičky a úvery poskytované finančný mi inštitúciami sa obvykle
klasifikujú ako prevádzkové činnosti, pretože sa vzťahujú na hlavnú záro bkovú činnosť podniku.
Investičné činnosti
16. Samostatné zverejňovanie peňažných tokov plynúcich z investičných č inností je dôležité, pretože tieto
peňažnétokypredstavujúrozsah,vktoromboliuskutočnenévýdavkynapro striedkyzabezpečujúcetvorbu
budúcich príjmov a peňažných tokov. Príklady peňažných tokov plynúcich z investičných činností sú:
a) výdavky na obstaranie majetku, strojov a zariadení, nehmotného a iného dlhodobého majetku. Tieto
výdavkyobsahujúvýdavkyvzťahujúcesanaaktivovanénákladynavývojana majetok,strojeazariadenia
obstarané vo vlastnej réžii;
b) príjmy z predaja majetku, strojov a zariadení, nehmotného a iného dlhod obého majetku;
c) výdavky na obstaranie majetkových alebo dlžných cenných papierov inýc h podnikov a podielov
v spoločných podnikoch (iné ako výdavky na tieto cenné papiere, keď sú pova žované za peňažné
ekvivalenty alebo určené na predaj alebo obchodovanie s nimi);
d) príjmyzpredajamajetkovýchalebodlžnýchcennýchpapierovinýchpodn ikovapodielovvspoločných
podnikoch(inéakopríjmyztýchtocennýchpapierov,keďsúpovažovanézap eňažnéekvivalenty,alebo
určené na predaj alebo obchodovanie s nimi);
e) pôžičkyaúveryposkytnutétretímstranám(inéakopôžičkyaúveryposky tnutéfinančnouinštitúciou);
f) príjmy zo splácania pôžičiek a úverov poskytnutých tretím stranám (iné ako pôžičky a úvery finančnej
inštitúcie);38 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
g) výdavky vyplývajúce z future zmlúv, forwardových zmlúv, opčných zmlúv a swapových zmlúv okrem
prípadov,keďsútietozmluvyurčenénapredajaleboobchodovaniesnimial eboaksavýdavkypovažujú
za finančnú činnosť; a
h) príjmy vyplývajúce z future zmlúv, forwardových zmlúv, opčných zmlúv a swapových zmlúv okrem
prípadov,keďsútietozmluvyurčenénapredajaleboobchodovaniesnimi,a leboaksapríjmypovažujú
za finančnú činnosť.
Aksaozmluveúčtujeakoozabezpečeníidentifikovateľnéhorizika,súpeň ažnétokyvyplývajúcezozmluvy
zaradené rovnakým spôsobom ako peňažné toky rizika, ktoré je predmetom to hto zabezpečenia.
Finančné činnosti
17. Samostatnézverejňovaniepeňažnýchtokovvznikajúcichvofinančnýchči nnostiachjedôležité,pretožesú
užitočné pre poskytovateľov kapitálu do podniku na odhad nárokov na budúc e peňažné toky. Príklady
peňažných tokov vyplývajúcich z finančných činností sú:
a) príjmy z emisie akcií alebo iných majetkových cenných papierov;
b) výdavky na obstaranie alebo spätné odkúpenie akcií podniku platené jed notlivým majiteľom;
c) príjmyzemisiedlžnýchcennýchpapierovzpôžičiek,zmeniek,obligáci í,hypotékainýchkrátkodobých
alebo dlhodobých pôžičiek;
d) výdavky na splátky pôžičiek; a
e) výdavky nájomcu na úhrady nezaplatenej časti záväzku vzťahujúceho sa n a finančný prenájom.
VYKAZOVANIE PEŇAŽNÝCH TOKOV Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ
18. Podnik by mal vykazovať peňažné toky s použitím buď:
a) priamej metódy, pomocou ktorej sa vykazujú hlavné skupiny hrubých príj mov a hrubých výdavkov;
alebo
b) nepriamej metódy, pomocou ktorej sa čistý zisk alebo strata upravujú o ú činky transakcií nepeňažnej
povahy, všetky časovo rozlíšené náklady a výnosy, minulé alebo budúce pre vádzkové príjmy alebo
výdavky a o príjmy alebo výdavky spojené s investičnými alebo finančnými peňažný mi tokmi.
19. Podniky sa podnecujú, aby vykazovali peňažné toky z prevádzkových čin ností priamou metódou. Priama
metóda poskytuje informácie, ktoré môžu byť užitočné pri odhade budúcich peňažných tokov a ktoré nie
sú k dispozícii pri použití nepriamej metódy. Pri priamej metóde je možné z ískať informácie o hlavných
skupinách hrubých príjmov a hrubých výdavkov buď:a) z účtovnej evidencie podniku; alebob) upravenímvýnosovzpredaja,nákladovnapredaj(úrokapodobnýpríjema výdavoknaúrokyapodobné
poplatky finančnej inštitúcii) a iných položiek výkazu ziskov a strát na:i) zmenu stavu zásob a prevádzkových pohľadávok a záväzkov počas obdobia;ii) ostatné nepeňažné položky; aiii) ostatné položky, ktorých peňažné účinky sú investičné alebo finančn é peňažné toky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 39
20. Podľa nepriamej metódy sa čistý peňažný tok z prevádzkových činností s tanovuje upravením čistého zisku
alebo straty o účinky:
a) zmien stavu zásob a prevádzkových pohľadávok a záväzkov počas obdobia;b) nepeňažných položiek, ako sú odpisy, rezervy, odložené dane, nerealiz ované zisky alebo straty
vzťahujúce sa na majetok v cudzích menách, nerozdelené zisky pridruženýc h podnikov a menšinové
podiely; a
c) všetky ostatné položky, ktoré majú vplyv na investičné alebo finančné p eňažné toky.
Čistý peňažný tok sa môže eventuálne predkladať z prevádzkových činností s použitím nepriamej metódy
vykazovaním výnosov z bežnej činnosti a nákladov zverejnených vo výkaze z iskov a strát, upravených
o zmeny stavu zásob počas obdobia a prevádzkových pohľadávok a záväzkov.
VYKAZOVANIE PEŇAŽNÝCH TOKOV Z INVESTIČNÝCH A FINANČNÝCH ČINNOSTÍ
21. Podnik by mal vykazovať oddelene hlavné skupiny hrubých príjmov a hrubých výdavkov, ktoré vznikajú
z investičných a finančných činností, okrem peňažných tokov opísaných v o dsekoch 22 a 24, ktoré sú
vykazované ako čisté.
VYKAZOVANIE ČISTÝCH PEŇAŽNÝCH TOKOV
22. Peňažné toky vznikajúce z nasledujúcich prevádzkových, investičnýc h alebo finančných činností môžu byť
vykazované ako čisté:a) príjmyavýdavkyvmenezákazníkov,keďpeňažnétokyvyjadrujúskôrčinn ostizákazníkovakočinnosť
podniku;
b) príjmy a výdavky pri položkách s rýchlym obratom, vysokými sumami a krát kym časom splatnosti.
23. Príklady príjmov a výdavkov opísaných v odseku 22 písm. a) sú:
a) príjmy a výdavky uskutočnené na bežných bankových účtoch;b) peňažné prostriedky klientov, ktoré má v držbe investičná spoločnosť;c) nájomné vyberané v mene majiteľov nehnuteľností a zaplatené týmto maji teľom.
Príklady príjmov a výdavkov opísaných v odseku 22 písm. b) sú preddavky a sp látky:
a) vzťahujúce sa na tretie osoby s kreditnými kartami;b) na nákup a predaj investícií; ac) na ostatné krátkodobé pôžičky, napríklad s časom splatnosti tri mesiac e alebo menej.
24. Peňažné toky vznikajúce z každej z nasledujúcich činností finančnej i nštitúcie môžu byť vykazované ako
čisté:a) príjmy a výdavky týkajúce sa vkladov s pevným dátumom splatnosti;b) umiestnenie vkladov v iných finančných inštitúciách a vyberanie vklad ov z iných finančných inštitúcií;
c) pôžičky a úvery poskytované zákazníkom a splácanie týchto pôžičiek a úv erov.40 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
PEŇAŽNÉ TOKY V CUDZÍCH MENÁCH
25. Peňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene by sa mali vykazovať v m ene vykazovania podniku
s použitím výmenného kurzu medzi menou vykazovania a cudzou menou, prepoč ítané k dátumu
peňažného toku.
26. Peňažné toky zahraničného dcérskeho podniku by sa mali prepočítavať kurz ami mien medzi menou
vykazovania a cudzou menou k dátumu peňažných tokov.
27. Peňažné toky vyjadrené v cudzej mene sa vykazujú spôsobom konzistentným s IAS 21, Účinky zmien
vkurzochcudzíchmien.Tenpovoľujepoužitievýmennéhokurzu,ktorýsapr ibližujekskutočnémukurzu.
Napríklad na zaznamenanie transakcií v cudzej mene alebo pri prepočte peň ažných tokov zahraničného
dcérskeho podniku sa môže použiť vážený priemerný výmenný kurz za obdobie . IAS 21 však nepovoľuje
použitie takéhoto výmenného kurzu k súvahovému dňu pri prepočte peňažnýc h tokov zahraničného
dcérskeho podniku.
28. Nerealizované výnosy a náklady vznikajúce zo zmien vo výmenných kurzoch n ie sú peňažnými tokmi.
Účinok zmien kurzu cudzej meny vlastnených alebo očakávaných peňažných p rostriedkov a peňažných
ekvivalentov v cudzej mene sa uvádza vo výkaze peňažných tokov, aby sa zosú ladili peňažné prostriedky
a peňažné ekvivalenty na začiatku a na konci obdobia. Táto suma sa prezentu je oddelene od peňažných
tokovzprevádzkových,investičnýchafinančnýchčinnostíaobsahujeroz diely,pokiaľnejakéexistujú,ako
keby boli tieto peňažné toky vykazované vo výmenných kurzoch z konca obdob ia.
MIMORIADNE POLOŽKY
29. Peňažnétokyspojenésmimoriadnymipoložkamibysamalizačleniťdoprevá dzkových,investičnýchalebo
finančných činností podľa charakteru a zverejňovať osobitne.
30. Peňažné toky spojené s mimoriadnymi položkami sa zverejňujú vo výkaze peň ažných tokov osobitne od
prevádzkových, investičných alebo finančných činností, aby umožnili po užívateľom porozumieť ich
podstateavplyvunasúčasnéabudúcepeňažnétokypodniku.Totovykazovan ienesúvisísosamostatným
vykazovaním podstaty a sumy mimoriadnych položiek, ako to požaduje IAS 8, Čistý zisk alebo strata za
obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách.
ÚROK A DIVIDENDY
31. Peňažné toky z prijatých a zaplatených úrokov a dividend by sa mali vykazov ať osobitne. Každý by sa mal
konzistentnezačleniťpočasjednotlivýchobdobíbuďdoprevádzkovej,in vestičnejalebofinančnejčinnosti.
32. Celkovásumaúrokuzaplatenéhopočasobdobiasavykazujevovýkazepeňažn ýchtokovbezohľadunato,
čibolavykázanáakonákladvovýkazeziskovastrát,aleboaktivovanávsúl adespovolenýmalternatívnym
riešením v IAS 23, Náklady na prijaté úvery a pôžičky.
33. Pre finančné inštitúcie sú zaplatený úrok, prijatý úrok a dividendy obvyk le začlenené do prevádzkových
peňažných tokov. Pre ostatné podniky však neexistuje konsenzus o klasifi kácii týchto peňažných tokov.
Zaplatený úrok, prijatý úrok a dividendy je možné považovať za prevádzkov é peňažné toky, pretože
vstupujú do výpočtu čistého zisku alebo straty. Zaplatený úrok, prijatý ú rok a dividendy je možné
alternatívne považovať za finančné peňažné toky a investičné peňažné tok y, pretože predstavujú náklady
na získanie finančných zdrojov alebo spôsob návratností investícií.
34. Vyplatené dividendy sa môžu klasifikovať ako finančný peňažný tok, preto že sú výdavkom na získanie
finančných zdrojov. Zaplatené dividendy je možné alternatívne považova ť za súčasť peňažných tokov
z prevádzkových činností, aby používatelia ľahšie určili schopnosť podn iku vyplácať dividendy
z prevádzkových peňažných tokov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 41
DANE Z PRÍJMOV
35. Peňažné toky vyplývajúce z daní z príjmov by sa mali vykazovať osobitne a ma li by sa začleňovať do
peňažných tokov z prevádzkovej činnosti, pokiaľ nie je možné ich špecific ky začleniť do finančných
a investičných činností.
36. Dane z príjmov, ktoré vyplývajú z transakcií, v dôsledku ktorých vznikajú peňažné toky, sa vo výkaze
peňažnýchtokovvykazujúakoprevádzkové,investičnéalebofinančné.Za tiaľčodaňovévýdavkysamôžu
dať ľahko identifikovať ako investičné alebo finančné činnosti, peňažné toky súvisiace s daňami často nie
jemožnérozlíšiťamôžuvzniknúťvinomobdobíakopeňažnétokyzákladnejt ransakcie.Pretosúzaplatené
dane obvykle začlenené do peňažných tokov z prevádzkových činností. Ak vš ak nie je možné stotožniť
daňové peňažné toky s individuálnou transakciou, v dôsledku ktorej vznik ajú peňažné toky, ktoré sú
začlenené do investičných alebo finančných činností, daňový peňažný tok sa podľa zváženia považuje za
investičnú alebo finančnú činnosť. Ak sú daňové peňažné toky alokované do viac ako jednej činnosti,
zverejňuje sa celková suma zaplatených daní.
INVESTÍCIE DO DCÉRSKYCH PODNIKOV, PRIDRUŽENÝCH PODNIKOV A PODNIKOV SPOL OČNÝCH
PODNIKOV
37. Pri evidovaní investície do pridruženého alebo dcérskeho podniku konsol idovaného metódou vlastného
imaniaalebometódounákladovinvestorobmedzujesvojevykazovanievový kazepeňažnýchtokovmedzi
sebou a konsolidovaným podnikom, napríklad na dividendy a pôžičky.
38. Podnik,ktorývykazujesvojpodielvspoločnekontrolovanomsubjekte(po zriIAS31,Účtovnévykazovanie
podielov v spoločných podnikoch) konsolidovanom pomernou konsolidácio u, zahrňuje do svojho
konsolidovanéhovýkazupeňažnýchtokovsvojpomernýpodielpeňažnýchto kovvspoločnýchpodnikoch.
Podnik, ktorý vykazuje takýto podiel s použitím metódy vlastného imania, zahrňuje vo svojom výkaze
peňažnýchtokovpeňažnétokysozreteľomnasvojeinvestícievspoločných podnikochadodávkyaostatné
výdavky alebo príjmy medzi ním a spoločným podnikom.
OBSTARANIE A VYRADENIE DCÉRSKYCH PODNIKOV A INÝCH OBCHODNÝCH SPOLOČNOST Í
39. Súhrnné peňažné toky, vznikajúce z obstarani a a z vyraďovania dcérskych podnikov alebo iných
obchodných spoločností, by mali byť prezentované samostatne a začlenené do investičnej činnosti.
40. Podnik by mal zverejniť súhrnne, v súvislosti s obstaraním a vyradením inv estície do dcérskych podnikov
alebo iných obchodných spoločností počas obdobia, všetky nasledujúce úd aje:
a) celkovú kúpnu alebo vyradenú protihodnotu;
b) tú časť kúpnej alebo vyradenej protihodnoty, ktorá bola zaplatená peňa žnými prostriedkami alebo
peňažnými ekvivalentmi;
c) sumu peňažných prostriedkov alebo peňažných ekvivalentov v dcérskom p odniku alebo obchodnej
spoločnosti, ktorá bola obstaraná alebo vyradená;
d) sumu majetku a záväzkov iných ako peňažné prostriedky a peňažné ekvival enty v dcérskom podniku
aleboobchodnejspoločnosti,ktorábolaobstaranáalebovyradená,zahrn utúzakaždúhlavnúkategóriu.
41. Osobitné prezentovanie vplyvov peňažného toku z obstarania a vyradenia d cérskych podnikov a iných
obchodných spoločností ako samostatných položiek spolu so samostatným z verejňovaním obstaraného
alebovyradenéhomajetkuazáväzkovpomáhaodlíšiťtietopeňažnétokyodp eňažnýchtokovvznikajúcich
z ostatných prevádzkových, investičných a finančných činností. Vplyvy p eňažného toku z vyradenia sa
neodpočítajú od peňažného toku z obstarania.
42. Súhrnnásumapeňažnýchprostriedkov,ktorábolazaplatenáaleboprijatá prinákupealebopredaji,saberie
do úvahy pri vykazovaní vo výkaze peňažných tokov v čistej výške peňažných prostriedkov a peňažných
ekvivalentov z obstarania alebo vyradenia.42 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
NEPEŇAŽNÉ TRANSAKCIE
43. Investičné a finančné transakcie, ktoré nevyžadujú požitie peňažných pr ostriedkov alebo peňažných
ekvivalentov, by sa mali z výkazu peňažných tokov vylúčiť. Tieto transakc ie by sa mali zverejniť na inom
mieste účtovnej závierky spôsobom, ktorý poskytuje všetky dôležité info rmácie o týchto investičných
a finančných činnostiach.
44. Mnohé investičné a finančné činnosti nemajú priamy dosah na súčasné peňaž né toky, hoci ovplyvňujú
štruktúru vlastného kapitálu a majetku podniku. Vylúčenie nepeňažných t ransakcií z výkazu peňažných
tokov je v súlade s cieľom výkazu peňažných tokov v súčasnom období. Príkla dy nepeňažných transakcií
sú:
a) obstaranie majetku buď prevzatím záväzkov, ktoré sa k nim priamo vzťahu jú, alebo prostredníctvom
finančného prenájmu;
b) obstaranie podniku prostredníctvom upísania imania;
c) premenou záväzku na vlastné imanie.
SÚČASTI PEŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PEŇAŽNÝCH EKVIVALENTOV
45. Podnikbymalzverejniťsúčastipeňažnýchprostriedkovapeňažnýchekviv alentovamalbypredložiťsúlad
medzi sumami vo svojom výkaze peňažných tokov a ekvivalentnými položkami vykazovanými v súvahe.
46. Vzhľadom na rozmanitosť postupov vo svete vo finančnom riadení a rokovani ach s bankou, aby bolo
vyhovené IAS 1, Predkladanie účtovnej závierky, podnik zverejňuje zásad u, ktorú prijal na určovanie
štruktúry peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov.
47. Účinok každej zmeny v zásade na určovanie súčastí peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov,
napríkladzmenavklasifikáciifinančnýchnástrojovpredtýmpovažovaný chzasúčasťinvestičnéhoportfólia
podniku, sa vykazuje v súlade s IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, zá kladné chyby a zmeny
v účtovných zásadách.
OSTATNÉ ZVEREJNENIA
48. Podnik by mal zverejniť, spoločne s komentárom manažmentu, sumu významný ch zostatkov peňažných
prostriedkov a peňažných ekvivalentov vlastnených podnikom, ktoré nie s ú k dispozícii na použitie
v skupine.
49. Existujú rôzne okolnosti, za ktorých nie sú zostatky peňažných prostried kov a peňažných ekvivalentov
vlastnenépodnikomkdispozíciinapoužitievskupine.Príkladyzahrňujú zostatkypeňažnýchprostriedkov
a peňažných ekvivalentov vlastnených dcérskym podnikom, ktorý vykonáva činnosť v krajine, kde sú
uvalené devízové alebo iné právne obmedzenia, keď tieto zostatky nie sú k d ispozícii na bežné použitie
v materskom podniku alebo v iných dcérskych podnikoch.
50. Dodatočné informácie môžu byť dôležité pre používateľov na porozumenie f inančnej situácie a likvidite
podniku Zverejňovanie takýchto informácií sa odporúča spoločne s koment árom manažmentu a môže
obsahovať:
a) hodnoty nevyužívaných vypožičaných zariadení, ktoré môžu byť k dispoz ícii na prevádzkové činnosti
vbudúcnostianavysporiadaniekapitálovýchzáväzkovnaznačujúcichaké koľvekobmedzeniapoužitia
týchto zariadení;
b) súhrnnésumypeňažnýchtokovzkaždejzprevádzkových,investičnýchaf inančnýchčinností,ktorésa
vzťahujú na podiely v spoločných podnikoch, konsolidovaných podielovou konsolidáciou;
c) súhrnnú sumu peňažných tokov, ktorá predstavuje zvýšenie vo výrobnej k apacite, osobitne od tých
peňažných tokov, ktoré sa vyžadujú na zachovanie výrobnej kapacity;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 43
d) sumu peňažných tokov vznikajúcich z prevádzkových, investičných a fin ančných činností každého
vykazovaného odvetvového a geografického segmentu (pozri IAS 14, Vykazo vanie o segmentoch).
51. Osobitné zverejnenie peňažných tokov, ktoré predstavujú zvýšenie prevá dzkovej kapacity a peňažných
tokov, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie výrobnej kapacity, je užitočné t ým, že používateľovi umožní
určiť, či podnik dostatočne investuje do údržby svojej výrobnej kapacity . Podnik, ktorý dostatočne
neinvestuje do zachovania svojej výrobnej kapacity, môže poškodzovať bu dúcu ziskovosť kvôli súčasnej
likvidite a požiadavkám vlastníkov.
52. Zverejnenie segmentových peňažných tokov umožňuje používateľom lepšie pochopiť vzťah medzi
peňažnými tokmi podnikateľskej činnosti ako celku a jej súčasťami a vzťah dostupnosti a variability
segmentových peňažných tokov.
DÁTUM ÚČINNOSTI
53. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1. januárom 1994 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 8
(REVIDOVANÝ 1993)
Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zása dách
IAS35,Ukončovanéčinnosti,nahrádzaodsek y4a19až22 IAS.IAS35tiežnahrádzadefiníciuukončenýchčinností
v odseku 6 IAS. IAS sa týka účtovných závierok vzťahujúcich sa na obdobie od alebo po 1. januári 1999.
IAS40,Investícievnehnuteľnostiach,zmeniladoplnilodsek44,ktorýje terazvysádzanýpolotučnoukurzívou.IAS
40 sa týka ročných účtovných závierok vzťahujúcich sa na obdobie od alebo p o 1. januári 2001.
Jedna interpretácia SIC sa týka IAS 8:
— SIC-8: prvé použitie IAS štandardov ako východiskovej základne účtovní ctva.
OBSAH
Odseky
Cieľ 45
Rozsah 45
Definície 45
Čistý zisk alebo strata za obdobie 46
Mimoriadne položky 46
Zisk alebo strata z bežných činností 47(Odseky vynechané)Zmeny v účtovných odhadoch 47
Základné chyby 4844 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Základné riešenie 48
Prípustné alternatívne riešenie 49
Zmeny v účtovných zásadách 49Prijatie medzinárodného účtovného štandardu 50Iné zmeny v účtovných zásadách – základné riešenie 50Iné zmeny v účtovných zásadách – prípustné alternatívne riešenie 51Dátum účinnosti 51
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť klasifikáciu, zverejnenie a spôsob úč tovania určitých položiek vo výkaze ziskov
astráttak,abyvšetkypodnikyzostavovaliaprezentovalivýkazziskovas trátnakonzistentnomzáklade.Zvyšujeto
porovnateľnosť tak s podnikovými účtovnými závierkami predchádzajúcic h období ako aj s účtovnými závierkami
iných podnikov. Preto tento štandard vyžaduje klasifikáciu a zverejneni e mimoriadnych položiek a zverejnenie
určitých položiek v rámci zisku alebo straty z bežných činností. Štandard špecifikuje aj spôsob účtovania zmien
v účtovných odhadoch, zmien v účtovných zásadách a opravy základných chýb .
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pri prezentovaní zisku alebo straty z bež ných činností a mimoriadnych
položiek vo výkaze ziskov a strát a pri účtovaní zmien v účtovných odhadoch , základných chýb a zmien
v účtovných zásadách.
2.Tento štandard nahrádza IAS 8, Neobvyklé položky a položky predchádzajúc eho obdobia a zmeny
v účtovných zásadách, schválený v roku 1977.
3.Okreminéhosatentoštandardzaoberázverejnenímurčitýchpoložiekčist éhoziskualebostratyzaobdobie.
Tietozverejneniasarobiaokremvšetkýchinýchzverejnení,ktorésivyža dujúostatnémedzinárodnéúčtovné
štandardy, vrátane IA S l a prezentácie účtovných závierok.
4.(Vynechaný)
5.Daňové účinky mimoriadnych položiek, základné chyby a zmeny v účtovných z ásadách sa účtujú
a zverejňujú v súlade s IAS 12, Dane z príjmov. Tam, kde sa IAS 12 odvoláva na n eobvyklé položky, malo
by sa to chápať ako mimoriadne položky tak, ako je to definované v tomto štan darde.
DEFINÍCIE
6.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Mimoriadne položky sú výnosy alebo náklady, ktoré vznikajú z udalostí ale bo transakcií, ktoré sú jasne
odlišné od bežných činností podniku, a preto sa u nich neočakáva, že sa budú opakovať často alebo
pravidelne.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 45
Bežnéčinnostisúakékoľvekčinnosti,ktorépodnikvykonávaakosúčasťsv ojhopodnikania,akoajsúvisiace
činnosti, ktoré podnik vykonáva na ich podporu, a ktoré sú náhodné alebo vz nikajú z týchto činností.
Základnéchybysúchybyobjavenévbežnomobdobí,ktorésútakévýznamné,ž eúčtovnézávierkyjedného
alebo viacerých predchádzajúcich období sa k dátumu ich zverejnenia nemô žu naďalej považovať za
spoľahlivé.
Účtovnézásadypredstavujúosobitnézásady,východiská,zvyklosti,pra vidláaprax,ktorépodnikprijalpri
zostavovaní a prezentácii účtovnej závierky.
ČISTÝ ZISK ALEBO STRATA ZA OBDOBIE
7.Všetky položky výnosov a nákladov, vykázané za obdobie, by mali byť zahrnu té pri určovaní čistého zisku
alebo straty za toto obdobie, ak medzinárodný účtovný štandard nevyžaduj e alebo nepovoľuje inak.
8.Zvyčajne sú všetky položky výnosov a nákladov vykázané v období a zahrnuté pri určovaní čistého zisku
alebostratyzatotoobdobie.Zahrnujetomimoriadnepoložkyadosahyzmie nvúčtovnýchodhadoch.Môžu
všakexistovaťokolnosti,keďurčitépoložkymôžubyťvylúčenézčistéhoz iskualebostratyzabežnéobdobie.
Tento štandard sa zaoberá dvoma takýmito okolnosťami: opravou základnýc h chýb a dosahom zmien
v účtovných zásadách.
9.Ďalšie medzinárodné účtovné štandardy sa zaoberajú položkami, ktoré môž u spĺňať definície rámcovej
osnovyprevýnosalebonáklad,alektorésúobvyklevylúčenépriurčovaníč istéhoziskualebostraty.Medzi
príkladmisúprebytkyzprecenení(pozriIAS16,Nehnuteľnosti,strojeaz ariadenia)aziskyastratyvznikajúce
priprepočteúčtovnýchzávierokzahraničnejjednotky(pozriIAS21,Účin kyzmienvkurzochcudzíchmien).
10. Čistý zisk alebo strata za obdobie sa skladá z nasledujúcich častí, pričom každá z. nich by mala byť
zverejnená v samotnom výkaze ziskov a strát:
a) zisku alebo straty z bežných činností; ab) mimoriadnych položiek.
Mimoriadne položky
11. Charakter a hodnota každej mimoriadnej položky by mala byť zverejnená sam ostatne.
12. Praktickyvšetkypoložkyvýnosovanákladov,zahrnutépriurčovaníčisté hoziskualebostratyzaobdobie,
vznikajú v rámci bežných činností podniku. Preto len vo výnimočných prípa doch dáva udalosť alebo
transakcia podnet ku vzniku mimoriadnej položky.
13. Či je udalosť alebo transakcia jasne odlišná od bežných činností podniku, je určené charakterom udalosti
alebo transakcie vo vzťahu k podnikaniu, ktoré podnik uskutočňuje bežne, a nie frekvenciou, v akej sa
očakávavýskyttýchtoudalostí.Pretomôžebyťudalosťalebotransakciap rejedenpodnikmimoriadnaapre
druhý nie, a to pre rozdiely medzi ich jednotlivými bežnými činnosťami. Na príklad straty, ktoré podnik
utrpel ako výsledok zemetrasenia, sa môžu kvalifikovať u mnohých podniko v ako mimoriadna položka.
Nároky poistencov vznikajúce zo zemetrasenia. sa však nekvalifikujú ako mimoriadna položka pre
poisťovaciu spoločnosť, ktorá poisťuje proti takýmto rizikám.
14. Príkladmi udalostí alebo transakcií, ktoré vo všeobecnosti zapríčiňujú vznik mimoriadnych položiek pre
väčšinu podnikov, sú:
a) vyvlastnenie nehnuteľností; alebob) zemetrasenie alebo iná prírodná katastrofa.
15.
Zverejneniecharakteruasumyprikaždejmimoriadnejpoložkesamôževyko naťvsamotnomvýkazeziskov
a strát, alebo ak sa toto zverejnenie vykoná v poznámkach k výkazom účtovne j závierky, celková suma
všetkých mimoriadnych položiek sa zverejnení v samotnom výkaze ziskov a s trát.46 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Zisk alebo strata z bežných činností
16. Ak majú položky výnosu a nákladu v rámci zisku alebo straty z bežných činnos tí takú hodnotu, charakter
alebodosah,žeichzverejneniejedôležitéprevysvetlenievýnosupodnik uzaobdobie,malbybyťcharakter
a suma týchto položiek zverejnená samostatne.
17. Aj keď položky výnosov a nákladov, opísané v odseku 16, nie sú mimoriadnymi položkami, charakter
asumatýchtopoložiekmôžebyťdôležitáprepoužívateľovúčtovnýchzávie rok,abyporozumelifinančnej
situácii a výnosnosti podniku a pri plánovaní finančnej situácie a výnosn osti. Zverejnenie takýchto
informácií sa obvykle vykoná v poznámkach k výkazom účtovnej závierky.
18. Okolnosti,ktorémôžuzapríčiniťsamostatnézverejneniepoložiekvýnos ovanákladov,vsúladesodsekom
16, sú:
a) zníženie hodnoty zásob na čistú realizačnú hodnotu, alebo nehnuteľnos tí, strojov a zariadení
na uhraditeľnú sumu, ako aj zrušenie týchto znížení hodnôt;
b) reštrukturalizácia činností podniku a zníženie všetkých rezerv nákla dov na reštrukturalizáciu;
c) vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení;
d) vyradenie dlhodobých finančných investícií;e) ukončené aktivity;f) urovnanie súdnych sporov; ag) ostatné zrušenia rezerv.
19.– 22. (Vynechané – pozri IAS 35, Ukončované činnosti.)
Zmeny v účtovných odhadoch
23. Výsledkom neistôt obsiahnutých v podnikateľských činnostiach je, že veľ a položiek účtovnej závierky
nemožno oceňovať presne, je možné ich však odhadnúť. Odhadovanie vyžaduj e úsudky založené
naposlednýchdostupnýchinformáciách.Napríklad,môžubytpotrebnéodh adynedobytnýchpohľadávok,
zastaralých zásob alebo dôb použiteľnosti alebo očakávaného ekonomické ho využitia odpisovateľného
nehnuteľností. Použitie primeraných odhadov je podstatnou súčasťou zos tavovania účtovných závierok
a neznižuje ich spoľahlivosť.
24. Odhad bude musieť byť revidovaný v prípade, ak sa vyskytnú zmeny týkajúce s a okolností, na ktorých bol
odhad založený, alebo ako výsledok nových poznatkov, ďalších skúseností , alebo ďalšieho vývoja. Revízia
odhadusvojoupodstatouneprinášaúpravuspadajúcupoddefiníciumimori adnejpoložkyalebozákladnej
chyby.
25. Niekedy je ťažké rozlíšiť medzi zmenou v účtovných zásadách a zmenou v účto vnom odhade. V týchto
prípadoch sa s touto zmenou zaobchádza ako so zmenou v účtovnom odhade a pri merane sa zverejnení.
26. Dosah zmeny v účtovnom odhade by mal byť zahrnutý pri určení čistého zisku a lebo straty:
a) v období zmeny, ak zmena ovplyvňuje len toto obdobie; alebo
b) v období zmen y a v budúcich obdobiach, ak zmena ovplyvňuje obidve.
27. Zmena v účtovnom odhade môže ovplyvniť len bežné obdobie, alebo tak bežné, ako aj budúce obdobie.
Napríklad, zmena v odhade sumy nedobytných pohľadávok ovplyvňuje len bež né obdobie, a preto sa
vykazujeokamžite.Zmenavodhadovanejdobepoužiteľnostialebovočakáv anomekonomickomvyužívaní
odpisovateľného nehnuteľností však ovplyvňuje odpisový náklad v bežnom období a v každom období
počas zostávajúcej doby použiteľnosti majetku. V oboch prípadoch sa dosa h zmeny súvisiaci s bežným
obdobím vykazuje ako výnos alebo náklad v bežnom období. Tento dosah vôbec na budúce obdobia, ak
vôbec nejaký je, sa vykazuje v budúcich obdobiach.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 47
28. Dosah zmeny v účtovnom odhade by mal byť zahrnutý v rovnakom členení výkazu ziskov a strát ako bol
predtým použitý na odhad.
29. Abybolazabezpečenáporovnateľnosťúčtovnýchzávierokrozdielnychobd obí,jedosahzmenyvúčtovnom
odhade na odhady, ktoré boli predtým zahrnuté do zisku alebo straty z bežný ch činností, zahrnutý
vrovnakejzložkečistéhoziskualebostraty.Dosahzmenyvúčtovnomodhad enaodhadpredtýmzahrnutý
ako mimoriadna položka, sa vykazuje ako mimoriadna položka.
30. Charakterasumazmenyvúčtovnomodhade,ktorámávýznamnýdosahvbežnomo bdobí,aleboodktorej
sa očakáva, že bude mať významný dosah v nasledujúcich obdobiach, by mali b yť zverejnené. Ak nie je
možné túto sumu vyčísliť, mala by byť táto skutočnosť zverejnená.
ZÁKLADNÉ CHYBY
31. V bežnom období sa môžu objaviť chyby pri zostavovaní účtovných závierok j edného alebo viacerých
predchádzajúcich období. K chybám môže dôjsť v dôsledku matematických om ylov, chýb pri používaní
účtovnýchzásad,nesprávnymvýkladomskutočnosti,podvodomaleboprehl iadnutím.Opravatýchtochýb
je bežne zahrnutá pri určení čistého zisku alebo straty za bežné obdobie.
32. Vo výnimočných prípadoch má chyba taký podstatný dosah na účtovné závierk y jedného alebo viacerých
predchádzajúcich období, že tieto účtovné závierky sa už nemôžu k dátumu i ch zverejnenia považovať za
spoľahlivé.Tietochybysaoznačujúzazákladnéchyby.Príkladomzákladn ejchybyjezahrnutievýznamných
súm rozpracovanej výroby a pohľadávok na základe podvodných zákaziek, kt oré sa nemôžu uplatniť, do
účtovných závierok predchádzajúceho obdobia. Oprava základných chýb, k toré sa vzťahujú
na predchádzajúce obdobia, si vyžaduje prepočet porovnateľných informá cií, alebo prezentáciu
dodatočných pro forma informácií.
33. Treba rozlišovať oprava základných chýb a zmeny v účtovných odhadoch. Účt ovné odhady sú v svojej
podstate približné hodnoty, ktoré si môžu vyžadovať revíziu, keď sa objav ia dodatočné informácie.
Napríklad,vykázanýziskalebostratavyplývajúcaznepredvídateľnejsi tuácie,ktorúpredtýmnebolomožné
spoľahlivo odhadnúť, neumožňuje opravu základnej chyby.
Základné riešenie
34. Sumaopravyzákladnejchyby,ktorásavzťahujenapredchádzajúceobdobie ,bysamalavykázaťupravením
začiatočného zostatku nerozdelených ziskov. Porovnateľné informácie b y sa mali byť prepočítať,
s výnimkou prípadu, keď to nie je možné urobiť.
35. Účtovné závierky, ktoré zahrňujú porovnateľné informácie za predchádza júce obdobia, sa prezentujú ako
keby už bola základná chyba opravená v období, v ktorom bola vykonaná. Pret o je suma opravy, ktorá sa
vzťahujekukaždémuprezentovanémuobdobiu,zahrnutávčistomziskualeb ostratezatotoobdobie.Suma
opravy, vzťahujúca sa na tie predchádzajúce obdobia, ktoré sú zahrnuté v p orovnateľných údajoch
v účtovných závierkach, je upravená oproti začiatočnému zostatku nerozd elených ziskov
vpredchádzajúcomprezentovanomobdobí.Všetkyostatnéúdajevykazovan é,pokiaľideopredchádzajúce
obdobia, ako sú historické súhrny účtovných údajov, sú tiež prepočítané.
36. Zmenaporovnateľnýchinformáciínevedienevyhnutnekvytvoreniudodatk ukúčtovnýmzávierkam,ktoré
bolischválenéakcionármi,aleboregistrované,alebozaslanéregulačný múradom.Vnútroštátnezákonyvšak
môžu požadovať dodatok k takýmto účtovným závierkam.
37. Podnik by mal vykázať nasledujúce:
a) charakter základnej chyby;
b) sumu opravy za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obd obie;
c) sumu opravy vzťahujúcu sa k obdobia pred obdobiami, ktoré sú zahrnuté v p orovnateľných
informáciách; a
d) skutočnosť, že porovnateľné informácie boli prepočítané, alebo že nie je možné to urobiť.48 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prípustné alternatívne riešenie
38. Sumaopravyzákladnejchybybymalabyťzahrnutápriurčeníčistéhoziskua lebostratyzabežnéobdobie.
Porovnateľné informácie by mali byť prezentované tak, ako sa vykazujú v úč tovných závierkach
predchádzajúceho obdobia. Mali by byť prezentované dodatočné pro forma i nformácie pripravované
v súlade s odsekom 34, s výnimkou prípadu, ak to nie je možné urobiť.
39. Oprava základnej chyby je zahrnutá pri určení čistého zisku alebo straty z a bežné obdobie. Dodatočné
informácie sa však často prezentujú ako samostatné stĺpce, aby sa vyjadri l čistý zisk alebo strata bežného
obdobia a všetkých predchádzajúcich prezentovaných období, ako keby bol a základná chyba opravená
vobdobí,kedybolavykonaná.Totoúčtovnériešeniemôžebyťpotrebnépouž ívaťvkrajinách,kdeúčtovné
závierky musia zahŕňať porovnateľné informácie, ktoré súhlasia s účtovn ými závierkami prezentovanými
v predchádzajúcich obdobiach.
40. Podnik by mal zverejniť nasledujúce:
a) charakter základnej chyby;
b) sumu opravy vykázanú v čistom zisku alebo strate za bežné obdobia;c) sumuopravy,zahrnutúvkaždomobdobí,zaktoréjeprezentovanáproform ainformáciaasumuopravy
vzťahujúcu sa na obdobia pred obdobiami, ktoré sú zahrnuté v pro forma údaj och. Ak je nemožné
prezentovať pro forma údaje, mala by byť táto skutočnosť zverejnená.
ZMENY V ÚČTOVNÝCH ZÁSADÁCH
41. Používateliamusiabyťschopníporovnávaťúčtovnézávierkyvčasovom rade,abyrozpoznalitrendyvjeho
finančnej situácii, výnosnosti a peňažných tokoch. Preto sa zvyčajne v ka ždom období prijímajú rovnaké
účtovné zásady.
42. Zmena v účtovných zásadách by sa mala vykonať len vtedy, ak to požaduje z ákon, alebo subjekt určujúci
účtovné štandardy, alebo ak zmena bude mať za následok vhodnejšiu prezent áciu udalostí alebo transakcií
v účtovných závierkach podniku.
43. Vhodnejšia prezentácia udalostí alebo transakcií v účtovných závier kach nastane vtedy, ak nová účtovná
zásada má vedie k relevantnejším alebo spoľahlivejším informáciám o fina nčnej situácii, výnosnosti alebo
peňažných tokoch podniku.
44. Zmenami v účtovných zásadách nie je:
a) prijatie účtovnej zásady pre udalosti alebo transakcie, ktoré sa líšia v podstate od predtým sa
vyskytujúcich udalostí alebo transakcií; a
b) prijatienovejúčtovnejzásadypreudalostialebotransakcie,ktorésa predtýmnevyskytovali,aleboktoré
neboli významné.
Pôvodnéprijatiezásadyúčtovaťnehnuteľnostivprecenenýchsumáchjezm enouvúčtovnýchzásadách,ale
zaobchádza sa s ňou ako s precenením v súlade s IAS 16, Nehnuteľnosti, stroj e a zariadenia, alebo IAS 25,
Účtovanie finančných investícií, podľa toho, čo je vhodné, skôr ako v súla de s týmto štandardom. Preto
odseky 49 až 57 tohto štandardu nie sú na takéto zmeny v účtovných zásadách p oužiteľné.
45. Zmena v účtovných zásadách sa použije retrospektívne alebo perspektí vne v súlade s požiadavkami tohto
štandardu. Retrospektívne použitie má za následok novú účtovnú zásadu, k torá je použitá na udalosti
atransakcie,akokebybolanováúčtovnázásadavždypoužívanávminulosti .Pretojeúčtovnázásadapoužitá
na udalosti a transakcie od dátumu pôvodu takýchto položiek. Perspektívn e použitie znamená, že nová
účtovná zásada sa použije na udalosti a transakcie, ktoré sa vyskytnú po dá tume zmeny. Nevykonávajú sa
žiadne úpravy súvisiace s predchádzajúcim obdobím začiatočného zostatk u nerozdelených ziskov, ani pri
vykazovaníčistéhoziskualebostratyzabežnéobdobie,pretožeexistujú cezostatkyniesúprepočítané.Nová
účtovná zásada sa však používa na existujúce zostatky od dátumu zmeny. Nap ríklad, podnik sa môže
rozhodnúť zmeniť svoju účtovnú zásadu pri nákladoch na prijaté úvery a pôž ičky a kapitalizovať tieto
náklady v súlade s povoleným alternatívnym riešením v IAS 23, Náklady na pr ijaté úvery a pôžičky. Pri
perspektívnompoužitíplatínovázásadaprinákladochnaprijatéúveryap ôžičky,ktorévzniklipodátume
zmeny v účtovných zásadách.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 49
Prijatie medzinárodného účtovného štandardu
46. Zmenavúčtovnýchzásadách,ktorásavykonápriprijatímedzinárodnéhoúč tovnéhoštandardu,bysamala
vykonať v súlade s presne stanovenými prechodnými ustanoveniami, ak neja ké sú, v príslušnom
medzinárodnom účtovnom štandarde. Ak neexistujú žiadne prechodné ustan ovenia, zmena v účtovných
zásadáchbymalabyťvyjadrenávsúladesozákladnýmriešenímvodsekoch49 ,52a53,alebosprípustným
alternatívnym riešením v odsekoch 54, 56 a 57.
47. Prechodnéustanoveniavmedzinárodnomúčtovnomštandardemôžuvyžadova ťbuďretrospektívnealebo
perspektívne použitie zmeny v účtovných zásadách.
48. Ak podnik ešte neprijal nový medzinárodný účtovný štandard, ktorý bol pub likovaný Radou pre
medzinárodnéúčtovnéštandardy,alektorýeštenenadobudolúčinnosť,po dnikusaodporúča,abyzverejnil
charakter budúcej zmeny v účtovných zásadách a dosah tejto zmeny na svoj zi sk alebo stratu a finančnú
situáciu.
Iné zmeny v účtovných zásadách – základné riešenie
49. Zmenavúčtovnýchzásadáchbysamalapoužiťretrospektívnesvýnimkou,ke ďsumaakejkoľvekvýslednej
úpravy, ktorá sa vzťahuje na predchádzajúce obdobia, nie je vhodne stanov iteľná. Každá výsledná úprava
by sa mala vykázať ako úprava začiatočného zostatku nerozdelených ziskov . Porovnateľné informácie by
sa mali prepočítať s výnimkou prípadu, keď to nie je možné urobiť (1).
50. Účtovné závierky, vrátane porovnateľných informácií za predchádzajúce obdobie, sa prezentujú, ako keby
savždypoužívalanováúčtovnázásada.Pretosaporovnateľnéinformáciep repočítavajú,abyodrážalinovú
účtovnú zásadu. Suma úpravy vzťahujúca sa na obdobia pred obdobiami zahrn utými v účtovných
závierkach je upravená vzhľadom na začiatočný zostatok nerozdelených zi skov predchádzajúceho
prezentovanéhoobdobia.Všetkyostatnéinformácietýkajúcesapredchád zajúcichobdobí,akosúhistorické
súhrny účtovných údajov, sa tiež prepočítavajú.
51. Prepočet porovnateľných informácií nieje nevyhnutne dôvodom na vytvore nie dodatku k účtovným
závierkam,ktorébolischválenéakcionármi,aleboregistrované,aleboz aslanéregulačnýmúradom.Národné
zákony však môžu požadovať dodatok k takýmto účtovným závierkam.
52. Zmena v účtovných zásadách by mala byť použitá perspektívne, ak suma úprav y začiatočného zostatku
nerozdelených ziskov, ktorú požaduje odsek 49 nemôže byť primerane určen á.
53. Ak má zmena v účtovnej zásade významný dosah na bežné obdobie, alebo ktorék oľvek predchádzajúce
prezentovanéobdobie,alebomôžemaťvýznamnýdosahnanasledujúceobdob ia,malbypodnikzverejniť
nasledujúce:
a) dôvody zmeny;
b) sumu úpravy za bežné obdobie a za každé prezentované obdobie;c) sumu úpravy, vzťahujúcu sa na obdobia pred obdobiami zahrnutými v porov nateľných
informáciách; a
d) skutočnosť, že porovnateľné informácie boli prepočítané, alebo že je t o nemožné urobiť.
(1) SIV-8, prvé uplatnenie MÚŠ ako východiskovej základne účtovníctva. Sta novuje, že nie je vhodné vykázať kumulatívny dosah
zmien vyplývajúcich z prechodu z národných GAAP na MÚŠ vo výkaze ziskov a st rát (t. j. Povolené alternatívne riešenie
stanovené v MÚŠ 8.54 nie je použiteľné na prvé uplatnenie MÚŠ ako východisk ovej základne účtovníctva).50 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Iné zmeny v účtovných zásadách – Prípustné alternatívne riešenie
54. Zmena v účtovných zásadách by mala byť použitá retrospektívne s výnimkou, keď suma každej výslednej
úpravy, ktorá sa vzťahuje na predchádzajúce obdobia, nie je primerane urč ená. Každá vyplývajúca úprava
by mala byť zahrnutá pri určení čistého zisku alebo straty za bežné obdobie . Porovnateľné informácie by
sa mali prezentovať tak, ako sú vykázané v účtovných závierkach predchádz ajúceho obdobia. Dodatočné
pro forma porovnateľné údaje, pripravené v súlade s odsekom 49, by sa mali b yť prezentovať s výnimkou
prípadu, keď to nie je možné urobiť (1).
55. Úpravy, vyplývajúce zo zmeny v účtovných zásadách, sú zahrnuté pri určova ní zisku alebo straty za
obdobie.Prezentujúsavšakdodatočnéporovnateľnéúdaje,častoakosamo statnéstĺpce,abysavyjadrilčistý
ziskalebostrataafinančnásituáciabežnéhoobdobiaavšetkýchpredchád zajúcichprezentovanýchobdobí,
ako keby sa vždy používala nová účtovná zásada. Tento spôsob účtovania môž e byť nevyhnutné použiť
v krajinách, kde sa od účtovných závierok vyžaduje, aby zahrňovali porovn ateľné údaje, ktoré súhlasia
s účtovnými závierkami prezentovanými v predchádzajúcich obdobiach.
56. Zmenavfinančnejpolitikebymalabyťpoužitáperspektívne,keďsumu,kto rámábyťzahrnutádočistého
zisku alebo straty za bežné obdobie ako to vyžaduje odsek 54, nie je možné pr imerane určiť.
57. Ak zmena v účtovných zásadách má významný dosah na bežné obdobie, alebo na k torékoľvek
predchádzajúce prezentované obdobie, alebo môže mať významný dosah na na sledujúce obdobia, mal by
podnik zverejniť nasledujúce:
a) dôvody tejto zmeny;
b) sumu úpravy vykázanú v čistom zisku alebo strate v bežnom období; ac) sumu úpravy zahrnutú v každom období, za ktoré sa prezentujú pro forma úd aje a sumu úpravy
vzťahujúcu sa na obdobia pred obdobiami zahrnutými v účtovných závierkac h. Ak je nemožné
prezentovať pro forma údaje, mala by byť táto skutočnosť zverejnená.
DÁTUM ÚČINNOSTI
58. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce sa l. januára 1995 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 10
(REVIDOVANÝ 1999)
Udalosti po súvahovom dni
Tento medzinárodný účtovný štandard schválila Rada IAS v marci 1999 a nado budol účinnosť pre ročné účtovné
závierky za obdobia začínajúce sa 1. januára 2000 alebo neskôr.
ÚVOD
IAS 10, Udalosti po súvahovom dni, nahrádza tie časti z IAS 10, Podmienené s kutočnosti a udalosti, ktoré nastanú
po súvahovom dni a ktoré ešte neboli nahradené IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
Nový štandard zaviedol nasledovné limitované zmeny:a) nové zverejnenia o dátume schválenia účtovnej závierky na zverejnenie ;
b) zrušenie možnosti uznať ako záväzok dividendy, vykázané za obdobie pok ryté účtovnou závierkou, ktoré boli
navrhnuté alebo deklarované po súvahovom dni, ale pred schválením účtovn ej závierky na zverejnenie. Podnik
môžezverejniťpožadovanéinformácieotýchtodividendáchvsamotnejsúv aheakosamostatnúzložkuvlastného
imania alebo v poznámkach k výkazom účtovnej závierky;
(1) SIV-8, prvé uplatnenie MÚŠ ako východiskovej základne účtovníctva. Sta novuje, že nie je vhodné vykázať kumulatívny dosah
zmien vyplývajúcich z prechodu z národných GAAP na MÚŠ vo výkaze ziskov a st rát (t. j. povolené alternatívne riešenie
stanovené v MÚŠ 8.54 nie je použiteľné na prvé uplatnenie MÚŠ ako východisk ovej základne účtovníctva).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 51
c) odsúhlasenie požiadavky, že podnik by mal aktualizovať informácie zve rejňované v súvislosti so stavom, ktorý
existoval k súvahovému dňu, a to na základe akýchkoľvek nových informácií , ktoré o danom stave získa po
súvahovom dni;
d) vynechanie požiadavky upraviť účtovnú závierku, ak nejaká udalosť po s úvahovom dni naznačuje, že určitá časť
podniku nespĺňa zásadu nepretržitosti pokračovania v činnosti. Podľa IA S 1, Prezentácia účtovnej závierky,
predpoklad nepretržitého pokračovania v činnosti sa vzťahuje na podnik a ko celok;
e) určité prepracovanie príkladov udalostí, ktoré si vyžadujú úpravu a ud alostí, pri ktorých úprava nie je potrebná;
a
f) rozličné navrhnuté zlepšenia.
OBSAH
Odseky
Cieľ 52
Rozsah 53
Definície 53
Vykazovanie a oceňovanie 54
Udalosti po súvahovom dni, ktoré si vyžadujú úpravu 54
Udalosti po súvahovom dni, ktoré si nevyžadujú úpravu 54Dividendy 54
Nepretržité pokračovanie v činnosti 55Zverejňovanie 55
Dátum schválenia na zverejnenie 55Aktualizujúce zverejnenie o stave k súvahovému dňu 55Udalosti po súvahovom dni, ktoré si nevyžadujú úpravu 56Dátum účinnosti 56
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísať:
a) kedy by mal podnik z dôvodu udalostí po súvahovom dni upraviť svoju účtov nú závierku; a
b) zverejnenia informácie o dátume, kedy bola účtovná závierka schválená na účely jej zverejnenia , a o udalostiach
po súvahovom dni.
Štandard tiež požaduje, aby podnik účtovnú závierku nezostavoval na zákl ade zásady o nepretržitom pokračovaní
včinnosti,akudalostiposúvahovomdninaznačujú,žezásadanepretržité hopokračovaniavčinnostiniejevhodná.52 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
ROZSAH
1.Tentoštandardbysamalpoužívaťvprípadochúčtovaniaoudalostíposúvah ovomdniavpriichzverejnení.
DEFINÍCIE
2. V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Udalostiposúvahovomdnisúudalosti,priaznivéinepriaznivé,ktorénas tanúmedzidňom,kuktorémusa
zostavilasúvahadodňa,kuktorémujeúčtovnázávierkaschválenánazvere jnenie.Existujúdvatypyudalostí:
a) udalostiposkytujúcedôkazostave,ktorýexistovalksúvahovémudňu(u dalostiposúvahovomdni,ktoré
si vyžadujú úprav); a
b) udalosti naznačujúce stav, ktorý vznikol po súvahovom dni (udalosti po súvahovom dni, ktoré si
nevyžadujú úpravu).
3. Proces schvaľovania účtovnej závierky na zverejnenie bude rôzny podľa štruktúry riadenia, zákonných
požiadaviek a postupov dodržiavaných pri zostavovaní a finalizácii účto vnej závierky.
4. V niektorých prípadoch sa od podniku vyžaduje predložiť účtovnú závier ku akcionárom na schválenie po
dátume jej zverejnenia. V takýchto prípadoch je účtovná závierka schvále ná na zverejnenie k dátumu jej
pôvodného zverejnenia, nie k dátumu, kedy ju schválili akcionári.
Príklad
Manažmentpodnikudokončil28.februára20X2návrhúčtovnejzávierkyk31 .decembru20X1.18.marca
20X2 správna Rada účtovnú závierku preskúmala a schválila ju na zverejnen ie. 19. marca 20X2 podnik
oznámil svoj zisk a ostatné vybrané finančné informácie. 1. apríla 20X2 bo la účtovná závierka dostupná
akcionárom a ostatným. Valné zhromaždenie akcionárov schváli účtovnú zá vierku 15. mája 20X2
a schválená účtovná závierka sa následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regu lačným orgánom.
Účtovná závierka bola schválená na zverejnenie 18. marca 20X2 (dátum, ked y ju na zverejnenie schválilo
predsedníctvo).
5. Vniektorýchprípadochsaodvedeniapodnikuvyžaduje,abyzverejnilsv ojuúčtovnúzávierkudozornejrade
(ktorá nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch je účtovná závierka schválená na zverejnenie, keď
ju vedenie podniku zverejní dozornej rade.
Príklad
18.marca20X2vedeniepodnikuschváliloúčtovnúzávierkunazverejnenie svojejdozornejrade.Dozorná
Rada nemá výkonné právomoci a môže zahŕňať zástupcov zamestnancov a zástu pcov iných vonkajších
záujmov.DozornáRadaschváliúčtovnúzávierku26.marca20X2.1.apríla2 0X2jeúčtovnázávierkadaná
k dispozícii akcionárom a ostatným. Valné zhromaždenie akcionárov dosta ne účtovnú závierku 15. mája
20X2 a následne ju 17. mája zaprotokoluje regulačný orgán.
Účtovnázávierkajeschválenánazverejnenie18.marca20X2(dátum,kedyj uvedeniespoločnostischválilo
na zverejnenie dozornej rade).
6. Udalosti po súvahovom dni zahŕňajú všetky udalosti do dátumu, kedy je úč tovná závierka schválená
nazverejnenie,dokoncaajkeďtietoudalostinastanúpozverejneníoznám eniaziskualeboinýchvybraných
finančných informácií.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 53
VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE
Udalosti po súvahovom dni, ktoré si vyžadujú úpravu
7.Podnikbymalupraviťsumyvykázanévúčtovnejzávierke,abysazohľadnili udalostiposúvahovomdni,ktoré
si vyžadujú úpravu.
8.V nasledujúcich bodoch sú uvedené príklady udalostí po súvahovom dni, vyž adujúce si úpravu, ktoré
vyžadujú, aby podnik upravil sumy vykázané v účtovnej závierke alebo vyká zal položky, ktoré neboli
predtým vykázané:
a) výsledok súdneho sporu po súvahovom dni, ktorý, vzhľadom na to, že potvr dzuje, že podnik už mal
súčasný záväzok k súvahovému dňu, vyžaduje, aby podnik upravil už vykázan ú rezervu alebo vykázal
rezervu, a nie iba zverejnil podmienený záväzok;
b) prijatie údajov po súvahovom dni, ktoré naznačujú, že hodnota majetku b ola znížená k súvahovému
dňu, alebo že je potrebné sumu predtým vykázanej straty zo zníženia hodnot y majetku upraviť.
Napríklad:
i) bankrot zákazníka, ktorý nastane po súvahovom dni, obyčajne potvrdzuj e, že strata už existovala
ksúvahovémudňunaúčteobchodnýchpohľadávokažepodnikpotrebujeuprav iťúčtovnevedenú
sumu na účte obchodných pohľadávok; a
ii) predaj zásob po súvahovom dni môže poskytnúť dôkaz o ich čistej realiza čnej hodnote
k súvahovému dňu;
c) určenieobstarávacejcenyobstaranéhomajetkuposúvahovomdnialebot ržiebzpredajamajetkupred
súvahovým dňom;
d) posúvahovomdniurčeniesumypodielovnaziskualebovýplatyodmien,ak podnikmalksúvahovému
dňu súčasný právny alebo mimozmluvný záväzok urobiť takéto platby v dôsle dku udalostí pred týmto
dátumom (pozri IAS 19, Zamestnanecké požitky); a
e) odhalenie omylov alebo chýb, ktoré znamenajú, že účtovná závierka je ne správna.
Udalosti po súvahovom dni, ktoré si nevyžadujú úpravu
9.Podnikbynemalupravovaťsumyvykázanévosvojejúčtovnejzávierke,abyz obraziludalostiposúvahovom
dni, ktoré si nevyžadujú úpravu.
10.Príkladomudalostiposúvahovomdni,ktorásinevyžadujeúpravu,jepokle strhovejhodnotyinvestíciímedzi
súvahovým dňom a dátumom, kedy je účtovná závierka schválená na zverejnen ie. Pokles trhovej hodnoty
zvyčajnenesúvisísostavominvestíciíksúvahovémudňu,aleodrážaokoln osti,ktorévzniklivnasledujúcom
období. Preto podnik neupravuje sumy investícií vykázané vo svojej účtov nej závierke. Podobne podnik
neupravuje sumy zverejnené ako finančné investície k súvahovému dňu, hoc i dodatočné zverejnenie podľa
odseku 20 môže byť potrebné.
Dividendy
11.Ak sú dividendy pre vlastníkov majetkových nástrojov (ako je definované v IAS 32, Finančné nástroje:
zverejňovanieaprezentácia)navrhnutéalebodeklarovanéposúvahovomd ni,podnikbynemalvykázaťtieto
dividendy ako záväzok k súvahovému dňu.54 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
12. IAS 1, Prezentácia účtovnej závierky, vyžaduje od podniku zverejniť sumu dividend, ktoré boli navrhnuté
alebo deklarované po súvahovom dni, ale pred tým, ako bola účtovná závierk a schválená na zverejnenie.
IAS 1 povoľuje, aby podnik urobil tieto zverejnenia buď:
a) v samotnej súvahe ako oddelenú zložku vlastného imania; alebo v
b) poznámkach k výkazom účtovnej závierky.
NEPRETRŽITÉ POKRAČOVANIE V ČINNOSTI
13. Podnikbynemalzostavovaťúčtovnúzávierkunazákladezásadynepretržit ostipokračovaniavčinností,ak
vedenie podniku určí po súvahovom dni, že buď zamýšľa likvidáciu podniku, alebo ukončenie obchodnej
činnosti, alebo prípadne že neexistuje žiadna ďalšia reálna alternatíva .
14. Zhoršenie prevádzkových výsledkov a finančnej situácie po súvahovom dni môže naznačovať potrebu
zvážiť,čijeeštevhodnázásadanepretržitéhopokračovaniavčinnosti.P rípad,kedyužniejevhodnéuplatniť
zásadunepretržitéhopokračovaniavčinnosti,mátakýzásadnýdosah,žet entoštandardvyžadujezákladné
zmeny základov účtovníctva, na ktorých je postavené účtovníctvo podniku , a nie iba úpravu hodnôt
vykázaných podľa pôvodného základu účtovníctva.
15. IAS 1, prezentácia účtovnej závierky, vyžaduje určité zverejnenia, ak:
a) účtovná závierka nie je zostavená na základe zásady nepretržitého pokr ačovania v činnosti; alebo
b) vedeniepodnikuvieovýznamnýchneistotáchsúvisiacichsostavomaleb oudalosťami,ktorémôžuviesť
k závažným pochybnostiam o schopnosti podniku fungovať i naďalej ako podn ik s nepretržitým
pokračovaním v činnosti. Stav alebo udalosti, ktoré vyžadujú zverejneni e, môžu vzniknúť po
súvahovom dni.
ZVEREJŇOVANIE
Dátum schválenia na zverejnenie
16. Podnikbymalzverejniťdátum,kedyakýmbolaúčtovnázávierkaschválenán azverejnenie.Aksúvlastníci
podniku alebo iné osoby oprávnené meniť účtovnú závierku po jej zverejnen í, podnik by mal túto
skutočnosť zverejniť.
17. Pre používateľov je dôležité vedieť, kedy bola účtovná závierka schválen á na zverejnenie, pretože táto
účtovná závierka neodráža udalosti po uvedenom dátume.
Aktualizujúce zverejnenie o stave k súvahovému dňu
18. Ak podnik po súvahovom dni získa informácie o stave, ktorý existoval k súva hovému dňu, mal by
aktualizovať zverejnenia vzťahujúce sa k danému vzťahu z hľadiska nových informácií.
19. Vniektorýchprípadochpodnikpotrebujeaktualizovaťzverejneniavosvo jejúčtovnejzávierke,abyodrážali
informáciezískanéposúvahovomdni,ikeďnemajúvplyvnačiastkyvykázan évúčtovnejzávierkepodniku.
Príkladom potreby aktualizovať zverejnenia je, keď sa po súvahovom dni ob javil dôkaz o podmienenom
záväzku, ktorý existoval k súvahovému dňu. Podnik okrem zvažovania, či by teraz mal vykázať rezervu
podľa IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky, aktua lizuje svoje zverejnenia
o podmienenom záväzku na podklade tohto dôkazu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 55
Udalosti po súvahovom dni, ktoré si nevyžadujú úpravu
20. Keby boli udalosti po súvahovom dni, ktoré si nevyžadujú úpravu, také závä zné, že by ich nezverejnenie
mohlo ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky robiť správne hodnotenia a rozhodnutia,
podnikbymalzverejniťnasledujúceinformácieprekaždúvýznamnúkategó riuudalostíposúvahovomdni,
nevyžadujúcich si úpravu:
a) charakter udalosti; a
b) odhad jej finančného účinku, alebo vyhlásenie o tom, že takýto odhad nie je možné urobiť.
21. Nižšie sú uvedené príklady udalostí po súvahovom dni, nevyžadujúcich si ú pravu, ktoré môžu byť také
závažné,žeichnezverejneniebymohloovplyvniťschopnosťpoužívateľov účtovnejzávierkyrobiťsprávne
ocenenia a rozhodnutia:
a) významnépodnikovékombinácieposúvahovomdni(IAS22,Podnikovékomb inácie,vyžadujezvláštne
zverejnenia v takýchto prípadoch) alebo predaj dôležitého dcérskeho pod niku;
b) oznámenie plánu o ukončovaní aktivity, predaji majetku alebo vyrovnan í záväzkov priraditeľných
kukončovanejaktivite,uzatvoreniezáväznýchdohôdopredajitýchtomaj etkualebovyrovnanítýchto
záväzkov (pozri IAS 35, Ukončované činnosti);
c) hlavný nákup a predaj majetku alebo vyvlastnenie dôležitých nehnuteľn ostí štátom;
d) zničenie veľkého výrobného závodu požiarom po súvahovom dni;e) ohlásenie alebo začatie uplatňovania rozsiahlej reštrukturalizácie (pozri IAS 37, Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené pohľadávky);
f) významné transakcie s kmeňovými akciami a potenciálne transakcie s kme ňovými akciami po
súvahovom dni (IAS 33, Zisk za akciu, odporúča spoločnostiam zverejniť op is týchto transakcií,
s výnimkou kapitalizácie a rozdelenia majetkových účastí);
g) nezvyčajne veľké zmeny v cenách majetku alebo kurzoch cudzích mien po sú vahovom dni;
h) zmeny v daňových sadzbác h a v daňových zákonoch uzákonené alebo ohlásené po súvahovom dni,
ktoré majú významný dosah na splatné a odložené daňové pohľadávky a záväzk y (pozri IAS 12, Dane
z príjmov);
i) vznikvýznamnýchzáväzkovalebopodmienenýchzáväzkov,napríkladvyd anímvýznamnýchzáruk;a
j) začatie významného súdneho sporu, ktorý vznikol výhradne na základe ud alostí, ktoré nastali po
súvahovom dni.
DÁTUM ÚČINNOSTI
22. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1. januára 2000 alebo neskôr.
23. V roku 1998, IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky, nahradil tie časti IAS 10,
Podmienené skutočnosti a udalosti, ktoré nastanú po súvahovom dni, ktoré sa zaoberajú podmienenými
skutočnosťami. Tento štandard nahrádza zvyšok uvedeného štandardu.56 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 11
(REVIDOVANÝ 1993)
Zákazková výroba
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 11, Účtovan ie zákaziek s pokrytými nákladmi
a ziskom, ktorý schválilo predsedníctvo v roku 1978. Tento revidovaný šta ndard nadobúda účinnosť pre účtovné
závierky zostavené za obdobia začínajúce sa 1. januára 1995 alebo neskôr.
Vmáji1999IAS10(revidovaný1999),Udalostiposúvahovomdni,pozmenilo dsek45Pozmenenýtextnadobúda
účinnosť vtedy, keď IAS 10 (revidovaný 1999) nadobudne účinnosť – t. j. pre ročné účtovné závierky zostavené za
obdobia začínajúce sa 1. januára 2000 alebo neskôr.
OBSAH
Odseky
Cieľ 57
Rozsah 57
Definície 58
Kombinovanie a segmentovanie zákaziek s pokrytými nákladmi a ziskom 58
Výnosy zo zákazky 59
Náklady na zákazku 60
Vykazovanie výnosov zo zákazky a nákladov na zákazku 61Vykazovanie očakávaných strát 63Zmeny v odhadoch 63
Zverejňovanie 63
Dátum účinnosti 64
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné zaobchádzanie s výnosmi a nákl admi, ktoré sa vzťahujú na zákazkami
s pokrytými nákladmi a ziskom. Pre podstatu činnosti vykonávanej pri záka zkách s pokrytými nákladmi a ziskom,
dátum,kedysačinnosťspokrytýminákladmiaziskomzákazkyzačalaadátum ,kedysatátočinnosťukončila,obvykle
spadajúdorôznychúčtovnýchobdobí.Pretohlavnouotázkoupriúčtovaníz ákaziekspokrytýminákladmiaziskom
je alokácia výnosov zo zákazky a nákladov na zákazku do účtovného obdobia, v ktorom sa práce s pokrytými
nákladmi a ziskom uskutočňujú. Tento štandard používa kritériá vykazova nia stanovené v rámcovej osnove pre
zostavovanieaprezentáciuúčtovnejzávierkyscieľomurčiť,kedybymali byťvýnosyanákladynazákazkuvykázané
vo výkaze ziskov a strát. Štandard tiež poskytuje praktický návod na použi tie týchto kritérií.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pri účtovaní zákaziek s pokrytými náklad mi a ziskom v účtovných
závierkach dodávateľov.
2.TentoštandardnahrádzaIAS11,Účtovaniezákaziekspokrytýminákladmia ziskom,schválenývroku1978.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 57
DEFINÍCIE
3.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Zákazkaspokrytýminákladmiaziskomjezákazkašpeciálnedohodnutánavy tváraniemajetku/jednotlivých
výrobkov alebo súboru týchto výrobkov alebo jeho kombinácií, ktoré sú úzk o vzájomne prepojené alebo
vzájomne závislé, pokiaľ ide o dizajn, technológiu, funkciu alebo ich kon ečný účel alebo použitie.
Zákazka s pevnou cenou je zákazka, v ktorej dodávateľ súhlasí s pevnou ceno u na zákazku alebo pevnou
sadzbou na jednotku výstupu, čo je v niektorých prípadoch predmetom dolož ky zvyšovania nákladu.
Zákazka s nákladmi plus marža je zákazka na zhotovenie, podľa ktorej sa dod ávateľovi uhradia povolené
alebo inak definované náklady, plus percento z týchto nákladov alebo pevn á marža.
4.Zákazka s pokrytými nákladmi a ziskom môže byť dohodnutá na výstavbu jedin ého majetku ako je most,
budova,priehrada,potrubie,diaľnica,loďalebotunel.Zákazkaspokryt ýminákladmiaziskomsamôžetiež
zaoberať zhotovením niekoľkých položiek majetku, ktoré sú úzko vzájomne prepojené alebo sú súčinné so
zreteľom na ich dizajn, technológiu a funkcie alebo ich konečný účel alebo použitie. Príklady takýchto
zákaziek zahŕňajú zákazky na výstavbu rafinérií a iných komplexných čast í tovární alebo zariadení.
5.Na účely tohto štandardu zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom zahŕňajú:
a) zákazky na poskytovanie služieb, ktoré sa priamo vzťahujú na zhotoveni e nehnuteľností, napríklad
služby manažérov projektu a architektov; a
b) zákazky na deštrukciu alebo rekonštrukciu nehnuteľností a rekultivác iu životného prostredia po
demolácii nehnuteľností.
6.Zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom sú formulované niekoľkými spôsobmi , ktoré sú na účely tohto
štandardu klasifikované ako zákazky s pevnou cenou a zákazky s nákladmi pl us marža. Niektoré zákazky
s pokrytými nákladmi a ziskom môžu obsahovať charakteristiky zákazky s pe vnou cenou ako aj zákazky
snákladmiplusmarža,napríkladvprípadezákazkysnákladmiplusmaržasd ohodnutoumaximálnoucenou.
Za takýchto okolností dodávateľ musí zvážiť všetky podmienky v odsekoch 2 3 a 24, aby určil, kedy má
vykázať výnosy a náklady na zákazku.
KOMBINOVANIE A SEGMENTOVANIE ZÁKAZIEK S POKRYTÝMI NÁKLADMI A ZISKOM
7.Požiadavkytohtoštandardusaobvyklepoužívajúsamostatnenakaždúzáka zkunazhotovenie.Zaurčitých
okolností je však nutné použiť štandard na samostatne identifikovateľné súčasti jedinej zákazky alebo spolu
na skupinu zákaziek, aby sa vyjadrila podstata zákazky alebo skupiny záka ziek.
8.Ak zákazka pokrýva niekoľko položiek majetku, malo by sa zaobchádzať so zh otovením každej položky
majetku ako so samostatnou zákazkou na zhotovenie, keď:
a) pri každej položke majetku boli predložené samostatné ponuky;
b) každá položka majetku bola predmetom samostatného rokovania a dodávat eľ a zákazník boli schopní
prijať alebo odmietnuť tú časť zákazky, ktorá sa vzťahuje na každú položku majetku; a
c) náklady a výnosy na každú položku majetku možno identifikovať.
9.Skupina zákaziek, či už s jedným zákazníkom alebo s niekoľkými, by sa mala p ovažovať za jednu zákazku
s pokrytými nákladmi a ziskom, keď:
a) je skupina zákaziek dohodnutá spoločne;b) sú zákazky úzko vzájomne prepojené tak, že v skutočností sú súčasťou jed ného projektu s celkovou
ziskovou maržou; a58 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) zákazky sa pripravujú v zhode alebo nepretržite.
10. Zákazka môže umožniť vytvorenie dodatočného majetku na želanie zákazník a, alebo môže byť zmenená
adoplnená,abyzahŕňalazhotoveniedodatočnéhomajetku.Svytvorenímdo datočnéhomajetkubysamalo
zaobchádzať ako so samostatnou zákazkou, keď:
a) sa majetok podstatne líši v dizajne, technológii alebo funkcii od majet ku obsiahnutého v pôvodnej
zákazke; alebo
b) cena majetku sa dohovorí bez ohľadu na pôvodnú cenu zákazky.
VÝNOSY ZO ZÁKAZKY
11. Výnosy zo zákazky by mali zahŕňať:
a) pôvodnú sumu výnosov dohodnutých v zákazke; a
b) odchýlky v práci na zákazke, právne nároky a stimulačné platby:
i) v rozsahu, v akom je pravdepodobné, že vytvoria výnosy; a
ii) možno ich spoľahlivo oceniť.
12. Výnosy zo zákazky sa oceňujú v objektívnej hodnote získanej alebo získate ľnej protihodnoty. Miera
výnosnostizozákazkyovplyvňujúmnohéotázky,ktorézávisianavýsledku nasledujúcichudalostí.Odhady
jepotrebnéčastorevidovaťpodľatoho,akoudalostinastanúaakosaotázk yvyriešia.Pretosasumavýnosov
zo zákazky môže zvýšiť alebo znížiť od jedného obdobia k druhému. Napríkla d:
a) dodávateľazákazníkmôžuodsúhlasiťodchýlkyaleboprávnenároky,kto rézvýšiaaleboznížiavýnosy
zo zákazky v období nasledujúcom po tom, v ktorom bola zákazka pôvodne doho dnutá;
b) dohodnutá suma výnosov zo zákazky s pevnou cenou sa môže zvýšiť ako výsle dok klauzúl narastania
nákladov;
c) suma výnosov zo zákazky sa môže znížiť ako výsledok penalizácií vznikaj úcich z oneskorení
spôsobených dodávateľom pri plnení zákazky; alebo
d) akzákazkaspevnoucenouznamenápevnúcenuzajednotkuvýstupu,výnosy zozákazkysazvýšia,ak
sa počet jednotiek zvýši.
13. Odchýlka je pokyn zákazníka na zmenu v rozsahu práce, ktorá sa má vykonať po dľa zákazky. Odchýlka
môževiesťkzvýšeniualebokzníženiuvýnosovzozákazky.Príkladmiodchý loksúzmenyvšpecifikáciách
alebovdizajnenehnuteľnostíazmenyvdĺžketrvaniazákazky.Odchýlkaje zahrnutádovýnosovzozákazky
ak:
a) je pravdepodobné, že zákazník schváli odchýlku a sumu výnosov vznikajú cu z odchýlky; a
b) sumu výnosov možno spoľahlivo stanoviť.
14. Právnynárokjesuma,ktorúsadodávateľsnažízískaťodzákazníkaaleboin ejstranyakonáhraduzanáklady
nezahrnuté do ceny zákazky. Právny nárok môže vzniknúť napríklad z onesko rení spôsobených
zákazníkom;zchýbvšpecifikáciáchalebovdizajneazospornýchodchýlok vprácinazákazke.Stanovenie
výšky výnosov vznikajúcich z právnych nárokov je predmetom vysokého stup ňa neistoty a často závisí
na výsledku rokovania. Preto sú právne nároky zahrnuté do výnosov zo zákaz ky, ak:
a) rokovania dosiahli také pokročilé štádium, že je pravdepodobné, že zák azník uzná právny nárok; a
b) sumu, ktorú zákazník pravdepodobne uzná, možno spoľahlivo stanoviť.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 59
15. Stimulačné platby sú dodatočné sumy zaplatené dodávateľovi, ak sú dodrža né alebo prekročené
špecifikované štandardy výkonu. Napríklad zákazka môže počítať so stimu lačnou platbou dodávateľovi za
predčasné plnenie zákazky. Stimulačné platby sú zahrnuté do výnosov zo zá kazky, keď:
a) jezákazkatakdostatočnepokročilá,žejepravdepodobné,žešpecifick éštandardyvýkonubudúsplnené
alebo prekročené; a
b) sumu stimulačnej platby možno spoľahlivo stanoviť.
NÁKLADY NA ZÁKAZKU
16. Náklady na zákazku by mali zahŕňať:
a) náklady, ktoré sa priamo vzťahujú na špecifickú zákazku;
b) náklady, ktoré s možno priradiť k všeobecnej zákazkovej činnosti a môžu sa prideliťzákazke; a
c) tie iné náklady, ktoré sú špecificky fakturovateľné zákazníkovi podľa podmienok zákazky.
17. Náklady, ktoré sa priamo vzťahujú k špecifickej zákazke zahrnujú:
a) náklady na prácu na pracovnom mieste vrátane pracovného dozoru;b) náklady na materiál použitý pri výrobe;c) odpisy budov a zariadení používaných v zákazke;d) náklady na presun budov, zariadení a materiálov na pracovné miesto a spä ť;
e) náklady na nájom budov a zariadení;f) náklady na dizajn a technickú pomoc, ktorá sa priamo vzťahuje na zákazku ;
g) odhadované náklady na opravu a záručné práce, vrátane očakávaných záru čných nákladov; a
h) právne nároky tretích strán.
Tieto náklady možno znížiť o akýkoľvek náhodný príjem, ktorý nie je zahrnu tý vo výnosoch zo zákazky,
napríklad príjem z predaja prebytočných materiálov a vyradenia budov a za riadení pri ukončení zákazky.
18. Náklady, ktoré možno priradiť k činnosti na všeobecnej zákazke a môžu b yť pridelené do špecifických
zákaziek, zahŕňajú:
a) poistenie;b) náklady na dizajn a technickú pomoc, ktorá sa priamo nevzťahuje k špecif ickej zákazke; a
c) režijné náklady na zhotovenie.
Takéto náklady sa alokujú pomocou metód, ktoré sú systematické a racionál ne, a používajú sa sústavne
na všetky náklady majúce podobné charakteristiky. Alokácia je založená n a bežnej úrovni činnosti
na zhotovenie. Réžia na zhotovenie zahŕňa náklady, ako je príprava a sprac ovanie výplatnej listiny
zamestnancov stavby. Náklady, ktoré možno priraditeľné ku všeobecnej či nnosti na zákazke, a ktoré môžu
byťalokovanénašpecifickézákazky,zahŕňajúajnákladynaprijatéúvery apôžičkyvprípade,žeodberateľ
zvolí prípustné alternatívne riešenie v IAS 23, Náklady na prijaté úvery a pôžičky.
19. Náklady, ktoré sa špecificky fakturujú zákazníkovi podľa podmienok z ákazky, môžu zahŕňať niektoré
nákladynavšeobecnúadministratívuanákladynavývoj,priktorýchsanáh radašpecifikujevpodmienkach
zákazky.60 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
20. Náklady, ktoré nemožno priradiť k činnostiam zákazky, alebo ich nie je možné alokovať do zákazky, sú
vylúčené z nákladov na zákazku. Takéto náklady zahŕňajú:
a) všeobecné administratívne náklady, ktorých úhrada nie je v zákazke špe cifikovaná;
b) náklady na predaj;c) náklady na výskum a vývoj, ktorých úhrada nie je v zákazke špecifikovaná ;a
d) odpisy nečinných budov a zariadení, ktoré sa nepoužívajú pri konkrétne j zákazke.
21. Náklady na zákazku zahŕňajú náklady priraditeľné k zákazke za obdobie od dátumu zabezpečenia zákazky
doukončeniazákazky.Náklady,ktorésapriamovzťahujúkzákazke,aktoré súvynaloženénazabezpečenie
zákazky, sú však tiež zahrnuté ako súčasť nákladov na zákazku, ak možno ich samostatne identifikovať
aspoľahlivooceniťajepravdepodobné,žezákazkabudezískaná.Aksúnákl adyvynaloženénazabezpečenie
zákazkyvykázanéakonákladvobdobí,vktorombolivynaložené,niesúzahr nutédonákladovnazákazku,
keď je zákazka získaná v nasledujúcom období.
VYKAZOVANIE VÝNOSOV ZO ZÁKAZKY A NÁKLADOV NA ZÁKAZKU
22. Ak môže byť výsledok zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom spoľahlivo o dhadnutý, výnosy zo zákazky
anákladynazákazkuspojenésozákazkouspokrytýminákladmiaziskombyma libyťvykázanéakovýnosy
a náklady so zreteľom na stupeň dokončenia zákazkovej činnosti k súvahové mu dňu. Očakávaná strata
zo zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom by mala byť okamžite vykázaná ako n áklad v súlade s
odsekom 36.
23. V prípade zákazky s pevnou cenou možno spoľahlivo odhadnúť výsledok zá kazky, ak sú splnené všetky
nasledujúce podmienky:a) celkové výnosy zo zákazky možno spoľahlivo stanoviť;b) je pravdepodobné, že hospodárske požitky spojené so zákazkou budú plyn úť do podniku;
c) tak náklady na dokončenie zákazky, ako aj stupeň dokončenia zákazky mož no spoľahlivo oceniť
k súvahovému dňu; a
d) nákladynazákazkupriraditeľnékzákazkemožnojasneidentifikovaťas poľahlivooceniťtak,žemožno
porovnať skutočne vynaložené náklady so staršími odhadmi.
24. V prípade zákazky náklady plus prirážka možno výsledok zákazky s pokry tými nákladmi a ziskom
spoľahlivo odhadnúť, ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:a) je pravdepodobné, že hospodárske požitky spojené so zákazkou budú plyn úť do podniku; a
b) náklady na zákazku priraditeľné k zákazke, či sú konkrétne uhraditeľné alebo nie, možno jasne
identifikovať a spoľahlivo určiť.
25. Vykazovanie výnosov a nákladov, s odvolaním na stupeň dokončenia 1 zák azky, je často spomínané ako
metóda percenta dokončenia. Podľa tejto metódy sa výnosy zo zákazky prira ďujú k nákladom na zákazku
vynaloženým na zabezpečenie stupňa dokončenia, čo má za následok vykazov anie výnosov, nákladov
a ziskov, ktoré môžu byť priradené podielu dokončenej práce. Táto metóda p oskytuje užitočné informácie
o rozsahu zákazkovej činnosti a výnosnosti počas obdobia.
26. Podľa metódy percenta dokončenia sú výnosy zo zákazky vykázané ako výn osy vo výkaze ziskov a strát
vúčtovnýchobdobiach,vktorýchsaprácavykonáva.Nákladynazákazkusao bvyklevykazujúakonáklad
vovýkazeziskovastrátvúčtovnýchobdobiach,vktorýchsapráca,kuktore jsanákladyvzťahujú,vykonáva.
Každéočakávanéprekročeniecelkovýchnákladovnazákazkunadcelkovévý nosyzozákazkytejtozákazky
sa však vykazuje okamžite ako náklad, v súlade s odsekom 36.
27. Dodávateľ mohol vynaložiť náklady na zákazku, ktoré sa vzťahujú k budú cej činnosti na zákazke. Takéto
nákladynazákazkusavykazujúakonehnuteľnostipodpodmienkou,žejepra vdepodobné,žebudúzískané
späť. Takéto náklady reprezentujú sumu splatnú zákazníkom a často sa klas ifikujú ako nedokončená práca
na zákazke.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 61
28. Výsledok zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom možno spoľahlivo odhad núť, len ak je pravdepodobné,
že hospodárske požitky spojené so zákazkou budú plynúť do podniku. Ak však vznikne neistota
oinkasovateľnostisumy,ktoráužbolazahrnutádovýnosovzozákazkyajeu žvykázanávovýkazeziskov
a strát, je neinkasovateľná suma alebo suma, ktorej spätné získanie prest alo byť pravdepodobné, vykázaná
ako náklad a nie ako úprava sumy výnosov zo zákazky.
29. Podnik je vo všeobecnosti schopný uskutočňovať spoľahlivé odhady pot om, čo odsúhlasil zákazku, ktorá
stanoví:
a) vymáhateľné práva každej strany týkajúce sa nehnuteľnosti, ktorá sa má zhotoviť;
b) protihodnotu, ktorá má byť vymenená; ac) spôsob a podmienky vysporiadania.
Pre podnik je obyčajne nevyhnutné, aby mal účinný vnútorný rozpočtový sys tém a systém vykazovania.
Podnik preskúma, a ak je to potrebné reviduje odhady výnosov zo zákazky a ná kladov na zákazku podľa
toho, ako zákazka pokračuje. Potreba týchto revízií nenaznačuje nevyhnu tne, že výsledok zákazky nie
možno spoľahlivo odhadnúť.
30. Stupeň dokončenia zákazky možno určiť rôznymi spôsobmi. Podnik použí va metódu, ktorá spoľahlivo
stanovuje vykonanú prácu. Podľa podstaty zákazky môžu tieto metódy zahŕň ať:
a) pomernú časť, ktorú majú náklady vynaložené za doposiaľ vykonanú prácu k odhadnutým celkovým
nákladom na zákazku;
b) zistenie stavu vykonanej práce; alebo
c) dokončenie pomernej fyzickej časti zákazkovej práce.
Postupné platby a zálohy prijaté od zákazníkov často neodrážajú vykonanú prácu.
31. Ak je stupeň dokončenia určený odkazom k doposiaľ vynaloženým náklado m na zákazku, len tie náklady,
ktoré odrážajú vykonanú prácu, sú zahrnuté do doposiaľ vynaložených nákl adov. Príklady nákladov
na zákazku, ktoré sú vylúčené, sú:
a) nákladynazákazku,ktorésavzťahujúkbudúcejčinnostinazákazke,ako súnákladynamateriáldodané
namiestovykonaniazákazky,aleboodloženénapoužitienazákazku,aleeš teneboliinštalované,použité
alebo aplikované počas výkonu zákazky, pokiaľ materiál nebol vytvorený š peciálne pre zákazku; a
b) platby prevedené subdodávateľom pred vykonanou prácou na subdodávke.
32. Ak výsledok zákazky nemožno spoľahlivo odhadnúť:
a) výnosybymalibyťvykázanélenvrozsahuvzniknutýchnákladov,priktor ýchjepravdepodobné,žesa
získajú späť; a
b) náklady na zákazku by mali byť vykázané ako náklad v období, v ktorom vzni knú.
Očakávaná strata zo zákazky s pokrytými nákladmi a ziskom by mala byť okamž ite vykázaná ako náklad
v súlade s odsekom 36.
33. Počaspočiatočnéhoštádiazákazkysačastostane,ževýsledokzákazky niemožnospoľahlivoodhadnúť.Aj
napriek tomu môže byť pravdepodobné, že podnik získa späť vynaložené nákl ady na zákazku. Preto sú
výnosyzozákazkyvykázanélenvrozsahuvydanýchnákladov,odktorýchsao čakáva,žebudúzískanéspäť.
Ak výsledok zákazky nemožno spoľahlivo odhadnúť, nestanoví sa žiaden zis k. Aj keď nemožno výsledok
zákazkyspoľahlivoodhadnúť,môžebyťpravdepodobné,žecelkovénáklady nazákazkupresiahnucelkové
výnosy zo zákazky. V týchto prípadoch sa každé predpokladané prekročenie celkových nákladov i na
zákazku nad celkovým výnosom zo zákazky za túto sumu okamžite vykazuje ako náklad v súlade s
odsekom 36.62 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
34. Náklady na zákazku, ktorých spätné získanie je nepravdepodobné, sa ok amžite vykazujú ako náklad.
Príklady okolností, za ktorých spätné získanie vynaložených nákladov na zákazku nemusí byť
pravdepodobné, a za ktorých sa budú musieť náklady na zákazku okamžite vyk ázať ako náklad zahŕňajú
zákazky:
a) ktoré nie sú plne vymáhateľné, t. j. ich splatnosť je skutočne sporná;b) ktorých dokončenie je podmienené výsledkom nevyriešeného právneho sp oru, alebo neprijatého
zákona;
c) vzťahujúce sa na nehnuteľnosť, ktorá bude pravdepodobne demolovaná, a lebo vyvlastnená;
d) ak zákazník nieje schopný splniť svoje záväzky; aleboe) ak dodávateľ nie je schopný zákazku splniť, alebo inak splniť svoje závä zky vyplývajúce zo zákazky.
35. Ak neistoty, ktoré zabránili, aby bol výsledok zákazky spoľahlivo odh adnutý, ďalej neexistujú, mali by sa
výnosyanákladyspojenésozákazkouspokrytýminákladmiaziskomvykázať vsúladesodsekom22anie
podľa odseku 32.
VYKAZOVANIE OČAKÁVANÝCH STRÁT
36. Ak je pravdepodobné, že celkové náklady na zákazku prekročia celkové výno sy zo zákazky, mala by sa
očakávaná strata okamžite vykázať ako náklad.
37. Výška takejto straty sa určuje bez ohľadu na:
a) to či sa práca na zákazke začala alebo nie;b) stupeň dokončenia zákazkovej činnosti; aleboc) výšku ziskov, ktoré sa očakávajú že vzniknú z iných zákaziek, ktoré sa ne považujú za jedinú zákazku
v súlade s odsekom 9.
ZMENY V ODHADOCH
38. Metóda percenta dokončenia sa používa na kumulatívnom základe za každé úč tovné obdobie na súčasné
odhady výnosov zo zákazky a nákladov na zákazku. Preto sa účinok zmeny odha du výnosov zo zákazky
alebonákladovnazákazku,aleboúčinokzmenyvodhadevýsledkuzákazky,ú čtujeakozmenavúčtovnom
odhade (pozri IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zm eny v účtovných zásadách).
Zmenené odhady sa použijú pri určení sumy výnosov a nákladov vykázaných vo výkaze ziskov a strát
v období, v ktorom sa zmena uskutočnil a a v nasledujúcich obdobiach.
ZVEREJNENIE
39. Podnik by mal zverejniť:
a) sumu výnosov zo zákazky vykázanú ako výnosy za obdobie;
b) metódy použité na určenie výnosov zo zákazky vykázané za obdobie; ac) metódy použité na určenie stupňa dokončenia prebiehajúcej zákazky.
40.
Podnik by mal zverejniť pri prebiehajúcich zákazkách k súvahovému dňu nas ledujúce:
a) súhrnnú sumu doposiaľ vynaložených nákladov a vykázaných ziskov (mínu s vykázané straty);13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 63
b) sumu obdržaných záloh; a
c) sumu zadržaní.
41. Zadržania sú sumy postupných fakturácií, ktoré sa nezaplatia, pokiaľ neb udú splnené podmienky
špecifikovanévzmluvepreplatbutýchtosúmalebopokiaľneboliopravené chyby.Postupnéfakturáciesú
sumyfakturovanézavykonanúprácunazákazke,čiichužzákazníkzaplatía lebonie.Zálohysúsumy,ktoré
dodávateľ obdržal pred vykonaním zodpovedajúcej práce.
42. Podnik by mal prezentovať:
a) hrubú sumu obdržateľnú od zákazníkov za prácu na zákazke ako nehnuteľno sť;
b) hrubú sumu splatnú zákazníkom za prácu na zákazke ako záväzok.
43. Hrubá suma obdržateľná od zákazníkov za prácu na zákazke je čistá suma z:
a) vynaložených nákladov plus vykázaných ziskov; mínusb) súhrnvykázanýchstrátapostupnýchfakturáciízavšetkyprebiehajúce zákazky,priktorýchvynaložené
náklady plus vykázané zisky (mínus vykázané straty) prekročia postupné f akturácie.
44.
Hrubá suma splatná zákazníkom za prácu na zákazke je čistá suma z:
a) vynaložených nákladov plus vykázaných ziskov; mínusb) súhrn vykázaných strát a postupných fakturácií za všetky prebiehajúce zákazky, pri ktorých postupné
fakturácie presiahnu vynaložené náklady plus vykázané zisky (mínus vyká zané straty).
45.
Podnik zverejňuje všetky podmienené záväzky a podmienené pohľadávky v sú lade s IAS 37, Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené pohľadávky. Podmienené záväzky a podmie nené pohľadávky môžu
vznikať z takých položiek, ako sú náklady na záruky, právne nároky, penále alebo možné straty.
DÁTUM ÚČINNOSTI
46. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpriúčtovnýchzávie rkachzostavenýchzaobdobia
začínajúce l. januára 1995 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 12
(REVIDOVANÝ 2000)
Dane z príjmov
V októbri 1996 schválilo predsedníctvo revidovaný štandard, IAS 12 (revi dovaný 1996), Dane z príjmov, ktorý
nahradil IAS 12 (prepracovaný 1994), Účtovanie daní z príjmov. Revidovan ý štandard sa stal účinným pre účtovné
závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1998 alebo neskôr.
IAS10(revidovaný1999),Udalostiposúvahovomdni,zmeniladoplnilvmáj i1999odsek88Zmenenýadoplnený
text sa stal účinným pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začín ajúce 1. januára 2000 alebo neskôr.
V apríli 2000 boli odseky 20, 62 písm. a), 64 a dodatok A odseky A10, A11 a B8 zm enené a doplnené s cieľom
zrevidovať krížové odkazy a terminológiu ako výsledok vydania IAS 40, Inv estície v nehnuteľnostiach.64 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Voktóbri2000schválilopredsedníctvozmenyadoplnkyIAS12,ktorýmisad oplniliodseky52A,52B,65A,81písm.
i),82A,87A,87B,87Ca91avynechaliodsek y3a50.Obmedzenérevíziešpecifikujúúčtovaniedôsledkovdividend
týkajúcichsadanezpríjmov.Revidovanýtextbolúčinnýpreročnéúčtovné závierkyzostavenézaobdobiazačínajúce
1. januára 2001 alebo neskôr.
IAS 12 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-21: Dane z príjmov – úhrada preceneného neodpisovateľného majetku a— SIC-25: Dane z príjmov – zmeny daňovej situácie podniku alebo jeho akcion árov.
ÚVOD
Tento štandard („IAS 12 (revidovaný)“) nahrádza IAS 12, Účtovanie daní z p ríjmov, („pôvodný IAS 12“). IAS 12
(revidovaný) je účinný pre účtovné obdobia začínajúce 1. januára 1998 ale bo neskôr. Základné zmeny oproti
pôvodnému IAS 12 sú tieto.
1. PôvodnýIAS12vyžadovalodpodnikuúčtovanieodloženejdanepoužitímm etódyodloženejúhradyalebo
metódy záväzkov, ktorá je niekedy známa ako metóda záväzkov na prístupe vý kazu ziskov a strát. IAS 12
(revidovaný) zakazuje metódu odloženej úhrady a vyžaduje inú metódu závä zkov, ktorá je niekedy známa
ako metóda záväzkov na súvahovom prístupe.
Metóda záväzkov na prístupe výkazu ziskov a strát sa zameriava na časové ro zdiely, ale metóda záväzkov
na súvahovom prístupe sa zameriava na dočasné rozdiely. Časové rozdiely s ú rozdiely medzi zdaniteľným
ziskom a účtovným ziskom, ktoré vznikajú v jednom období a rušia sa v jednom alebo viacerých
nasledujúcich obdobiach. Dočasné rozdiely sú rozdiely medzi daňovým zák ladom majetku alebo záväzku
a jeho účtovnou hodnotou v súvahe. Daňový základ majetku alebo záväzku je s uma priradená tomuto
majetku alebo záväzku na daňové účely.
Všetkyčasovérozdielysúdočasnýmirozdielmi.Dočasnérozdielytaktiež vznikajúzatýchtookolností,ktoré
nespôsobujú vznik časových rozdielov, hoci pôvodný IAS 12 s nimi pracoval tým istým spôsobom ako
s transakciami, ktoré spôsobujú vznik časových rozdielov:
a) dcérske podniky, pridružené podniky alebo spoločné podniky nerozdeli li svoj celý zisk materskému
podniku alebo investorovi;
b) majetok je precenený a nie je uskutočnená ekvivalentná úprava na daňové účely; a
c) náklady podnikovej kombinácie, ktorou je akvizícia, sú priradené k obs taranému identifikovateľnému
majetku a záväzkom vo vzťahu k ich objektívnym hodnotám, avšak nie je uskut očnená ekvivalentná
úprava na daňové účely.
Okrem toho existujú niektoré dočasné rozdiely, ktoré nie sú časovými rozd ielmi, ako napríklad dočasné
rozdiely, ktoré vznikajú, keď:a) nepeňažnýmajetokazáväzkyzozahraničnejčinnosti,ktorájesúčasťou činnostívykazujúcehopodniku,
sú prepočítané v historických výmenných kurzoch;
b) nepeňažný majetok a záväzky sú prehodnotené podľa IAS 29, Účtovné vykaz ovanie v hyperinflačných
hospodárstvach; alebo
c) účtovnáhodnotamajetkualebozáväzkupriprvotnomvykázanísaodlišuj eodjehoprvotnéhodaňového
základu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 65
2. PôvodnýIAS12umožňovalpodniku,abynevykazovalodloženédaňovépohľ adávkyazáväzky,akexistoval
primeraný dôkaz, že časové rozdiely sa pred určitým uvažovaným obdobím ne zrušia. IAS 12 (revidovaný)
vyžaduje,abypodnikvykazovalodloženédaňovézáväzkyalebo(podľaurči týchpodmienok)pohľadávkypre
všetky dočasné rozdiely s určitými výnimkami uvedenými nižšie.
3. Pôvodný IAS 12 vyžadoval, aby:
a) odložené daňové pohľadávky, ktoré vznikajú z časových rozdielov, boli vykázané, ak existovalo
primerané očakávanie o ich uskutočnení; a
b) odloženédaňovépohľadávky,ktorévznikajúzdaňovýchstrát,bolivyká zanéakomajetoklenvtedy,ak
existovala istota bez akýchkoľvek pochybností, že budúci zdaniteľný zis k bude dostatočný na to, aby
umožnil uskutočnenie umorenia straty. Pôvodný IAS 12 povoľoval (avšak ne vyžadoval), aby podnik
odložil vykazovanie úžitku z daňových strát až do obdobia uskutočnenia.
IAS12(revidovaný)vyžaduje,abyodloženédaňovépohľadávkybolivykáza névtedy,keďjepravdepodobné,
že budú k dispozícii zdaniteľné zisky, voči ktorým sa bude môcť odložená da ňová pohľadávka použiť. Ak
mápodnikzminulostiviacdaňovýchstrát,vykazujeodloženúdaňovúpohľa dávkulendorozsahu,vktorom
má podnik dostatočné zdaniteľné dočasné rozdiely alebo ak existuje prime raný dôkaz, že dostatočný
zdaniteľný zisk bude k dispozícii.
4. Akovýnimkuzovšeobecnejpožiadavkystanovenejvuvedenomodseku2ned ovoľujeIAS12(revidovaný)
vykázaťodloženédaňovézáväzkyaodloženédaňovépohľadávkyvznikajúce zurčitéhomajetkuazáväzkov,
ktorých účtovné hodnoty sú odlišné pri prvotnom vykázaní od ich prvotného daňového základu. Pretože
takéto okolnosti nespôsobujú vznik časových rozdielov, nespôsobujú ani vznik odložených daňových
pohľadávok alebo záväzkov podľa pôvodného IAS 12.
5. Pôvodný IAS 12 vyžadoval, aby splatné dane z nerozdeleného zisku dcérsk ych podnikov a pridružených
podnikovbolivykázanéokremprípadov,kedyboloprimeranédomnievaťsa, žetietoziskynebudúrozdelené
alebo že by rozdelenie nespôsobilo vznik daňového záväzku. IAS 12 (revido vaný) však nedovoľuje vykázať
takéto odložené daňové záväzky (a tie, ktoré vznikajú z každej súvisiacej kumulatívnej úpravy z prevodov)
v rozsahu, v akom:
a) materský podnik, investor alebo spoločník môže načasovať obdobie zruš enia dočasného rozdielu; a
b) je pravdepodobné, že dočasný rozdiel nebude zrušený v stanovenom obdob í.
Ak je výsledkom tohto zákazu skutočnosť, že neboli vykázané žiadne odlože né daňové záväzky, IAS 12
(revidovaný) vyžaduje, aby podnik vykázal celkovú sumu príslušných doča sných rozdielov.
6. Pôvodný IAS 12 sa výslovne netýkal úprav objektívnej hodnoty uskutočňo vaných pri podnikovej
kombinácii.TakétoúpravyspôsobujúvznikdočasnýchrozdielovaIAS12(r evidovaný)vyžaduje,abypodnik
vykázalvýslednýodloženýdaňovýzáväzokalebo(podľakritériapravdepo dobnostiprevykázanie)odloženú
daňovúpohľadávkusozodpovedajúcimvplyvomnastanoveniehodnotygoodw ill-ualebozníženiehodnoty
goodwill-u. IAS 12 (revidovaný) však nedovoľuje vykázať odložené daňové záväzky vznikajúce
zo samotného goodwill-u (ak amortizácia goodwill-u nie je odpočítateľná na daňové účely) a odložené
daňové pohľadávky vznikajúce zo zníženia hodnoty goodwill-u, ktorý sa po važuje za výnos budúcich
období.
7. PôvodnýIAS12povoľoval,alenevyžadoval,abypodnikvykázalodložený daňovýzáväzokpripreceňovaní
majetku. IAS 12 (revidovaný) vyžaduje, aby podnik vykázal odložený daňov ý záväzok pri preceňovaní
majetku.66 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
8. Daňové dôsledky uhradenia účtovnej hodnoty určitého majetku alebo záv äzkov môžu závisieť od spôsobu
úhrady alebo vyrovnania, napríklad:
a) v určitých krajinách nie sú príjmy z kapitálového majetku zdaňované tou istou sadzbou ako ostatné
zdaniteľné príjmy; a
b) vniektorýchkrajináchjesuma,ktorásaodpočítavanadaňovéúčelyzpre dajamajetku,väčšiaakosuma,
ktorá sa môže odpočítať ako odpis.
PôvodnýIAS12neposkytovalnávodnaocenenieodloženýchdaňovýchpohľad ávokazáväzkovvtakýchto
prípadoch.IAS12(revidovaný)vyžaduje,abyboloocenenieodloženýchda ňovýchzáväzkovaodložených
daňových pohľadávok založené na daňových dôsledkoch, ktoré by vyplývali zo spôsobu, ktorým podnik
očakáva úhradu alebo vyrovnanie účtovnej hodnoty svojich majetku a záväz kov.
9. PôvodnýIAS12výslovneneuvádzal,čiodloženédaňovépohľadávkyazávä zkymôžubyťdiskontované.IAS
12(revidovaný)nepovoľujediskontovanieodloženýchdaňovýchpohľadáv okazáväzkov.Zmenaadoplnok
odseku 39 písm. i) v IAS 22, Podnikové kombinácie, nepovoľuje diskontovan ie odložených daňových
pohľadávok a záväzkov nadobudnutých v podnikovej kombinácii. Dovtedy od sek 39 písm. i) v IAS 22 ani
nezakazoval, ani nevyžadoval diskontovanie odložených daňových pohľad ávok a záväzkov vznikajúcich
v podnikovej kombinácii.
10. PôvodnýIAS12nešpecifikoval,čibymalpodnikklasifikovaťzostatky odloženýchdaníakoobežnýmajetok
azáväzkyaleboakoneobežnýmajetokazáväzky.IAS12(revidovaný)vyžadu je,abypodnik,ktorýrozlišuje
medzi obežným a neobežným, neklasifikoval odložené daňové pohľadávky a z áväzky ako obežnýmajetok
a záväzky.
11. Pôvodný IAS 12 uvádzal, že pasívne a aktívne zostatky, ktoré tvoria odl ožené dane, môžu byť
kompenzované.IAS12(revidovaný)stanovujeviacobmedzujúcichpodmien oknakompenzáciu,prevažne
vychádzajúc z tých podmienok, ktoré platia pre finančný majetok a záväzky v IAS 32, Finančné nástroje:
zverejňovanie a prezentácia.
12. Pôvodný IAS 12 vyžadoval zverejniť vysvetlenie vzťahu medzi daňovým n ákladom a účtovným ziskom, ak
nie je vysvetlený sadzbami dane platnými v krajine vykazujúceho podniku. IAS 12 (revidovaný) vyžaduje,
aby toto vysvetlenie malo jednu alebo obe z týchto foriem:i) číselné porovnanie medzi daňovým nákladom (výnosom) a účtovným ziskom vynásobeným
platnou(-ými) sadzbou(-ami) dane; alebo
ii) číselné porovnanie medzi priemernou účinnou sadzbou dane a uplatnite ľnou sadzbou dane.
IAS 12 (revidovaný) tiež vyžaduje vysvetlenie zmien uplatniteľnej(-ých ) sadzby(-ieb) dane v porovnaní
s predchádzajúcim účtovným obdobím.
13. Nové zverejnenia vyžadované podľa IAS 12 (revidovaný) obsahujú:
a) vzhľadomnakaždýtypdočasnýchrozdielov,nevyužitýchdaňovýchstrát anevyužitýchdaňovýchúľav:
i) sumu vykázaných odložených daňových pohľadávok a záväzkov; a
ii) sumu odloženého daňového výnosu alebo nákladu vykázaného vo výkaze zi skov a strát, ak táto
skutočnosť nie je zrejmá zo zmien vykázaných v súvahe;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 67
b) vzhľadom na likvidované prevádzky, daňový náklad súvisiaci so:
i) ziskom alebo stratou z likvidácie; a
ii) ziskom alebo stratou z bežnej činnosti pre likvidovanú prevádzku; a
c) sumu odloženej daňovej pohľadávky a opis dôkazu, ktorý podporuje jej vy kázanie, ak:
i) použitieodloženejdaňovejpohľadávkyzávisíodbudúcichzdaniteľnýc hziskovprevyšujúcichzisky,
ktoré vznikajú zo zrušenia existujúcich zdaniteľných dočasných rozdiel ov; a
ii) podnik vykázal stratu v bežnom alebo predchádzajúcom období v daňovom systéme, s ktorým
odložená daňová pohľadávka súvisí.
OBSAH
Odseky
Cieľ 69
Rozsah 70
Definície 70
Daňový základ 71
Vykazovanie splatných daňových záväzkov a splatných daňových pohľadávo k7 2
Vykazovanie odložených daňových záväzkov a odložených daňových pohľadá vok 72
Zdaniteľné dočasné rozdiely 72
Podnikové kombinácie 74
Majetok zachytené v objektívnej hodnote 74
Goodwill 74
Prvotné vykázanie majetku alebo záväzku 75Odpočítateľné dočasné rozdiely 75Zníženie hodnoty goodwill-u 78
Prvotné vykázanie majetku alebo záväzku 78Nevyužité daňové straty a nevyužité daňové úľavy 78Prehodnotenie nevykázaných odložených daňových pohľadávok 79Investície do dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených podnikov a pod iely v spoločných podni-
koch79
Oceňovanie 80
Vykazovanie splatnej a odloženej dane 8368 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Výkaz ziskov a strát 83
Položky účtované priamo v prospech alebo na ťarchu vlastného imania 83
Odložená daň, ktorá vzniká pri podnikovej kombinácii 85Prezentácia 86
Daňové pohľadávky a daňové záväzky 86Kompenzácia 86
Daňový náklad 87
Daňový náklad (výnos) zo zisku alebo straty z bežných činností 87Kurzové rozdiely k odloženým zahraničným daňovým záväzkom alebo pohľadá vkam 87
Zverejňovanie 87
Dátum účinnosti 90
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť postup účtovania daní z príjmov. Zákla dným problémom pri účtovaní daní
z príjmov je, ako majú byť účtované bežné a budúce daňové dôsledky z:
a) budúcej úhrady (vyrovnania) účtovnej hodnoty majetku (záväzkov), kto ré sú vykázané v súvahe podniku; a
b) transakcií a ostatných udalostí bežného obdobia, ktoré sú vykázané v úč tovnej závierke podniku.
Podstatnéprivykazovanímajetkualebozáväzkuje,ževykazujúcipodniko čakávaúhradualebovyrovnanieúčtovnej
hodnoty daného majetku alebo záväzku. Ak je pravdepodobné, že úhrada aleb o vyrovnanie účtovnej hodnoty zvýši
(zníži) budúce daňové platby tak, že by táto úhrada alebo vyrovnanie nemal i daňové dôsledky, tento štandard
vyžaduje, aby podnik vykázal odložený daňový záväzok (odloženú daňovú po hľadávku) s určitými obmedzenými
výnimkami.Tento štandard vyžaduje, aby podnik účtoval daňové dôsledky transakcií a ostatných udalostí rovnakým spôsobom
akoúčtujesamotnétransakcieaostatnéudalosti.Pretransakcieaostatn éudalostivykázanévovýkazeziskovastrát
sú teda tiež vykázané vo výkaze ziskov a strát všetky súvisiace daňové dôsl edky. Pre transakcie a ostatné udalosti
vykázané priamo vo vlastnom imaní sú všetky súvisiace daňové dôsledky tie ž vykázané priamo vo vlastnom imaní.
Podobne vykázanie odloženej daňovej pohľadávky a záväzku v podnikovej ko mbinácii ovplyvňuje hodnotu
goodwill-u alebo zníženie hodnoty goodwill-u vznikajúceho v tejto podni kovej kombinácii.
Tentoštandardsatiežzaoberávykazovanímodloženejdaňovejpohľadávky vznikajúcejznevyužitýchdaňovýchstrát
alebo nevyužitých daňových úľav, prezentáciou daní z príjmov v účtovnej z ávierke a zverejnením informácií
súvisiacich s daňami z príjmov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 69
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal uplatňovať pri účtovaní daní z príjmov.
2.Na účely tohto štandardu zahŕňajú dane z príjmov všetky domáce a zahraničn é dane, ktoré vychádzajú
zo zdaniteľných ziskov. Dane z príjmov zahŕňajú aj dane, ako sú zrážkové da ne pri rozdeľovaní pre
vykazujúci podnik, ktoré platí dcérsky podnik, pridružený podnik alebo s poločný podnik.
3.(Vynechaný)
4.Tentoštandardsanezaoberámetódamiúčtovaniaštátnychdotácií(pozriI AS20,Účtovanieštátnychdotácií
a zverejňovanie štátnej pomoci) alebo investičných daňových úverov. Ten to štandard sa však zaoberá
účtovanímdočasnýchrozdielov,ktorémôžuvznikaťztakýchtodotáciíale boinvestičnýchdaňovýchúverov.
DEFINÍCIE
5.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Účtovný hospodársky výsledok je čistý zisk alebo strata za dané obdobie pr ed odpočítaním daňových
nákladov.
Zdaniteľný zisk (daňová strata) je zisk (strata) za dané obdobie určený/á v súlade s daňovými predpismi,
z ktorého sú dane z príjmov splatné (uhraditeľné).Daňovýnáklad(daňovývýnos)jecelkovásumasplatnejdaneaodloženejdan ezohľadnenápriurčeníčistého
zisku alebo straty za dané obdobie.
Splatná daň je suma daní z príjmov splatných (uhraditeľných) vzhľadom na z daniteľný zisk (daňovú stratu)
za dané obdobie.Odloženédaňovézáväzkysúsumydanízpríjmovsplatnýchvbudúcichobdobi achvzhľadomnazdaniteľné
dočasné rozdiely.Odložené daňové pohľadávky sú sumy daní z príjmov uhraditeľných v budúcic h obdobiach vzhľadom na:
a) odpočítateľné dočasné rozdiely;b) nevyužité daňové straty prevedené z minulých období; ac) nevyužité daňové úľavy prevedené z minulých období,Dočasné rozdiely sú rozdiely medzi účtovnou hodnotou majetku alebo záväz ku v súvahe a ich daňovým
základom. Dočasné rozdiely môžu byť buď:a) zdaniteľné dočasné rozdiely, čo sú také dočasné rozdiely, ktoré budú vi esť k pripočítateľným sumám pri
určovanízdaniteľnéhozisku(daňovejstraty)vbudúcichobdobiach,kedy účtovnáhodnotamajetkualebo
záväzku bude uhradená alebo vyrovnaná; alebo
b) odpočítateľné dočasné rozdiely, čo sú také dočasné rozdiely, ktoré bud ú viesť k sumám, ktoré sú
odpočítateľné pri určovaní zdaniteľného zisku (daňovej straty) v budúci ch obdobiach, kedy účtovná
hodnota majetku alebo záväzku bude uhradená alebo vyrovnaná.
Daňový základ majetku alebo záväzku je suma priradená tomuto majetku aleb o záväzku na daňové účely.
6.
Daňový náklad (daňový výnos) pozostáva zo splatného daňového nákladu (sp latného daňového výnosu)
a odloženého daňového nákladu (odloženého daňového výnosu).70 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Daňový základ
7. Daňový základ majetku je suma, ktorá bude na daňové účely odpočítateľná voči každému zdaniteľnému
hospodárskemu úžitku, ktorý podnik získa vtedy, ak uhradí účtovnú hodnot u majetku. Ak daný
hospodársky úžitok nebude zdaniteľný, daňový základ majetku sa rovná jeh o účtovnej hodnote.
Príklady
1.Cena stroja je 100. Na daňové účely sa už odpočítal odpis 30 v bežnom období a v predchádzajúcich
obdobiach a zostatková cena bude odpočítateľná v budúcich obdobiach, buď ako odpis alebo formou
odpočtuprivyradení.Výnosyvytváranépripoužívanístrojasúzdaniteľn é,každýziskzvyradeniastroja
bude zdaniteľný a každá strata z vyradenia bude odpočítateľnou položkou n a daňové účely. Daňový
základ stroja je 70.
2.Pohľadávkyzúrokovmajúúčtovnúhodnotu100.Výnosovéúrokysabudúzdaňo vaťnazákladepríjmu
peňažných prostriedkov. Daňový základ pohľadávky z úrokov je nula.
3.Pohľadávky z obchodného styku majú účtovnú hodnotu 100. Súvisiace výnosy už boli zahrnuté do
zdaniteľného zisku (daňovej straty). Daňový základ pohľadávok z obchodn ého styku je 100.
4.Pohľadávky z dividend z dcérskeho podniku majú účtovnú hodnotu 100. Divid endy nie sú zdaniteľné.
V podstate celá účtovná hodnota majetku je odpočítateľnou položkou voči h ospodárskym úžitkom.
Daňový základ pohľadávky z dividend je v dôsledku toho 100. (1)
5.Pohľadávkazpôžičkymáúčtovnúhodnotu100.Splátkypôžičkynebudúmaťži adnedaňovénásledky.
Daňový základ pohľadávky z pôžičky je 100.
8. Daňovým základom záväzku je jeho účtovná hodnota znížená o každú sumu, k torá bude odpočítateľná
nadaňovéúčelyvzhľadomnatentozáväzokvbudúcichobdobiach.Vprípadev ýnosovbudúcichobdobíje
daňovýzákladvýslednéhozáväzkujehoúčtovnáhodnotazníženáokaždúsum uvýnosovbudúcichobdobí,
ktorá nebude zdaniteľná v budúcich obdobiach.
Príklady
1.Splatné záväzky zahŕňajú výdavky budúcich období v účtovnej hodnote 100. Súvisiaci náklad sa
nadaňovéúčelyodpočítanazákladeúhradypeňažnýchprostriedkov.Daňov ýzákladvýdajovbudúcich
období je nulový.
2.Splatné záväzky zahŕňajú výnos budúcich období z vopred prijatých úrokov v účtovnej hodnote 100.
Súvisiaci výnos z úrokov bol zdanený na základe príjmu peňažných prostrie dkov. Daňový základ
výnosu budúcich období z prijatých úrokov je nulový.
3.Splatné záväzky zahŕňajú výdavky budúcich období v účtovnej hodnote 100. Súvisiaci náklad bol už
odpočítaný na daňové účely. Daňový základ výdajov budúcich období je 100.
4.Splatné záväzky zahŕňajú záväzky z titulu časovo rozlíšených pokút a pená le v účtovnej hodnote 100.
Pokuty a penále nie sú odpočítateľné na daňové účely. Daňový základ záväzk ov z titulu časovo
rozlíšených pokút a penále je 100. (2)
5.Záväzokzpôžičkymáúčtovnúhodnotu100.Splácaniepôžičkynebudemaťdaň ovédôsledky.Daňový
základ pôžičky je 100.
(1) Podľatejtoanalýzyneexistujezdaniteľnýdočasnýrozdiel.Alternatív naanalýzaje,žečasovorozlíšenépohľadávkyzdividendmajú
nulovýdaňovýzákladaženulovádaňovásadzbaplatíprevýslednýdočasnýr ozdielvovýške100.Podľaobochanalýzneexistuje
odložený daňový záväzok.
(2) Podľatejtoanalýzyneexistujúodpočítateľnédočasnérozdiely.Altern atívnaanalýzaje,žečasovorozlíšenépokutyapenálemajú
nulový daňový základ a že nulová daňová sadzba platí pre výsledný odpočíta teľný dočasný rozdiel vo výške 100. Podľa oboch
analýz neexistuje odložená daňová pohľadávka.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 71
9. Niektorépoložkymajúdaňovýzáklad,avšakniesúvykázanéakomajetoka lebozáväzkyvsúvahe.Napríklad
náklady na výskum sú vykázané ako náklad pri určovaní účtovného hospodárs keho výsledku v období,
v ktorom boli vynaložené, avšak môžu byť uznané ako odpočítateľné položky pri určovaní zdaniteľného
zisku(daňovejstraty)ažvneskoršomobdobí.Rozdielmedzidaňovýmzákla domnákladovnavýskum,ktoré
budú sumou uznanou daňovými predpismi ako odpočítateľná položka v budúci ch obdobiach, a nulovou
účtovnouhodnotou,jeodpočítateľnýdočasnýrozdiel,ktorýspôsobujevz nikodloženejdaňovejpohľadávky.
10. Ak nie je daňový základ majetku alebo záväzku okamžite zrejmý, je vhodn é zohľadniť základnú zásadu,
z ktorej tento štandard vychádza: Podnik by mal, s určitými obmedzenými vý nimkami, vykázať odložený
daňový záväzok (pohľadávku), kedykoľvek by úhrada alebo vyrovnanie účto vnej hodnoty majetku alebo
záväzku spôsobovali zvýšenie (zníženie) budúcich platieb daní, ako keby táto úhrada alebo vyrovnanie
nemali daňové dôsledky. Príklad C nasledujúci za odsekom 52 ilustruje prí pady, kedy môže byť vhodné
zohľadniťtútozákladnúzásadu,napríkladkeďdaňovýzákladmajetkualeb ozáväzkuzávisíodočakávaného
spôsobu úhrady alebo vyrovnania.
11. V konsolidovanej účtovnej závierke sa dočasné rozdiely určujú porovn ávaním účtovných hodnôt majetku
a záväzkov v konsolidovanej účtovnej závierke s príslušným daňovým zákla dom. Daňový základ je
stanovený vzhľadom na konsolidované daňové priznanie v tých právnych sys témoch, v ktorých sa toto
priznaniepodalo.Vinýchprávnychsystémochjedaňovýzákladstanovenýv zhľadomnadaňovépriznania
každého podniku v skupine.
VYKAZOVANIE SPLATNÝCH DAŇOVÝCH ZÁVÄZKOV A SPLATNÝCH DAŇOVÝCH POHĽADÁVO K
12. Splatná daň za bežné a predchádzajúce obdobia by sa mala, v rozsahu nezapla tenej, vykázať ako záväzok.
Akužzaplatenásumadanevzhľadomnabežnéapredchádzajúceobdobiaprevy šujesumusplatnúvtýchto
obdobiach, prebytok by sa mal vykázať ako majetok.
13. Úžitok súvisiaci s daňovou stratou, ktorá sa môže spätne odpočítať uhrade ním splatnej dane za
predchádzajúce obdobie, by sa mal vykázať ako majetok.
14. Aksadaňovástratapoužijenaúhradusplatnejdanepredchádzajúcehoobdo bia,podnikvykážeúžitokako
majetokvobdobí,vktoromdaňovástratavznikla,pretožejepravdepodobn é,žetentoúžitokpodnikzíska
a možno ho spoľahlivo oceniť.
VYKAZOVANIE ODLOŽENÝCH DAŇOVÝCH ZÁVÄZKOV A ODLOŽENÝCH DAŇOVÝCH POHĽADÁ VOK
Zdaniteľné dočasné rozdiely
15. Odložený daňový záväzok by sa mal vykázať zo všetkých zdaniteľných doč asných rozdielov s výnimkou
odloženého daňového záväzku vznikajúceho z:
a) goodwill-u, ktorého amortizácia nie je odpočítateľná na daňové účely; alebo
b) prvotného vykázania majetku alebo záväzku v transakcii, ktorá:
i) nie je podnikovou kombináciou; aii) v čase transakcie neovplyvňuje ani účtovný hospodársky výsledok ani z daniteľný zisk (daňovú
stratu).
Pre zdaniteľné dočasné rozdiely spojené s vkladmi do dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených
podnikov a podielmi v spoločných podnikoch by sa však odložený daňový závä zok mal vykázať v súlade
s odsekom 39.72 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
16. Prevykázaniemajetkujetypické,žejehoúčtovnáhodnotasauhradífor mouhospodárskychúžitkov,ktoré
podnik získa v budúcich obdobiach. Ak účtovná hodnota majetku prevyšuje j eho daňový základ, hodnota
zdaniteľnýchhospodárskychúžitkovbudeprevyšovaťsumu,ktorásauznáz aodpočítateľnúnadaňovéúčely.
Tentorozdieljezdaniteľnýmdočasnýmrozdielomapovinnosťzaplatiťvýs lednúdaňzpríjmovvbudúcich
obdobiach je odloženým daňovým záväzkom. Keď podnik získa úhradu účtovne j hodnoty majetku,
zdaniteľnýdočasnýrozdielsazrušíapodnikbudemaťzdaniteľnýzisk.Vdô sledkutohojepravdepodobné,
žehospodárskeúžitkysaodčerpajúzpodnikuformouplatiebdaní.Tentošt andardpretovyžadujevykázať
všetky odložené daňové záväzky, s výnimkou určitých okolností uvedených v odsekoch 15 a 39.
Príklad
Majetok, ktorý bol obstaraný za 150, má účtovnú hodnotu 100. Oprávky na daň ové účely sú 90 a sadzba
dane je 25 %.
Daňovýzákladmajetkuje60(obstaranéza150zníženýodaňovéoprávky90). Naúhraduúčtovnejhodnoty
100 musí podnik dosiahnuť zdaniteľné príjmy 100, avšak bude môcť odpočíta ť len daňové odpisy 60.
V dôsledku toho bude podnik platiť dane z príjmov 10 (25 % zo 40) vtedy, keď sa uhradí účtovná hodnota
majetku.Rozdielmedziúčtovnouhodnotou100adaňovýmzákladom60jezdan iteľnýdočasnýrozdiel40.
Podnik preto vykáže odložený daňový záväzok 10 (25 % zo 40) predstavujúci d aň z príjmov, ktorú zaplatí
vtedy, keď uhradí účtovnú hodnotu majetku.
17. Niektoré dočasné rozdiely vznikajú vtedy, keď výnosy alebo náklady sú zahrnuté do účtovného
hospodárskeho výsledku v jednom období, avšak do zdaniteľného zisku v ino m období. Takéto dočasné
rozdielysačastooznačujúakočasovérozdiely.Ďalejsúuvedenépríklady dočasnýchrozdielovtohtodruhu,
ktoré sú zdaniteľnými dočasnými rozdielmi, a preto spôsobujú vznik odlož ených daňových záväzkov:
a) výnosovéúrokysúzahrnutédoúčtovnéhohospodárskehovýsledkuvčasei chvzniku,avšakvniektorých
právnych systémoch môžu byť zahrnuté do zdaniteľného zisku pri obdržaní p eňažných prostriedkov.
Daňový základ každej pohľadávky vykázanej v súvahe vzhľadom na tieto výno sy je nulový, pretože
výnosy neovplyvňujú zdaniteľný zisk až dovtedy, pokiaľ peňažné prostrie dky nie sú obdržané;
b) odpisy používané pri určovaní zdaniteľného zisku (daňovej straty) sa m ôžu líšiť od tých, ktoré sa
používajúpriurčovaníúčtovnéhohospodárskehovýsledku.Dočasnýrozdi eljerozdielmedziúčtovnou
hodnotou majetku a jeho daňovým základom, ktorý sa rovná pôvodnej obstará vacej cene majetku
zníženej o všetky odpočítateľné položky vzhľadom na tento majetok uznaný daňovými orgánmi pri
určovaní zdaniteľného zisku za bežné a predchádzajúce obdobia. Zdaniteľ ný dočasný rozdiel vzniká
a vyvoláva vznik odloženého daňového záväzku, ak sú daňové odpisy zrýchle né (ak sú daňové odpisy
nižšie ako účtovné, vzniká odpočítateľný dočasný rozdiel a spôsobí vznik odloženej daňovej
pohľadávky); a
c) náklady na vývoj sa môžu aktivovať a amortizovať počas budúcich období p ri určovaní účtovného
hospodárskehovýsledku,alemôžusaodpočítaťpriurčovanízdaniteľného ziskuvobdobí,vktoromboli
vynaložené. Takéto náklady na vývoj majú nulový daňový základ, pretože už boli odpočítané od
zdaniteľného zisku. Dočasný rozdiel je rozdielom medzi účtovnou hodnoto u nákladov na vývoj a ich
nulovým daňovým základom.
18. Dočasné rozdiely vznikajú aj vtedy, ak:
a) náklady na podnikovú kombináciu, ktorou je akvizícia, sa priraďujú k ob staraným identifikovateľným
majetkom a záväzkom vzhľadom na ich objektívne hodnoty, avšak nie je uskut očnená ekvivalentná
úprava na daňové účely (pozri odsek 19);
b) majetok je precenený, ale nie je uskutočnená ekvivalentná úprava na daň ové účely (pozri odsek 20);13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 73
c) goodwill alebo zníženie hodnoty goodwill-u vzniká pri konsolidácii (p ozri odseky 21 a 32);
d) daňovýzákladmajetkualebozáväzkupriprvotnomvykázanísalíšiodjeh oprvotnejúčtovnejhodnoty,
napríkladaksaúžitkypodnikuznezdaniteľnýchštátnychdotáciítýkajúm ajetku(pozriodseky22a33);
alebo
e) účtovná hodnota vkladov do dcérskych podnikov, pobočiek a pridruženýc h podnikov alebo podielov
vspoločnompodnikusalíšioddaňovéhozákladudanejinvestíciealebopod ielu(pozriodseky38až45).
Podnikové kombinácie
19. V podnikovej kombinácii, ktorou je akvizícia, sa náklady akvizície prira ďujú k obstaranému
identifikovateľnému majetku a záväzkom vo vzťahu k ich objektívnym hodno tám k dátumu uskutočnenia
transakcie. Dočasné rozdiely vznikajú, ak daňový základ obstaraných ide ntifikovateľných majetku
a záväzkov nie je ovplyvnený podnikovou kombináciou alebo je ovplyvnený o dlišne. Napríklad ak sa
účtovná hodnota majetku zvýši na objektívnu hodnotu, avšak daňový základ majetku ostáva na úrovni
nákladov u predchádzajúceho vlastníka, vzniká zdaniteľný dočasný rozdi el, ktorý spôsobuje vznik
odloženéhodaňovéhozáväzku.Výslednýodloženýdaňovýzáväzokovplyvňu jegoodwill(pozriodsek66).
Aktívazachytené v objektívnej h odnote
20. Medzinárodnéúčtovnéštandardyumožňujú,abysaurčitýmajetokzachytil vobjektívnejhodnotealeboaby
boliprecenené(pozrinapríkladIAS16,Nehnuteľnosti,strojeazariaden ia,IAS38,Nehmotnýmajetok,IAS
39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie, a IAS 40, Investície v ne hnuteľnostiach). V niektorých
právnych systémoch vplýva precenenie alebo iné prehodnotenie majetku na objektívnu hodnotu
na zdaniteľný zisk (daňovú stratu) bežného obdobia. Výsledkom je, že daňo vý základ majetku je upravený
anevznikážiadendočasnýrozdiel.Vinýchprávnychsystémochnevplývapr eceneniealeboprehodnotenie
majetku na zdaniteľný zisk v období precenenia alebo prehodnoteni a a v dôsledku toho daňový základ
majetku nie je upravovaný. Napriek tomu bude mať budúca úhrada účtovnej ho dnoty za následok vznik
zdaniteľnýchhospodárskychúžitkovpodnikuasuma,ktorábudeodpočítat eľnounadaňovéúčely,sabude
líšiť od hodnoty týchto hospodárskych úžitkov. Rozdiel medzi účtovnou ho dnotou preceneného majetku
ajehodaňovýmzákladomjedočasnýmrozdielomaspôsobujevznikodloženéh odaňovéhozáväzkualebo
pohľadávky. Toto platí dokonca aj vtedy, ak:
a) podnik nemá v úmysle majetok vyradiť. V takýchto prípadoch sa precenená účtovná hodnota majetku
uhradí jeho používaním, a toto vytvorí zdaniteľný výnos, ktorý prevýši od pis odpočítateľný na daňové
účely v budúcich obdobiach; alebo
b) daň z kapitálového výnosu je odložená, ak sú výnosy z vyradenia majetku i nvestované do podobného
majetku. V takýchto prípadoch sa daň bude nakoniec platiť pri predaji aleb o používaní podobných
majetku.
Dobré meno
21. Goodwilljeprebytoknákladovnaakvizíciunadpodielomnadobúdateľavob jektívnejhodnoteocenených
nadobudnutých identifikovateľných majetku a záväzkov. Mnohé daňové org ány nepovoľujú, aby odpis
goodwill-u bol odpočítateľným nákladom pri určovaní zdaniteľného zisku . Okrem toho nie sú náklady
na goodwill v takýchto právnych systémoch často odpočítateľnými, ak dcér sky podnik zlikviduje svoju
základnúpodnikateľskúčinnosť.Vtakýchtoprávnychsystémochmágoodwi llnulovýdaňovýzáklad.Každý
rozdiel medzi účtovnou hodnotou goodwill-u a jeho nulovým daňovým základ om je zdaniteľný dočasný
rozdiel.Tentoštandardvšaknepovoľujevykazovanievzniknutéhoodlože néhodaňovéhozáväzku,pretože
goodwilljezostatokavykazovanieodloženéhodaňovéhozáväzkubyzvýšil oúčtovnúhodnotugoodwill-u.74 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
22. Dočasný rozdiel môže vzniknúť pri prvotnom vykázaní majetku alebo záv äzku, napríklad, ak časť alebo
všetky obstarávacie ceny majetku nebudú odpočítateľné na daňové účely. S pôsob účtovania takéhoto
dočasného rozdielu závisí od charakteru transakcie, ktorá viedla k prvot nému vykázaniu majetku:
a) v podnikovej kombinácii podnik vykazuje každý odložený daňový záväzok alebo pohľadávku, a to
ovplyvňuje výšku goodwill-u alebo zníženie hodnoty goodwill-u (pozri od sek 19);
b) ak transakcia ovplyvní účtovný hospodársky výsledok alebo zdaniteľný zisk, podnik vykazuje každý
odložený daňový záväzok alebo pohľadávku a vykazuje výsledný odložený da ňový náklad alebo výnos
vo výkaze ziskov a strát (pozri odsek 59);
c) ak transakcia nie je podnikovou kombináciou a nevplýva na účtovný hospo dársky výsledok a ani
na zdaniteľný zisk, podnik by, pri absencii výnimky stanovenej v odsekoch 15 a 24, vykázal výsledný
odložený daňový záväzok alebo pohľadávku a upravil účtovnú hodnotu majet ku alebo záväzku
o rovnakú sumu. Takéto úpravy by spôsobili, že účtovná závierka nie je dost atočne transparentná.
Ztohtodôvodutentoštandardnepovoľuje,abypodnikvykázalvýslednýodl oženýdaňovýzáväzokalebo
pohľadávku ani pri prvotnom vykázaní, ani následne (pozri príklady na ďal šej strane). Okrem toho
podnik nevykazuje následné zmeny v nevykázanom odloženom daňovom záväzk u alebo pohľadávke
počas odpisovania majetku.
23. V súlade s IAS 32, Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia, emi tent zloženého finančného nástroja
(napríklad konvertibilnej obligácie) klasifikuje oddelene záväzkový p rvok nástroja ako záväzok a prvok
vlastného imania ako vlastné imanie. V niektorých právnych systémoch sa d aňový základ záväzkového
prvku pri prvotnom vykázaní rovná prvotnej účtovnej hodnote súhrnu záväz kového prvku a prvku
vlastného imania. Výsledný zdaniteľný dočasný rozdiel vzniká z prvotnéh o vykázania prvku vlastného
imaniaoddeleneodzáväzkovéhoprvku.Výnimkastanovenávodseku15písm. b)pretoneplatí.Vdôsledku
toho podnik vykáže výsledný odložený daňový záväzok. V súlade s odsekom 61 sa odložená daň účtuje
priamo do účtovnej hodnoty prvku vlastného imania. V súlade s odsekom 58 sú následné zmeny
v odloženom daňovom záväzku vykázané vo výkaze ziskov a strát ako odložený daňový náklad (výnos).
Príklad ilustrujúci odsek 2 2 písm. c)
Podnik má v úmysle používať majetok, ktorý bol obstaraný za 1 000, počas jeh o päťročného obdobia
použiteľnosti, a potom ho vyradiť za nulovú zostatkovú hodnotu. Sadzba da ne je 40 %. Odpis majetku nie
je odpočítateľný na daňové účely. Pri vyradení by žiaden zisk z predaja maj etku nebol zdaniteľný a žiadna
strata z predaja majetku by nebola odpočítateľná.
Pri uhrádzaní účtovnej hodnoty majetku má podnik zdaniteľný výnos 1 000 a z aplatí daň 400. Podnik
nevykáže výsledný odložený daňový záväzok 400, pretože je výsledkom prvo tného vykázania majetku.
Vnasledujúcomrokujeúčtovnáhodnotamajetku800.Prizískanízdaniteľn éhovýnosu800zaplatípodnik
daň 320. Podnik nevykazuje odložený daňový záväzok 320, pretože je výsled kom prvotného vykázania
majetku.
Odpočítateľné dočasné rozdiely
24. Odložená daňová pohľadávka by sa mala vykazovať zo všetkých odpočítat eľných dočasných rozdielov
v rozsahu, v ktorom je pravdepodobné, že zdaniteľný zisk umožní tieto odpo čítateľné dočasné rozdiely
využiť s výnimkou prípadov, kedy odložená daňová pohľadávka vzniká:
a) zo zníženie hodnoty goodwill-u, ktoré sa považuje za odložený výnos v sú lade s IAS 22, Podnikové
kombinácie; alebo13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 75
b) z prvotného vykázania majetku alebo záväzku v transakcii, ktorá:
i) nie je podnikovou kombináciou; a
ii) včasetransakcietátonevplývaaninaúčtovnýhospodárskyvýsledokan inazdaniteľnýzisk(daňovú
stratu).
Z odpočítateľných dočasných rozdielov spojených s vkladmi do dcérskych p odnikov, pobočiek
apridruženýchpodniko vaspodielmivspoločnompodnikubysavšakodloženádaňovápohľadávkamal a
vykazovať v súlade s odsekom 44.
25. Pre vykázanie záväzku je typické, že účtovná hodnota sa vyrovná v budúc ich obdobiach prostredníctvom
odčerpaniazdrojovzpodniku,ktorépredstavujúhospodárskeúžitky.Keď sazdrojeodčerpávajúzpodniku,
časť alebo ich celková hodnota môže byť odpočítateľná pri určovaní zdanit eľného zisku v období, ktoré
nasledujepoobdobí,vktorombolozáväzokvykázaný.Vtakýchtoprípadoch existujedočasnýrozdielmedzi
účtovnouhodnotouzáväzkuajehodaňovýmzákladom.Podľatohovznikáodlo ženádaňovápohľadávkavo
vzťahu k daniam z príjmov, ktoré budú uhraditeľné v budúcich obdobiach vte dy, ak je túto časť záväzku
možnéodpočítaťpriurčovanízdaniteľnéhozisku.Podobne,akjeúčtovnáh odnotamajetkunižšiaakojeho
daňovýzáklad,rozdielspôsobujevznikodloženejdaňovejpohľadávkyvov zťahukdaniamzpríjmov,ktoré
budú uhraditeľné v budúcich obdobiach.
Príklad
Podnikvykazujezáväzok100akorezervunavýrobokvzámke.Nadaňovéúčely nebuderezervanavýrobok
odpočítateľnou až dovtedy, pokiaľ podnik nezaplatí reklamáciu. Sadzba d ane je 25 %.
Daňový základ záväzku je nulový (účtovná hodnota 100 znížená o sumu, ktorá bude odpočítateľná
na daňové účely vo vzťahu k tomuto záväzku v budúcich obdobiach). Pri vyrov návaní záväzku v jeho
účtovnejhodnotepodnikznížisvojbudúcizdaniteľnýzisko100anásledne znížisvojebudúceplatbydane
o25(25%zo100).Rozdielmedziúčtovnouhodnotou100anulovýmdaňovýmzák ladomjeodpočítateľný
dočasnýrozdiel100.Podnikpretovykazujeodloženúdaňovúpohľadávku25 (25%zo100)zapredpokladu,
žejepravdepodobné,žepodnikdosiahnedostatočnýzdaniteľnýziskvbudú cichobdobiachzníženímplatieb
daní.
26. Ďalej sú uvedené príklady odpočítateľných dočasných rozdielov, ktor é majú za následok vznik odložených
daňových pohľadávok:
a) nákladynapenzijnépožitkysamôžuodpočítaťpriurčovaníúčtovnéhozi skupočasposkytovaniaslužieb
zamestnancom, avšak sú odpočítateľné od zdaniteľného zisku buď v čase, ke dy podnik platí príspevky
dofondu,alebovčase,kedypodnikvyplácapenzijnépožitky.Dočasnýrozd ielvznikámedziúčtovnou
hodnotou záväzku a jeho daňovým základom; daňový základ záväzku je väčšin ou nulový. Takýto
odpočítateľný dočasný rozdiel má za následok odloženú daňovú pohľadávku počas plynutia
hospodárskychúžitkovdopodnikuformouodpočítateľnýchpoložiekodzda niteľnéhoziskuvčase,kedy
sa príspevky alebo penzijné požitky vyplácajú;
b) náklady na výskum sa vykazujú ako náklady pri určovaní účtovného zisku v období, v ktorom vznikli,
avšak môžu byť uznanou odpočítateľnou položkou pri určovaní zdaniteľnéh o zisku (daňovej straty) až
vneskoršomobdobí.Rozdielmedzidaňovýmzákladomnákladovnavýskum,kt orýjesumouuznanou
daňovýmiorgánmiakoodpočítateľnápoložkavbudúcichobdobiach,anulov ouúčtovnouhodnotouje
odpočítateľný dočasný rozdiel, ktorého výsledkom je odložená daňová poh ľadávka;
c) v podnikovej kombinácii, akou je akvizícia, sa náklady akvizície prira ďujú k vykazovanému majetku
a záväzkom vo vzťahu k ich objektívnym hodnotám k dátumu uskutočnenia výme nnej transakcie. Keď
je vykázaný záväzok z akvizície, ale súvisiace náklady sú odpočítateľnou položkou pri určovaní
zdaniteľného zisku až v neskoršom období, vzniká odpočítateľný dočasný r ozdiel, ktorého výsledkom
je odložená daňová pohľadávka. Odložená daňová pohľadávka tiež vzniká, a k je objektívna hodnota
nadobudnutéhoidentifikovateľnéhomajetkunižšiaakojehodaňovýzákla d.Vobochprípadochvýsledná
odložená daňová pohľadávka vplýva na goodwill (pozri odsek 66); a76 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
d) určitý majetok môže byť uznaný v objektívnej hodnote alebo môže byť prec enený bez toho, aby sa
uskutočnilaekvivalentnáúpravanadaňovéúčely(pozriodsek20).Odpočí tateľnýdočasnýrozdielvzniká
vtedy, ak daňový základ majetku prevyšuje jeho účtovnú hodnotu.
27. Zrušenie odpočítateľných dočasných rozdielov vedie k vzniku odpočít ateľných položiek pri určovaní
zdaniteľnýchziskovvbudúcichobdobiach.Hospodárskeúžitkyvoformezn íženiaplatbydanívšakbudemať
podnikjedinevtedy,akdosiahnedostatočnézdaniteľnézisky,vočiktorý mmôžubyťodpočítateľnépoložky
kompenzované. Podnik preto vykazuje odložené daňové pohľadávky iba vted y, keď je pravdepodobné, že
dosiahne zdaniteľné zisky tak, aby sa mohli voči nim použiť odpočítateľné dočasné rozdiely.
28. Je pravdepodobné, že dosiahne zdaniteľný zisk tak, aby sa mohli voči ne mu použiť odpočítateľné dočasné
rozdiely,akexistujúdostatočnézdaniteľnédočasnérozdielysúvisiace stýmistýmdaňovýmorgánomatým
istým daňovým subjektom, u ktorého sa očakáva zrušenie:
a) v tom istom období ako očakávané zrušenie odpočítateľného dočasného ro zdielu; alebo
b) v obdobiach, v ktorých sa daňová strata vyplývajúca z odloženej daňovej pohľadávky môže uplatniť
spätne alebo previesť do ďalších období.
Zatakýchtookolnostísaodloženádaňovápohľadávkavykazujevobdobí,vk toromvznikajúodpočítateľné
dočasné rozdiely.
29. Ak nie sú zdaniteľné dočasné rozdiely týkajúce sa toho istého daňového orgánu a toho istého daňového
subjektu dostatočné, odložená daňová pohľadávka sa vykáže v rozsahu, v kt orom:
a) je pravdepodobné, že podnik bude mať dostatočný zdaniteľný zisk týkajú ci sa toho istého daňového
orgánuatohoistéhodaňovéhosubjektuvrovnakomobdobí,akosavrátiodpo čítateľnýdočasnýrozdiel
(alebovobdobiach,vktorýchsadaňovástratavzniknutázodloženejdaňov ejpohľadávkymôžeuplatniť
spätnealebopreviesťdoďalšíchobdobí).Prizhodnotení,čibudemaťpodn ikdostatočnýzdaniteľnýzisk
vbudúcichobdobiach,podnikignorujezdaniteľnéčiastky,ktorévznikaj úzodpočítateľnýchdočasných
rozdielov, u ktorých sa očakáva, že sa vyskytnú v budúcich obdobiach, pret ože odložená daňová
pohľadávka vznikajúca z týchto odpočítateľných dočasných rozdielov bud e sama vyžadovať budúci
zdaniteľný zisk na to, aby bola využitá; alebo
b) plánovanie daňových príležitostí je vhodné pre podnik vtedy, keď bude t voriť zdaniteľný zisk vo
vhodných obdobiach.
30. Plánovaniedaňovýchpríležitostípredstavuječinnosti,ktorébypod nikmalvziaťdoúvahy,abyvytvorilalebo
zvýšilzdaniteľnývýnosvurčitomobdobípredskončenímlehotynauznanie daňovejstratyalebodaňových
úľav v budúcnosti. Napríklad v niektorých právnych systémoch zdaniteľný zisk môže byť vytvorený alebo
zvýšený:a) zvolením spôsobu zdaňovania výnosových úrokov buď pri prijatí alebo pr i vzniku pohľadávky;
b) odložením požiadavky na určité odpočítateľné položky zo zdaniteľného zisku;
c) predajom, a snáď spätným nájom, majetku, ktoré boli precenené, avšak pr e ktorý daňový základ ešte
nebol upravený tak, aby zohľadňoval toto precenenie; a
d) predajom majetku, ktoré vytvára nezdaniteľné výnosy (ako je v niektorý ch právnych systémoch štátna
obligácia), v snahe nakúpiť inú investíciu, ktorá vytvára zdaniteľný výn os.
Ak plánovanie daňových príležitostí presúva zdaniteľný zisk z neskoršie ho obdobia na skoršie obdobie,
využitie daňovej straty alebo daňových úľav prevedených do budúcich obdo bí stále závisí od existencie
budúceho zdaniteľného zisku z iných zdrojov ako z dočasných rozdielov vzn iknutých v budúcnosti.
31. Ak má podnik prehľad o nedávnych stratách, tak postupuje podľa ustanov ení odsekov 35 a 36.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 77
Zníženie hodnoty dobrého mena
32. Tento štandard nepovoľuje vykázanie odloženej daňovej pohľadávky vznik ajúcej z odpočítateľných
dočasných rozdielov spojených so znížením hodnoty goodwill-u, ktorá sa p ovažuje za odložený výnos
v súlade s IAS 22, Podnikové kombinácie, pretože zníženie hodnoty goodwil l-u je zostatkové a uznanie
odloženej daňovej pohľadávky by zvýšilo účtovnú hodnotu zníženia hodnot y goodwill-u.
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
33. Jednýmzprípadov,keďvznikáodloženádaňovápohľadávkazprvotnéhovyká zaniamajetku,jeprípad,keď
jenezdaniteľnáštátnadotáciasúvisiacasdanýmmajetkomodpočítateľno upoložkouprijejprijatívúčtovnej
hodnotemajetku,avšaknadaňovéúčelyniejeodpočítateľnoupoložkouodo dpisovanejhodnotymajetku
(inými slovami od daňového základu); účtovná hodnota majetku je nižšia ak o jeho daňový základ, a to
spôsobuje vznik odpočítateľného dočasného rozdielu. Štátne dotácie sa m ôžu tiež považovať za odložené
výnosyarozdielmedziodloženýmvýnosomajehonulovýmdaňovýmzákladomj eodpočítateľnýdočasný
rozdiel.Nechužpodnikuplatňujektorýkoľvekspôsobprezentácie,nevyk azujevýslednúodloženúdaňovú
pohľadávku z dôvodu uvedeného v odseku 22.
Nevyužité daňové straty a nevyužité daňové úľavy
34. Odloženádaňovápohľadávkabysamalavykazovaťpriprevodenevyužite jdaňovejstratydoďalšíchobdobí
anevyužitýchdaňovýchúľavvrozsahu,vktoromjepravdepodobné,žesados iahnebudúcizdaniteľnýzisk,
voči ktorému bude možné zúžitkovať tieto nevyužité daňové straty a nevyuž ité daňové úľavy.
35. Kritériá na vykázanie odložených daňových pohľadávok vznikajúcich p ri prevode nevyužitých daňových
strát a daňových úľav do ďalšieho obdobia sú rovnaké ako kritériá na vykáza nie odložených daňových
pohľadávok vznikajúcich z odpočítateľných dočasných rozdielov. Z exist encie nevyužitých daňových strát
však jasne vyplýva, že zdaniteľný zisk sa v budúcnosti možno nedosiahne. P reto ak má podnik prehľad
onedávnychstratách,vykazujeodloženúdaňovúpohľadávkuvznikajúcuzn evyužitýchdaňovýchstrátalebo
nevyužitýchdaňovýchúľavibavrozsahu,vktorompodnikvykázaldostatoč nézdaniteľnédočasnérozdiely
alebo ak existuje presvedčivý dôkaz, že podnik dosiahne dostatočný zdani teľný zisk, voči ktorému bude
možné zúžitkovať nevyužité daňové straty alebo nevyužité daňové úľavy. Z a takýchto okolností odsek 82
vyžaduje zverejniť výšku odloženej daňovej pohľadávky a charakter dôkaz u podporujúceho jej vykázanie.
36. Podnikberiedoúvahypriodhadepravdepodobnosti,žebudedosiahnutý zdaniteľnýzisk,vočiktorémubude
možné zúžitkovať nevyužité daňové straty alebo nevyužité daňové úľavy, t ieto kritériá:
a) či má podnik dostatočné zdaniteľné dočasné rozdiely týkajúce sa toho is tého daňového orgánu a toho
istého daňového subjektu, ktorých výsledkom budú zdaniteľné sumy, ktoré je možné zúžitkovať
na nevyužité daňové straty alebo nevyužité daňové úľavy v období ich platn osti;
b) či je pravdepodobné, že podnik vytvorí zdaniteľné zisky v období platno sti nevyužitých daňových strát
alebo nevyužitých daňových úľav;
c) či sú nevyužité daňové straty výsledkom identifikovateľných prípadov , u ktorých je opätovný výskyt
nepravdepodobný; a
d) či plánovanie daňových príležitosti (pozri odsek 30) využíva ten podni k, ktorý vytvorí zdaniteľný zisk
v období, v ktorom možno zúžitkovať nevyužité daňové straty alebo nevyuži té daňové úľavy.
Odložená daňová pohľadávka sa nevykazuje v tom rozsahu, v ktorom nie je pra vdepodobné, že sa vytvorí
zdaniteľný zisk, voči ktorému je možné zúžitkovať nevyužité daňové strat y alebo nevyužité daňové úľavy.78 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prehodnotenie nevykázaných odložených daňových pohľadávok
37. Ku každému súvahovému dňu podnik prehodnocuje nevykázané odložené daňov é pohľadávky. Podnik
vykážepredtýmnevykázanéodloženédaňovépohľadávkyvrozsahu,vktorom jepravdepodobné,žebudúci
zdaniteľnýziskumožní,abybolaodloženádaňovápohľadávkauhradená.Na príkladzlepšenieobchodných
podmienok môže spôsobiť väčšiu istotu, že podnik bude schopný vytvárať do statočný zdaniteľný zisk
v budúcnosti, aby odložená daňová pohľadávka splnila kritériá na vykázan ie stanovené v odseku 24 alebo
34. Iným príkladom je, ak podnik prehodnocuje odložené daňové pohľadávky k dátumu podnikovej
kombinácie alebo následne (pozri odseky 67 a 68).
Investície do dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených podnikov a pod iely v spoločných podnikoch
38. Dočasné rozdiely vznikajú, ak sa účtovná hodnota investícií do dcérsk ych podnikov, pobočiek
a pridružených podnikov alebo podielov v spoločných podnikoch (a to podie l materského podniku alebo
investoranačistommajetkudcérskehopodniku,pobočky,pridruženéhopo dnikualebopodniku,doktorého
sa investovalo, vrátane účtovnej hodnoty goodwill-u) stáva odlišnou od d aňového základu (ktorý je často
obstarávacoucenou)investíciealebopodielu.Takétorozdielymôžuvzni knúťvdôsledkurôznychokolností,
napríklad:
a) priexistenciinerozdelenýchziskovdcérskychpodnikov,pobočiek,pr idruženýchpodnikovaspoločných
podnikoch;
b) pri zmenách v kurzoch cudzích mien, keď sú materský podnik a jeho dcérske podniky umiestnené
v rôznych krajinách; a
c) pri znížení účtovnej hodnoty investície v pridruženom podniku na jej uh raditeľnú sumu.
Vkonsolidovanejúčtovnejzávierkesamôžedočasnýrozdiellíšiťoddočas néhorozdieluspojenéhosdanou
investíciouvindividuálnejúčtovnejzávierkematerskéhopodniku,akma terskýpodnikuvádzainvestíciuvo
svojej individuálnej účtovnej závierke v obstarávacej cene alebo v prece nenej výške.
39. Podnik by mal vykázať odložený daňový záväzok u všetkých zdaniteľných dočasných rozdielov spojených
s investíciami do dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených podnikov a s podielmi v spoločných
podnikoch, s výnimkou prípadov, keď sú splnené obidve z týchto podmienok:
a) matersky podnik, investor alebo spoločník je schopný načasovať zrušen ie dočasného rozdielu; a
b) je pravdepodobné, že sa dočasný rozdiel nezruší v predpokladanej budúc nosti.
40. Pretožematerskýpodnikriadidividendovúpolitikuvovlastnýchdcér skychpodnikoch,jeschopnýnačasovať
zrušenie dočasných rozdielov spojených s danou investíciou (vrátane doč asných rozdielov vznikajúcich
nielen z nerozdelených ziskov, ale tiež z každého prevodu cudzej meny). Ok rem toho by nebolo často
praktickéurčiťvýškudanízpríjmov,ktorébybolisplatnéprizrušenídoč asnéhorozdielu.Pretokeďmaterský
podnik stanovil, že sa tieto zisky nebudú rozdeľovať v predpokladanej bud úcnosti, materský podnik
nevykazuje odložený daňový záväzok. Rovnaké stanoviská platia pre inves tície do pobočiek.
41. Podnik účtuje vo svojej vlastnej mene nepeňažný majetok a záväzky zo za hraničných prevádzok, ktoré sú
súčasťoupodnikovýchoperácií(pozriIAS21,Účinkyzmienvkurzochcudzí chmien).Aksazdaniteľnýzisk
alebo daňová strata zo zahraničných prevádzok (a teda daňový základ jeho n epeňažného majetku
azáväzkov)určujúvcudzejmene,zmenyvýmennýchkurzovspôsobujúvznikd očasnýchrozdielov.Pretože
takétodočasnérozdielysúvisiaskôrsvlastnýmmajetkomazáväzkamipodn ikuzozahraničnýchprevádzok
akosinvestíciouvykazujúcehopodnikudotakýchtozahraničnýchprevádz ok,vykazujúcipodnikvykazuje
výsledný odložený daňový záväzok alebo (s výhradou odseku 24) pohľadávku . Výsledná odložená daň sa
na ťarchu alebo v prospech vykáže vo výkaze ziskov a strát (pozri odsek 58).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 79
42. Investorvpridruženýchpodnikochnekontrolujetentopodnikaväčšin ouniejevtakejpozícii,abyurčoval
dividendovú politiku. Pri absencii zmluvy, ktorá by stanovila, aby sa zis ky pridruženého podniku
nerozdeľovali v predpokladanej budúcnosti, preto investor vykazuje odl ožený daňový záväzok vznikajúci
zo zdaniteľných dočasných rozdielov spojených s jeho investíciami v prid ruženom podniku. V niektorých
prípadoch investor nemusí byť schopný stanoviť výšku splatnej dane, ak uh radí obstarávaciu cenu svojej
investícievpridruženompodniku,avšakmôžestanoviť,žesabuderovnaťa leboprevýšiminimálnuhodnotu.
V takýchto prípadoch je odložený daňový záväzok ocenený v tejto výške.
43. Dohoda medzi účastníkmi v spoločnom podniku sa väčšinou zaoberá rozde lením ziskov a stanovuje, či
rozhodnutia o takýchto záležitostiach vyžadujú súhlas všetkých spoločn íkov alebo len stanovenej väčšiny
spoločníkov.Keďmôžespoločníkkontrolovaťrozdeľovanieziskovajepra vdepodobné,žesaziskynebudú
rozdeľovať v predpokladanej budúcnosti, odložený daňový záväzok nie je v ykázaný.
44. Podnikbymalvykázaťodloženúdaňovúpohľadávkuuvšetkýchodpočítat eľnýchdočasnýchrozdielov,ktoré
vznikajúzinvestíciídodcérskychpodnikov,pobočiekapridruženýchpod nikovazpodielovvspoločných
podnikoch v rozsahu, v akom je pravdepodobné, že:
a) dočasný rozdiel sa zruší v predpokladanej budúcnosti; ab) dosiahne sa zdaniteľný zisk, voči ktorému bude možné zúžitkovať dočasn ý rozdiel.
45. Pri rozhodovaní, či odložená daňová pohľadávka je vykázaná z odpočíta teľných dočasných rozdielov
spojených s investíciami do dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených podnikov a z podielov
v spoločných podnikoch, podnik berie do úvahy ustanovenia uvedené v odsek och 28 až 31.
OCEŇOVANIE
46. Splatné daňové záväzky (pohľadávky) za bežné a predchádzajúce obdobi a by mali byť ocenené vo výške
očakávanej platby (odvodu) daňovým orgánom použitím daňových sadzieb (a daňových predpisov), ktoré
boli uzákonené alebo formálne uzákonené k súvahovému dňu.
47. Odložené daňové pohľadávky a záväzky by sa mali oceňovať sadzbami dane , ktorých platnosť sa očakáva
v období, v ktorom sa pohľadávka zrealizuje alebo záväzok vyrovná, na zákl ade sadzieb dane (a daňových
predpisov), ktoré boli uzákonené alebo formálne uzákonené k súvahovému d ňu.
48. Splatné a odložené daňové pohľadávky a záväzky sú väčšinou ocenené pou žitím daňových sadzieb
(a daňových zákonov), ktoré boli uzákonené. V niektorých právnych systém och má však vyhlásenie
daňovýchsadzieb(adaňovýchpredpisov)vládourovnakýúčinokakonásled néskutočnéuzákonenie,ktoré
môženasledovaťpovyhlásenívobdobíniekoľkýchmesiacov.Zatýchtopodm ienoksúdaňovépohľadávky
a záväzky ocenené použitím vyhlásených daňových sadzieb (a daňových pred pisov).
49. Akplatiarôznesadzbydaneprerôzneúrovnezdaniteľnýchziskov,odlo ženédaňovépohľadávkyazáväzky
sa oceňujú použitím priemerných sadzieb, ktorých platnosť sa očakáva pre zdaniteľný zisk (daňovú stratu)
v obdobiach, v ktorých sa očakáva zrušenie dočasných rozdielov.
50. (Vynechaný)
51. Oceňovanie odložených daňových záväzkov a odložených daňových pohľa dávok by malo zohľadňovať
daňové dôsledky, ktoré by vyplynuli zo spôsobu, akým podnik očakáva úhrad u alebo vyrovnanie účtovnej
hodnoty jeho majetku a záväzkov k súvahovému dňu.80 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
52. V niektorých právnych systémoch môže spôsob, akým podnik uhradí (vyro vná) účtovnú hodnotu majetku
(záväzku), ovplyvniť jednu alebo obidve z veličín:
a) sadzbu dane uplatniteľnú v čase, kedy podnik uhradí (vyrovná) účtovnú h odnotu majetku (záväzku); a
b) daňový základ majetku (záväzku).
V takýchto prípadoch podnik oceňuje odložené daňové záväzky a odložené da ňové pohľadávky použitím
sadzby dane a daňového základu, ktoré sú v súlade s očakávaným spôsobom úhr ady alebo vyrovnania.
Príklad A
Účtovná hodnota majetku je 100 a jeho daňový základ 60. Pri predaji majetku by platila sadzba dane 20 %
a pri zdanení iných príjmov by platila sadzba dane 30 %.
Podnikvykazujeodloženýdaňovýzáväzokvovýške8(20%zo40),akočakávap redajmajetkubezďalšieho
používania, a odložený daňový záväzok vo výške 12 (30 % zo 40), ak očakáva po nechanie majetku
v používaní a úhradu účtovnej hodnoty jeho používaním.
Príklad B
Majetok s obstarávacou cenou 100 a účtovnou hodnotou 80 je precenený na 150 . Neuskutočnila sa
ekvivalentnáúpravanadaňovéúčely.Oprávkynadaňovéúčelysú30asadzba daneje30%.Aksamajetok
predázavyššiucenu,akojejehoobstarávaciacena,daňovéoprávky30saza hrnúdozdaniteľnýchvýnosov,
ale tržby z predaja prevyšujúce obstarávaciu cenu nebudú zdaniteľné.
Daňový základ majetku je 70 a vzniká zdaniteľný dočasný rozdiel 80. Ak podn ik očakáva úhradu účtovnej
hodnoty používaním majetku, musí vytvoriť zdaniteľné výnosy 150, ale bud e si môcť odpočítať len odpisy
70.Ztohovyplýva,žeideoodloženýdaňovýzáväzok24(3 0%z80).Akpodnikočakávaúhraduúčtovnej
hodnoty predajom majetku okamžite tržbou 150, odložený daňový záväzok sa vypočíta takto:
Zdaniteľný dočasný rozdielSadzba
daneOdložený daňový záväzok
Daňové oprávky 30 30 % 9
Tržby prevyšujúce obstaráva-
ciu cenu50 nula —
Spolu 80 9
Poznámka: v súlade s odsekom 61 sa dodatočná odložená daň, ktorá vznikne pri precenen í, zúčtuje priamo
do vlastného imania.
Príklad C
Základné údaje sú rovnaké ako v príklade B, s výnimkou toho, ak sa majetok pr edá za viac ako je jeho
obstarávacia cena, daňové oprávky sa zahrnú do zdaniteľných výnosov (zda nené 30 %) a tržby z predaja sa
zdania 40 % po odpočítaní upravených nákladov o infláciu 110.
Akpodnikočakávaúhraduúčtovnejhodnotypoužívanímmajetku,musívytvo riťzdaniteľnévýnosy150,ale
bude si môcť odpočítať odpisy len 70. To znamená, že daňový základ je 70, zda niteľný dočasný rozdiel 80
a odložený daňový záväzok 24 (3 0 % z 80) tak, ako v príklade B.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 81
Ak podnik očakáva úhradu účtovnej hodnoty predajom majetku okamžite tržb ou 150, bude si môcť
odpočítaťindexovanúobstarávaciucenu110.Čistývýnos40sazdaní40%.O kremtohosadaňovéoprávky
30zahrnúdozdaniteľnýchvýnosovazdaniasa30%.Toznamená,žedaňovýzák ladje80(110mínus30),
zdaniteľnýdočasnýrozdiel70aodloženýdaňovýzáväzok25(40%zo40plus3 0%z30).Akniejedaňový
základ okamžite jasný v tomto príklade, môžu sa zohľadniť základné zásady uvedené v odseku 10.
Poznámka: vsúladesodsekom61sadodatočnáodloženádaň,ktorávzniknepriprecenen í,zúčtujepriamo
do vlastného imania.
52A. Vniektorýchprávnychsystémochsúdanezpríjmovsplatnéprivyššeja lebonižšejsadzbe,aksačasťalebo
celý čistý zisk alebo nerozdelený zisk vypláca ako dividenda akcionárom p odniku. V niektorých iných
právnych systémoch sú dane z príjmov nahraditeľné alebo splatné, ak sa čas ť alebo celý čistý zisk alebo
nerozdelený zisk vypláca ako dividenda akcionárom podniku. Za týchto oko lností sa splatné a odložené
daňové pohľadávky a záväzky oceňujú pri sadzbe dane uplatniteľnej na nero zdelený zisk.
52B. Za okolností opísaných v odseku 52A sa dôsledky dividend týkajúce sa d ane z príjmov vykazujú, ak sa
vykazujezáväzokdividenduplatiť.Dôsledkydividendtýkajúcesadanezp ríjmovsúspojenéviacsminulými
transakciamialeboudalosťamiakorozdeľovanievlastníkom.Dôsledkydi videndtýkajúcesadanezpríjmov
sa preto vykazujú v čistom zisku alebo strate za obdobie podľa odseku 58, ok rem prípadu, ak dôsledky
dividend týkajúce sa dane z príjmov vyplynú z okolností opísaných v odseku 58 písm. a) a b).
Príklad ilustrujúci odseky 52A a 52B
V tomto príklade ide o oceňovanie splatných a odložených daňových pohľadá vok a záväzkov podniku
vprávnomsystéme,vktoromsúdanezpríjmovsplatnéprivyššejsadzbeupla tniteľnejnanerozdelenýzisk
(50 %), pričom čiastka je nahraditeľná, keď sa zisk rozdeľuje. Sadzba dane uplatniteľná na rozdelený zisk je
35 %. V súvahový deň, 31. decembra 20X1, podnik nevykazuje ako záväzok divi dendy navrhnuté alebo
vyhlásené po súvahovom dni. Z toho vyplýva, že v roku 20X1 sa nevykazujú žia dne dividendy. Zdaniteľný
výnos na rok 20X1 je 100 000. Čistý zdaniteľný dočasný rozdiel na rok 20X1 je 40 000.
Podnik vykazuje splatný daňový záväzok a náklad splatnej dane z príjmov 50 000. Žiadny majetok sa
nevykazuje pre čiastku potenciálne uhraditeľnú ako výsledok budúcich di vidend. Podnik taktiež vykazuje
odloženýdaňovýzáväzokaodloženýdaňovýnáklad20 000(50%zo40 000),kto répredstavujúdane,ktoré
podnik zaplatí, keď uhradí alebo vyrovná účtovné hodnoty svojich majetku a záväzkov založené na sadzbe
dane uplatniteľnej na nerozdelený zisk.
V dôsledku toho 15. marca 20X2 vykazuje podnik dividendy 10 000 zpredchádz ajúceho prevádzkového
zisku ako záväzok.15. marca 20X2 vykazuje podnik úhradu dane z príjmov 1 500 (15 % dividend vyk ázaných ako záväzok)
ako splatnú daňovú pohľadávku a ako zníženie nákladu splatnej dane z príjm ov na rok 20X2.
53. Odložené daňové pohľadávky a záväzky by sa nemali diskontovať.
54. Spoľahlivé stanovenie odložených daňových pohľadávok a záväzkov pod ľa diskontnej základne vyžaduje
podrobné časové rozvrhnutie zrušenia každého dočasného rozdielu. V mnoh ých prípadoch je zostavenie
takéhoto harmonogramu veľmi nepraktické alebo komplikované. Nie je pret o vhodné vyžadovať
diskontovanieodloženýchdaňovýchpohľadávokalebozáväzkov.Povoliť, avšaknevyžadovať,diskontovanie
byviedlokodloženýmdaňovýmpohľadávkamazáväzkom,ktorébyneboliporo vnateľnémedzipodnikmi.
Tento štandard preto nevyžaduje, ale ani nepovoľuje diskontovanie odlož ených daňových pohľadávok
a záväzkov.82 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
55. Dočasnérozdielysaurčujúvovzťahukúčtovnejhodnotemajetkualeboz áväzku.Totopravidlosauplatňuje,
keď je účtovná hodnota sama určená na diskontnej základni, napríklad v prí pade povinností z penzijných
požitkov (pozri IAS 19, Zamestnanecké požitky).
56. Účtovná hodnota odloženej daňovej pohľadávky by sa mala preskúmavať v ždy k súvahovému dňu. Podnik
bymalznížiťúčtovnúhodnotuodloženejdaňovejpohľadávkyvrozsahu,vkt oromužniejepravdepodobné,
že dosiahne dostatočný zdaniteľný zisk, ktorý umožní zúžitkovať časť ale bo celý úžitok tejto odloženej
daňovejpohľadávky.Každétakétozníženiebysamalozrušiťvrozsahu,vkt oromvznikápravdepodobnosť,
že sa dosiahne dostatočný zdaniteľný zisk.
VYKAZOVANIE SPLATNEJ A ODLOŽENEJ DANE
57. Účtovanie splatnej a odloženej dane spôsobujú transakcie alebo iné ud alosti, ktoré nie sú konzistentné
s účtovaním transakcií alebo udalostí samotných. Odseky 58 až 68 uplatňuj ú túto zásadu.
Výkaz ziskov a strát
58. Splatnáaodloženádaňbysamalavykazovaťakovýnosalebonákladamala bysazahŕňaťdočistéhozisku
alebo straty v danom období s výnimkou prípadov, keď daň vzniká z:
a) transakciealeboudalosti,ktorésúvykázanévtomistomaleboinomobdo bípriamovovlastnomimaní
(pozri odseky 61 až 65); alebo
b) podnikovej kombinácie, ako je akvizícia (pozri odseky 66 až 68).
59. Väčšina odložených daňových záväzkov a odložených daňových pohľadáv ok vzniká, ak je výnos alebo
nákladzahrnutýdoúčtovnéhoziskuvjednomobdobí,avšakdozdaniteľného zisku(daňovejstraty)vinom
období. Výsledná odložená daň je vykázaná vo výkaze ziskov a strát. Príkla dmi sú:
a) výnosy z úrokov, autorských honorárov alebo dividend prijaté v nedopla tkoch, ak sú zahrnuté do
účtovného zisku na základe časového rozdelenia v súlade s IAS 18, Výnosy z b ežnej činnosti, avšak do
zdaniteľného zisku (daňovej straty) sú zahrnuté pri prijatí peňažných pr ostriedkov; a
b) náklady na obstaranie nehmotných majetku boli aktivované v súlade s IAS 38, Nehmotný majetok, ak
saodpisujúvovýkazeziskovastrát,avšakstalisadaňovoodpočítateľným ipoložkamivčase,kedyboli
vynaložené.
60. Účtovná hodnota odložených daňových pohľadávok a záväzkov sa môže men iť dokonca i vtedy, ak by sa
nezmenila výška súvisiaceho dočasného rozdielu. Toto môže byť spôsobené napríklad:
a) zmenou daňových sadzieb alebo daňových predpisov;b) prehodnotením nahraditeľnosti odložených daňových pohľadávok; aleb o
c) zmenou v očakávanom spôsobe nahradenia majetku.
Výsledná odložená daň je vykázaná vo výkaze ziskov a strát s výnimkou prípa dov týkajúcich sa položiek,
ktoré boli zaúčtované na ťarchu alebo v prospech vlastného imania (pozri o dsek 63).
Položky účtované priamo v prospech alebo na ťarchu vlastného imania
61. Splatnádaňaodloženádaňbysamaliúčtovaťpriamonaťarchualebovpro spechvlastnéhoimania,akdaň
súvisístýmipoložkami,ktorésúúčtovanépriamonaťarchualebovprospec hvlastnéhoimaniavtomistom
alebo inom období.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 83
62. Medzinárodnéúčtovnéštandardyvyžadujúalebopovoľujú,abysaurčit époložkyúčtovalipriamovprospech
alebo na ťarchu vlastného imania. Príklady takýchto položiek sú:
a) zmena v účtovnej hodnote, ktorá vzniká z precenenia nehnuteľností, str ojov a zariadení (pozri IAS 16,
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia);
b) úprava počiatočného zostatku nerozdeleného zisku spôsobená buď zmeno u účtovnej zásady, ktorá sa
uplatňuje spätne, alebo opravou základnej chyby (pozri IAS 8, Čistý zisk a lebo strata za obdobie,
základné chyby a zmeny v účtovných zásadách);
c) kurzovérozdielyvznikajúcezprepočtuúčtovnejzávierkyzahraničnéh osubjektu(pozriIAS21,Účinky
zmien v kurzoch cudzích mien); a
d) sumyvznikajúcepriprvotnomvykázaníprvkuvlastnéhoimaniavzloženo mfinančnomnástroji(pozri
odsek 23).
63. Za výnimočných okolností môže byť zložité stanoviť výšku splatnej a od loženej dane, ktorá súvisí
s položkami účtovanými v prospech alebo na ťarchu vlastného imania. Toto m ôže byť prípad, kedy
napríklad:
a) existujeprogresívnasadzbadanezpríjmuaniejemožnéstanoviťsadzbu ,ktoroubybolkonkrétnyprvok
zdaniteľného zisku (daňovej straty) zdanený;
b) zmena sadzby dane alebo iných daňových predpisov vplýva na odloženú daň ovú pohľadávku alebo
záväzok súvisiaci (celkovo alebo čiastočne) s položkou, ktorá bola predt ým zúčtovaná na ťarchu alebo
v prospech vlastného imania; alebo
c) podnik stanoví, že odložená daňová pohľadávka by sa mala vykazovať, ale bo by sa nemala ďalej úplne
vykazovať, a odložená daňová pohľadávka súvisí (celkovo alebo čiastočne ) s položkou, ktorá bola
predtým zúčtovaná na ťarchu alebo v prospech vlastného imania.
V takýchto prípadoch je splatná a odložená daň súvisiaca s položkami, ktor é sú účtované na ťarchu alebo
v prospech vlastného imania, stanovená z primeraného pomerného priraden ia splatnej a odloženej dane
v účtovnej jednotke v daňovom právnom systéme alebo inou metódou, ktorá za bezpečí presnejšie
pričlenenie za daných okolností.
64. IAS 16, Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, nešpecifikuje, či by mal p odnik účtovať každý prebytok
zpreceneniadonerozdelenéhoziskuvovýškerovnajúcejsarozdielumedzi odpismipreceňovanéhomajetku
a odpismi vychádzajúcimi z obstarávacej ceny tohto majetku. Ak podnik usk utoční takéto zúčtovanie,
zúčtovaná suma neobsahuje zodpovedajúcu odloženú daň. Podobné postupy p latia pre účtovanie pri
vyraďovaní položky nehnuteľností, strojov alebo zariadení.
65. Keď sa majetok preceňuje na daňové účely a toto precenenie súvisí s účto vaním precenenia
v predchádzajúcom období, alebo s takým, ktoré sa uskutoční v budúcom obdo bí, daňové vplyvy oboch
precenení majetku i úpravy daňového základu sa zaúčtujú v prospech alebo n a ťarchu vlastného imania
vobdobiach,vktorýchsauskutočnia.Akvšakprecenenienadaňovéúčelyne súvisísúčtovnýmprecenením
vpredchádzajúcomobdobí,alebostakým,ktoréhovykonaniesaočakávavbu dúcomobdobí,daňovévplyvy
úpravy daňového základu sa vykazujú vo výkaze ziskov a strát.
65A. Akpodnikplatídividendysvojimakcionárom,môžesaodnehovyžadova ťvyplatiťčasťdividenddaňovým
orgánom v mene akcionárov. V mnohých právnych systémoch sa táto čiastka uv ádza ako zrážková daň.
Takáto čiastka platená alebo splatná daňovým orgánom sa účtuje do vlastné ho imania ako časť dividend.84 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Odložená daň, ktorá vzniká pri podnikovej kombinácii
66. Akobolovysvetlenévodsekoch19a26písm.c),dočasnérozdielymôžuvz nikaťpripodnikovejkombinácii,
ktorou je akvizícia. V súlade s IAS 22, Podnikové kombinácie, podnik vykaz uje každú výslednú odloženú
daňovú pohľadávku (v rozsahu, v ktorom spĺňa kritériá na vykázanie z odsek u 24) alebo odložený daňový
záväzokakoidentifikovateľnýmajetokalebozáväzkykdátumuakvizície. Vdôsledkutohoovplyvňujútieto
odloženédaňovépohľadávkyazáväzkygoodwillalebozníženiehodnotygoo dwill-u.Vsúladesodsekmi15
písm.a)a24písm.a)všakpodniknevykazujeodloženédaňovézáväzkyvznik ajúcezgoodwill-usamotného
(ak odpis goodwill-u nie je odpočítateľnou daňovou položkou) a odložené d aňové pohľadávky vznikajúce
z nezdaniteľného zníženia hodnoty goodwill-u, ktoré sa považuje za odlož ený výnos.
67. Výsledkom podnikovej kombinácie je, že nadobúdateľ môže požadovať, a by sa nahradila jeho vlastná
odložená daňová pohľadávka, ktorá nebola vykázaná pred podnikovou kombi náciou. Napríklad
nadobúdateľ môže byť schopný zúžitkovať úžitok zo svojich nevyužitých da ňových strát voči budúcemu
zdaniteľnému zisku nadobúdaného. V takýchto prípadoch nadobúdateľ vyka zuje odloženú daňovú
pohľadávku a berie to do úvahy pri stanovení goodwill-u alebo zníženia hod noty goodwill-u vznikajúceho
pri akvizícii.
68. Ak nadobúdateľ nevykázal odloženú daňovú pohľadávku nadobúdaného ak o identifikovateľný majetok
k dátumu podnikovej kombinácie a táto odložená daňová pohľadávka sa v dôsl edku toho vykáže
v konsolidovanej účtovnej závierke nadobúdateľa, výsledný odložený daň ový výnos sa vykazuje vo výkaze
ziskov a strát. Okrem toho nadobúdateľ:
a) upraví brutto účtovnú hodnotu goodwill-u a súvisiace oprávky k sumám, k toré by sa zúčtovali, ak by
sa odložená daňová pohľadávka vykázala ako identifikovateľný majetok k d átumu podnikovej
kombinácie; a
b) vykáže zníženie účtovnej hodnoty goodwill-u ako náklad.
Nadobúdateľ však nevykazuje zníženie hodnoty goodwill-u ani nezvyšuje ú čtovnú hodnotu zníženia
hodnoty goodwill-u.
Príklad
Podnik získal dcérsky podnik, ktorý mal odpočítateľné dočasné rozdiely 3 00. Sadzba dane v čase akvizície
bola 30 %. Výsledná odložená daňová pohľadávka 90 nebola vykázaná ako iden tifikovateľný majetok pri
stanovení goodwill-u 500 vyvolaného akvizíciou. Goodwill sa amortizuje 20 rokov. 2 roky po akvizícii
podnik odhadol, že budúci zdaniteľný zisk bude pravdepodobne stačiť na to , aby podnik využil úžitok
všetkých odpočítateľných dočasných rozdielov.
Podnikvykazujeodloženúdaňovúpohľadávku90(3 0%z300)avovýkazeziskovastrátodloženýdaňový
výnos 90. To taktiež znižuje hodnotu goodwill-u o 90 a oprávk y o 9 (predstavujúce 2 ročné odpisy).
Zostatok81savykážeakonákladvovýkazeziskovastrát.Ztohovyplýva,že hodnotagoodwill-uasúvisiace
oprávky, sú znížené na sumy (410 a 41), ktoré by sa zaúčtovali, ak by sa odlož ená daňová pohľadávka 90
vykázala ako identifikovateľný majetok k dátumu podnikovej kombinácie.
Ak by sa sadzba dane zvýšila na 40 %, podnik by vykázal odloženú daňovú pohľa dávku 120 (4 0 % z 300)
a vo výkaze ziskov a strát odložený daňový výnos 120. Ak by sa sadzba dane zní žila na 20 %, podnik by
vykázal odloženú daňovú pohľadávku 60 (2 0 % z 300} a odložený daňový výnos 60. V oboch prípadoch
podnik taktiež znižuje hodnotu goodwill-u o 90 a oprávk yo9avykáže zostatok 81 ako náklad vo výkaze
ziskov a strát.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 85
PREZENTÁCIA
Daňové pohľadávky a daňové záväzky
69. Daňové pohľadávky a daňové záväzky by sa mali prezentovať osobitne od osta tného majetku a záväzkov
v súvahe. Odložené daňové pohľadávky a záväzky by sa mali odlíšiť od splatn ých daňových pohľadávok
a záväzkov.
70. Akpodnikrozlišujeobežnýaneobežnýmajetokazáväzkyvosvojejúčtovnej závierke,nemalbyklasifikovať
odložené daňové pohľadávky (záväzky) ako krátkodobé pohľadávky (záväzk y).
Kompenzácia
71. Podnik by mal kompenzovať splatné daňové pohľadávky a splatné daňové závä zky vtedy a len vtedy ak,
podnik:
a) má zo zákona vykonateľné právo kompenzovať vykázané sumy; a
b) má zámer vyrovnať na netto základe alebo realizovať pohľadávku a vyrovn ať záväzok súbežne.
72. Hoci splatné daňové pohľadávky a záväzky sa vykazujú a oceňujú oddelene, i ch kompenzovanie v súvahe
je podľa kritérií podobných tým, ktoré sú určené pre finančné nástroje v IA S 32, Finančné nástroje:
zverejňovanieaprezentácia.Podnikmázvyčajnezákonnévykonateľnéprá vokompenzáciesplatnejdaňovej
pohľadávkyvočisplatnémudaňovémuzáväzku,aktietosúvisiasdaňamizpr íjmovvyberanýmitýmistým
daňovým orgánom a daný daňový orgán povolí podniku zaplatiť alebo prijať v ýslednú čiastku po
kompenzácii.
73. V konsolidovanej účtovnej závierke je splatná daňová pohľadávka jedného podniku v skupine
kompenzovaná so splatným daňovým záväzkom druhého podniku v skupine vted y a len vtedy, ak majú
uvedené podniky zákonné vykonateľné právo zaplatiť alebo prijať jedinú v ýslednú čiastku a tieto podniky
sa rozhodnú zaplatiť alebo prijať takúto výslednú čiastku, alebo prijať ú hradu pohľadávky a vyrovnať
záväzok súbežne.
74. Podnik by mal kompenzovať odložené daňové pohľadávky a odložené daňové zá väzky vtedy a len vtedy,
ak:
a) podnik má zákonné vykonateľné právo kompenzácie splatných daňových po hľadávok voči splatným
daňovým záväzkom; a
b) odložené daňové pohľadávky a odložené daňové záväzky súvisia s daňami z príjmov vyberanými tým
istým daňovým orgánom buď:
i) v tom istom zdaňovanom subjekte; alebo
ii) v rôznych zdaňovaných subjektoch, ktoré sa rozhodnú vyrovnať splatné daňové záväzky
a pohľadávky na netto základe alebo realizovať pohľadávky a vyrovnať závä zky súbežne v každom
z budúcich období, v ktorom sa očakáva vyrovnanie alebo úhrada významných súm odložených
daňových záväzkov alebo pohľadávok.
75. S cieľom vyhnúť sa požiadavke podrobného časového prehľadu zrušenia každ ého dočasného rozdielu
vyžaduje tento štandard od podniku kompenzáciu odloženej daňovej pohľad ávky voči odloženému
daňovémuzáväzkutohoistéhozdaňovanéhosubjektuvtedyalenvtedy,akti etosúvisiasdaňamizpríjmov
vyberanýmitýmistýmdaňovýmorgánomapodnikmázákonnévykonateľnépráv okompenzovaťsplatné
daňové pohľadávky voči splatným daňovým záväzkom.
76. Zavýnimočnýchokolnostímôžemaťpodnikzákonnévykonateľnéprávokompe nzovať,azámervyrovnať
na netto základe, iba v niektorých obdobiach, avšak nie v ostatných. Za tak ýchto výnimočných okolností
sa môže vyžadovať podrobný prehľad pre spoľahlivé určenie toho, či odlože ný daňový záväzok jedného
zdaňovanéhosubjektuspôsobízvýšeniedaňovýchplatiebvrovnakomobdob í,vktoromodloženádaňová
pohľadávka iného zdaňovaného subjektu spôsobí zníženie platieb tým druh ým zdaňovaným subjektom.86 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Daňový náklad
Daňový náklad (výnos) zo zisku alebo straty z bežných činností
77. Daňovýnáklad(výnos)zoziskualebostratyzbežnýchčinnostíbysamalpre zentovaťvsamotnomvýkaze
ziskov a strát.
Kurzové r zdiely k odloženým zahraničným daňovým záväzkom alebo pohľadáv kam
78. IAS 21, Účinky zmien v kurzoch cudzích mien, vyžaduje, aby sa určité kurzov é rozdiely vykazovali ako
výnosalebonáklad,avšaknešpecifikuje,kdebysamalitietorozdielypre zentovaťvovýkazeziskovastrát.
Pretoaksakurzovérozdielykodloženýmzahraničnýmdaňovýmzáväzkomale bopohľadávkamvykazujú
vo výkaze ziskov a strát, môžu sa tieto rozdiely klasifikovať ako odložený daňový náklad (výnos), ak sa
takáto prezentácia považuje za najužitočnejšiu pre používateľov účtovn ej závierky.
Zverejňovanie
79. Hlavné prvky daňových nákladov (výnosov) by sa mali zverejňovať oddel ene.
80. Prvky daňových nákladov (výnosov) môžu zahŕňať:
a) splatný daňový náklad (výnos);
b) všetky úpravy vykázané v období pre splatnú daň predchádzajúcich obdob í;
c) sumuodloženéhodaňovéhonákladu(výnosu)súvisiacehosovznikomazru šenímdočasnýchrozdielov;
d) sumu odloženého daňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so zmenami v sad zbách dane alebo so
zavedením nových daní;
e) sumu úžitku vznikajúceho z predchádzajúcej nevykázanej daňovej strat y, daňových úľav alebo
dočasnéhorozdielupredchádzajúcichobdobí,ktorájevyužitánazníženi esplatnéhodaňovéhonákladu;
f) sumu úžitku z predchádzajúcej nevykázanej daňovej straty, daňových úľ av alebo dočasného rozdielu
predchádzajúcich období, ktorá je využitá na zníženie odloženého daňové ho nákladu;
g) odložený daňový náklad vznikajúci zo zníženia alebo zrušenia predtým z níženej odloženej daňovej
pohľadávky v súlade s odsekom 56; a
h) sumudaňovéhonákladu(výnosu)súvisiacehosozmenamivúčtovnýchzása dáchazákladnýmichybami,
ktoré sú zahrnuté do stanovenia čistého zisku alebo straty za dané obdobie v súlade s povoleným
alternatívnymriešenímvIAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,základ néchybyazmenyvúčtovných
zásadách.
81. Oddelene by sa mali zverejniť:
a) súhrnnásplatnáaodloženádaňsúvisiacaspoložkami,ktorébolizaúčto vanénaťarchualebovprospech
vlastného imania;
b) daňový náklad (výnos) súvisiaci s mimoriadnymi položkami vykázanými p očas daného obdobia;
c) vysvetlenie vzťahu medzi daňovým nákladom (výnosom) a účtovným ziskom v jednej alebo obidvoch
z týchto foriem:
i) číselným zosúladením daňových nákladov (výnosov) s účtovným ziskom vy násobeným
platnou(-ými) sadzbou(-ami) dane, so súčasným zverejnením základu dane , z ktorého je (sú)
vypočítaná(-é) platná(-é) sadzba(-y) dane; alebo13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 87
ii) číselným zosúladením priemernej efektívnej sadzby dane s platnou sad zbou dane, so súčasným
zverejnením základu dane, podľa ktorého je vypočítaná platná sadzba dane ;
d) vysvetleniezmienvplatnej(-ých)sadzbe(-ách)danevporovnaníspred chádzajúcimúčtovnýmobdobím;
e) výška (a ak existuje, aj obdobie platnosti) odpočítateľných dočasných rozdielov, nevyužitých daňových
strátanevyužitýchdaňovýchúľav,prektorésanevykazujeodloženádaňov ápohľadávkaksúvahovému
dňu;
f) súhrnná výska dočasných rozdielov spojených s investíciami do dcérsky ch podnikov, pobočiek
a pridružených podnikov a podielmi v spoločných podnikoch, pre ktoré nebo li vykázané odložené
daňové záväzky (pozri odsek 39);
g) vzhľadom na každý typ dočasného rozdielu a vzhľadom na každý typ nevyuži tých daňových strát
a nevyužitých daňových úľav:
i) výška odložených daňových pohľadávok a záväzkov vykázaných v súvahe za každé prezentované
obdobie;
ii) výškaodloženéhodaňovéhovýnosualebonákladuvykázanéhovovýkazez iskovastrát,aktentonie
je zjavný zo zmien v čiastkach vykazovaných v súvahe; a
h) vzhľadom na ukončené činnosti, daňový náklad súvisiaci so:
i) ziskom alebo stratou z ukončenia; aii) čistým ziskom alebo stratou z bežnej činností z ukončenej činnosti za d ané obdobie, spolu so
zodpovedajúcimi sumami za každé predchádzajúce prezentované obdobie; a
i) výškadôsledkovdividendtýkajúcichsadanezpríjmovakcionárompodni ku,ktorébolinavrhnutéalebo
vyhlásené predtým, ako bolo schválené vydanie účtovných závierok, ale ne vykazujú sa ako záväzok
v účtovných závierkach.
82. Podnikbymalzverejniťvýškuodloženejdaňovejpohľadávkyacharakte rdôkazupodporujúcijejvykázanie,
ak:
a) zúžitkovanie odloženej daňovej pohľadávky závisí od prebytkov budúci ch zdaniteľných ziskov nad
ziskom, ktorý vzniká zo zrušenia existujúcich zdaniteľných dočasných ro zdielov; a
b) podnik utrpel stratu buď v bežnom alebo predchádzajúcom období v daňovo m systéme, s ktorým
odložená daňová pohľadávka súvisí.
82A. Za okolností opísaných v odseku 52A by mal podnik zverejňovať charakt er potenciálnych dôsledkov
týkajúcichsadanezpríjmov,ktorébyvyplynulizvyplateniadividendjeh oakcionárom.Okremtohobymal
podnik zverejňovať výšku potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z pr íjmov prakticky stanoviteľných
a či existujú nejaké potenciálne dôsledky týkajúce sa dane z príjmov prakt icky nestanoviteľné.
83. Podnik zverejňuje charakter a výšku každej mimoriadnej položky buď v s amotnom výkaze ziskov a strát,
alebovpoznámkachkúčtovnejzávierke.Aksatotozverejnenievykonávpoz námkachkúčtovnejzávierke,
celková výška všetkých mimoriadnych položiek sa zverejní v samotnom výka ze ziskov a strát netto bez
súhrnnýchsúvisiacichdaňovýchnákladov(výnosov).Hocipoužívateliaú čtovnejzávierkymôžupovažovať
zverejneniedaňovéhonákladu(výnosu)súvisiacehoskaždoumimoriadnou položkouzaužitočné,niekedy
jezložitépriradiťdaňovýnáklad(výnos)ktakejtopoložke.Zatakýchtoo kolnostísadaňovýnáklad(výnos)
súvisiaci s mimoriadnymi položkami môže zverejniť súhrnne.88 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
84. Zverejnenia,ktorévyžadujeodsek81písm.c),umožňujúpoužívateľom účtovnejzávierkypochopiť,čivzťah
medzi daňovými nákladmi (výnosmi) a účtovným ziskom je neobvyklý, a poroz umieť významným
skutočnostiam, ktoré by mohli vplývať na tento vzťah v budúcnosti. Vzťah m edzi daňovými nákladmi
(výnosmi) a účtovným ziskom môžu ovplyvniť také faktory, ako sú výnosy, kt oré sú oslobodené od dane,
náklady,ktoréniesúodpočítateľnépristanovenízdaniteľnéhozisku(da ňovejstraty),účinkydaňovýchstrát
a účinky kurzových rozdielov.
85. Pri vysvetľovaní vzťahu medzi daňovými nákladmi (výnosmi) a účtovným ziskom podnik používa platnú
sadzbu dane, ktorá poskytuje najvýznamnejšie informácie pre používateľ ov účtovnej závierky. Často je
najvýznamnejšousadzboutuzemskásadzbadanekrajiny,vktorejmápodnik sídlo,zahŕňajúcasadzbudane
platnú pre národné dane so sadzbami pre každú miestnu daň, ktorá je vypočít aná v podstate na podobnej
úrovnizdaniteľnéhozisku(daňovejstraty).Prepodnikfungujúcivmnohý chprávnychsystémochvšakmôže
byť významnejšie zlúčiť oddelené zosúladenia použitím tuzemskej sadzby v každom jednotlivom právnom
systéme. Nasledujúci príklad ilustruje, ako výber platnej sadzby dane vp lýva na prezentáciu číselného
zosúladenia.
86. Priemerná platná sadzba dane je daňový náklad (výnos) vydelený účtovn ým ziskom.
87. Často je nepraktické vypočítať výšku nevykázaných daňových záväzkov vznikajúcich z investícií do
dcérskych podnikov, pobočiek a pridružených podnikov a podielov v spoloč ných podnikoch (pozri
odsek 39). Tento štandard preto vyžaduje, aby podnik zverejnil súhrnnú vý šku zásadných dočasných
rozdielov, avšak nevyžaduje zverejniť odložené daňové záväzky. Aj napri ek tomu sa podniku odporúča, ak
jetopraktické,zverejniťvýškunevykázanýchodloženýchdaňovýchzáväz kov,pretožepoužívateliaúčtovnej
závierky môžu považovať takúto informáciu za užitočnú.
87A. Odsek 82A vyžaduje, aby podnik zverejňoval charakter potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane
zpríjmov,ktorébyvyplynulizvyplateniadividendjehoakcionárom.Podn ikzverejňujedôležitéčrtysystému
dane z príjmov a faktory, ktoré budú vplývať na výšku dôsledkov dividend tý kajúce sa dane z príjmov.
87B. Niekedy by nebolo praktické zúčtovať celkovú výšku dôsledkov týkajú cich sa dane z príjmov, ktoré by
vyplynuli z vyplatenia dividend akcionárom. Tento prípad môže nastať, na príklad ak má podnik veľa
zahraničných dcérskych podnikov. Za týchto okolností je však možné niekt oré časti celkovej čiastky ľahko
stanoviť. Napríklad v konsolidovanej skupine mohli materský podnik a nie ktoré jeho pobočky platiť dane
z príjmov pri vyššej sadzbe nerozdeleného zisku a mohli brať do úvahy čiast ku, ktorá sa nahradí, keď sa
z konsolidovaného nerozdeleného zisku vyplatia akcionárom budúce divid endy. V tomto prípade sa
nahraditeľná čiastka zverejní. V prípade potreby podnik taktiež zverejn í, že existujú ďalšie potenciálne
dôsledky dane z príjmov prakticky nestanoviteľné. V individuálnej účtov nej závierke materského podniku,
ak existuje, sa zverejnenie potenciálnych dôsledkov dane z príjmov týka n erozdeleného zisku materského
podniku.
87C. Od podniku, od ktorého sa vyžadovalo zverejňovanie uvedené v odseku 8 2A, sa môže taktiež vyžadovať
zverejňovanie súvisiace s dočasnými rozdielmi spojenými s investíciami do dcérskych podnikov, pobočiek
a pridružených podnikov alebo podielmi v spoločných podnikoch. V takýcht o prípadoch toto podnik
zvažuje pri určovaní údajov, ktoré sa majú podľa odseku 82A zverejniť. Nap ríklad sa od podniku môže
vyžadovať, aby zverejňoval súhrnnú výšku dočasných rozdielov spojených s investíciami do dcérskych
podnikov, pre ktoré neboli vykázané žiadne odložené daňové záväzky (pozr i odsek 81 písm. f)). Ak je
nepraktické účtovať výšku nevykázaných odložených daňových záväzkov (p ozri odsek 87), môže sa
vyskytnúť výška potenciálnych dôsledkov dividend týkajúce sa dane z príj mov prakticky nestanoviteľných,
ktoré sa týkajú týchto dcérskych spoločností.
88. Podnik zverejňuje všetky daňovo súvisiace podmienené záväzky a podmi enené pohľadávky v súlade s IAS
37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky. Podmienené záv äzky a podmienené
pohľadávky môžu vznikať napríklad z nevyriešených sporov s daňovými orgá nmi. Podobne, ak sú
uzákonenéalebovyhlásenézmenyvsadzbáchdanealebodaňovýchpredpisoc hposúvahovomdni,podnik
zverejňuje každý významný vplyv týchto zmien na jeho splatné a odložené da ňové pohľadávky a záväzky
(pozri IAS 10, Udalosti po súvahovom dni).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 89
Príklad i ustrujúci odsek 8 5
Vroku19X2vykázalpodnikúčtovnýziskvosvojomvlastnomprávnomsystéme (krajineA)1 500(v19X1:
2 000) a v krajine B 1 500 (v 19X1: 500). Sadzba dane je 3 0 % v krajin eAa2 0%v krajine B. V krajine
A nie sú náklady 100 (19X1: 200) odpočítateľnými položkami na daňové účely .
Nasleduje príklad zosúladenia k tuzemskej sadzbe dane.
19X1 19X2
Účtovný zisk 2 500 3 000
Daň podľa tuzemskej sadzby 30 % 750 900
Daňový vplyv nákladov, ktoré nie sú odpočíta-
teľné na daňové účely60 30
Vplyv nižšej sadzby dane v krajine B (50) (150)
Daňový náklad 760 780
Nasledujepríkladzosúladeniazostavenéhozlúčenímoddelenýchzosúlad enívkaždomnárodnomprávnom
systéme. Podľa tejto metódy sa vplyv rozdielov medzi vlastnou tuzemskou s adzbou dane vykazujúceho
podnikuatuzemskousadzboudanevostatnýchprávnychsystémochneprejav ujeakosamostatnápoložka
pri zosúladení. Podnik môže prediskutovať vplyvy významných zmien na kaž dú zo sadzieb dane alebo
na zlúčenie ziskov dosiahnutých v rôznych právnych systémoch, v snahe vys vetliť zmeny platnej(-ých)
sadzby(-ieb) dane tak, ako to vyžaduje odsek 81 písm. d).
Účtovný zisk 2 500 3 000
Daň podľa tuzemskej sadzby použitá pre ziskv miestnych podmienkach750 750
Daňový vplyv nákladov, ktoré nie sú odpočíta-teľné na daňové účely(60)
(30)
Daňový náklad 760 780
DÁTUM ÚČINNOSTI
89. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce1.januára1998aleboneskôr.Akpodnikuplatňujetentoštanda rdnaúčtovnézávierkyzostavené
za obdobia začínajúce pred 1. januárom 1998, mal by zverejniť skutočnosť, že uplatňoval tento štandard
namiesto IAS 12, Účtovanie daní z príjmov, schváleného v roku 1979.
90. Tento štandard nahrádza IAS 12, Účtovanie daní z príjmov, schválený v roku 1979.
91. Odseky52A,52B,65A,81písm.i),82A,87A,87B,87Cavynechanieodsekov3a 50sastávajúúčinnými
pre ročné účtovné závierky (1) zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 2001 alebo neskôr. Skoršie
prijatie sa odporúča. Ak skoršie prijatie ovplyvňuje účtovnú závierku, p odnik by mal túto skutočnosť
zverejniť.
(1) Odsek91uvádza„ročnéúčtovnézávierky“vsúladesjazykovopresnejšíms tanovenímdátumuúčinnostiprijatýmvroku1998.
Odsek 89 uvádza „účtovné závierky“.90 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 14
(REVIDOVANÝ 1997)
Vykazovanie o segmentoch
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 14, Vykazov anie účtovných informácií podľa
segmentov,ktorýschválilopredsedníctvovprepracovanejverziivroku1 994.Revidovanýštandardsastalúčinnýpre
účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. júla 1998 alebo po tom to dátume.
Odseky 116 a 117 z IAS 36, Zníženie hodnoty majetku, stanovujú určité požia davky na zverejňovanie pre
vykazovanie strát zo zníženia hodnoty podľa segmentov.
ÚVOD
Tento štandard („IAS 14 (revidovaný)“) nahrádza IAS 14, Vykazovanie účto vných informácií podľa segmentov,
(„pôvodný IAS 14“). IAS 14 (revidovaný) je účinný pre účtovné obdobia začí najúce l. júla 1998 alebo po tomto
dátume. Hlavné zmeny oproti pôvodnému IAS 14 sú tieto:
1. Pôvodný IAS 14 platil pre podniky, ktorých cenné papiere sú verejne obch odovateľné, a pre ostatné
hospodársky významné subjekty. IAS 14 (revidovaný) platí pre podniky, kt orých majetkové alebo dlžné
cenné papiere sú verejne obchodovateľné, vrátane podnikov pripravujúci ch emisie majetkových alebo
dlžných cenných papierov na verejný trh cenných papierov, ale nie pre osta tné hospodársky významné
subjekty.
2. PôvodnýIAS14vyžadoval,abysainformácievykazovalipodľapriemysel nýchageografickýchsegmentov.
Poskytoval len všeobecný návod na vymedzenie priemyselných segmentov a g eografických segmentov.
Naznačoval, že vnútorné organizačné zoskupenia môžu poskytovať základ p re určovanie segmentov
vykazovania,alebožesegmentyvykazovaniamôžuvyžadovaťnovúklasifik áciuúdajov.IAS14(revidovaný)
vyžaduje, aby informácie boli vykazované podľa segmentov podnikania a ge ografických segmentov.
Poskytuje podrobnejší návod na vymedzenie segmentov podnikania a geogra fických segmentov ako
pôvodný IAS 14. Vyžaduje, aby sa podnik sústredil na vnútornú organizačnú štruktúru a vnútorný systém
výkazníctva na účel vymedzenia týchto segmentov. Ak vnútorné segmenty ni e sú založené na skupinách
príbuzných výrobkov a služieb, ani geograficky, IAS 14 (revidovaný) vyža duje, aby sa podnik orientoval
na nasledujúcu nižšiu úroveň vnútorného rozčlenenia na účel vymedzenia s egmentov vykazovania.
3. Pôvodný IAS 14 vyžadoval, aby sa to isté množstvo informácií vykazovalo tak pre priemyselné, ako aj pre
geografické segmenty. IAS 14 (revidovaný) určuje, že jeden základ segmen tov je primárny a druhý je
sekundárny. Pri sekundárnych segmentoch sa vyžaduje zverejniť podstatn e menej informácií.
4. Pôvodný IAS 14 sa nevyjadril, či informácie segmentov musia byt zostave né za použitia účtovných zásad
prijatýchprekonsolidovanúaleboindividuálnupodnikovúúčtovnúzávie rku.IAS14(revidovaný)požaduje
pridržiavať sa rovnakých účtovných zásad.
5. PôvodnýIAS14povoľovalrozdielyvdefiníciivýsledkusegmentovvrámc ipodnikov.IAS14(revidovaný)
poskytujepodrobnejšínávodakopôvodnýIAS14sozreteľomnašpecifickép oložkyvýnosovanákladov,
ktoré by sa mali zahrnúť do výnosov segmentu alebo nákladov segmentu alebo vyčleniť z nich. IAS 14
(revidovaný) preto poskytuje štandardizované miery výsledkov segmentu , ale len do takej miery, do akej
môžubytpoložkyvýnosovaprevádzkovýchnákladovpriamopriradenéksegm entomalebovhodnemedzi
ne rozvrhnuté.
6. IAS 14 (revidovaný) vyžaduje „symetriu“ v začlenení položiek do výsled kov segmentu a do majetku
segmentu. Napríklad, ak výsledok segmentu odzrkadľuje náklady na odpis, odpisovaný majetok musí byť
začlenený do majetku segmentu. V pôvodnom IAS 14 o tom nebola zmienka.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 91
7. V pôvodnom IAS 14 nebola zmienka o tom, či možno segmenty považované za pr íliš malé na osobitné
vykazovanie zlučovať s ostatnými segmentmi alebo vylúčiť zo všetkých vyk azovaných segmentov. IAS 14
(revidovaný) stanovuje, že malé interne vykazované segmenty, pri ktorýc h sa nevyžaduje osobitné
vykazovanie,možnonavzájomzlučovať,akmajúvýznamnémnožstvospoločn ýchfaktorov,ktorédefinujú
segment podnikania alebo geografický segment, alebo sa môžu zlučovať s po dobným významným
segmentom, pre ktorý sa informácie vykazujú vnútorne, ak sú splnené určit é podmienky.
8. V pôvodnom IAS 14 nebola zmienka o tom, či by sa geografické segmenty mali zakladať na tom, kde sa
nachádza podnikový majetok (pôvod jeho predaja), alebo kde sa nachádzajú ich zákazníci (miesto určenia
predaja). IAS 14 (revidovaný) vyžaduje, aby sa určité položky údajov bez o hľadu na základ podnikových
geografických segmentov predkladali na inom základe, ak sa tento základ v ýznamne odlišuje.
9. Pôvodný IAS 14 vyžadoval štyri základné položky informácií rovnako pre priemyselné aj geografické
segmenty:
a) tržby z predaja alebo ostatné prevádzkové výnosy, pričom sa rozlišuje m edzi výnosmi získanými od
zákazníkov mimo podniku a výnosmi získanými z ostatných segmentov;
b) výsledok segmentu;c) majetok využívaný segmentom; ad) základ pre vnútrosegmentové ocenenie.
Pre primárny základ podnikového segmentového výkazníctva (segmenty pod nikania alebo geografické
segmenty) IAS 14 (revidovaný) vyžaduje tie isté štyri položky informácií , a okrem toho:
a) záväzky segmentu;
b) náklady na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a nehmotný majetok získa né počas daného obdobia;
c) odpisy a amortizáciu;d) nepeňažné náklady iné ako sú odpisy a amortizácia; ae) podiel podniku na čistom zisku alebo strate pridruženého podniku, spol očného podnikania alebo inej
investíciezaúčtovanejmetódouvlastnéhoimania,akvpodstatevšetkyči nnostipridruženéhopodniku
patria iba do daného segmentu, a sumu s tým súvisiacich investícií.
Pre sekundárny základ podnikového segmentového výkazníctva IAS 14 (revi dovaný) vypustil požiadavku
pôvodného IAS 14 na výsledok segmentu a nahradil ju nákladmi na nehnuteľno sti, stroje a zariadenia
a nehmotný majetok získané v danom období.
10. V pôvodnom IAS 14 nebola zmienka o tom, či by sa segmentové informácie za predchádzajúce obdobie
predloženénaúčelporovnaniamaliupraviťzhľadiskavecnejzmenyvúčtov nýchzásadáchsegmentu.IAS
14 (revidovaný) vyžaduje takúto úpravu, s výnimkou prípadu, keď nie je úče lné to uskutočniť.
11. IAS14(revidovaný)vyžaduje,žeakcelkovétržbyodvonkajšíchzákazn íkovprevšetkyzlúčenévykazované
segmenty sú nižšie ako 75 % celkových podnikových tržieb, je potrebné vyme dziť dodatočné segmenty
výkazníctva, až kým sa nedosiahne 75 %-ná úroveň.
12. Pôvodný IAS 14 povoľoval použitie inej metódy oceňovania prevodov med zi segmentmi v údajoch
segmentu, ako bola skutočne použitá metóda oceňovania prevodov. IAS 14 (r evidovaný) vyžaduje, aby sa
prevody medzi segmentmi oceňovali na základe, ktorý podnik skutočne použ il na ocenenie prevodov.
13. IAS 14 (revidovaný) vyžaduje zverejniť tržby z každého segmentu, ktor ý sa nepovažuje za vykazovateľný,
pretože získava hlavnú časť tržieb z predaja ostatným segmentom, ak tržby tohto segmentu z predaja
vonkajším zákazníkom tvoria 10 % alebo viac z celkových podnikových tržie b. Pôvodný IAS 14 nemal
porovnateľnú požiadavku.92 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
OBSAH
Odseky
Cieľ 93
Rozsah 94
Definície 94
Definície z ostatných medzinárodných účtovných štandardov 94
Definície segmentu podnikania a geografického segmentu 94Definície segmentových výnosov, nákladov, výsledku, majetku a záväzkov 96
Vymedzenie segmentov výkazníctva 98Prvotné a druhotné formáty segmentového výkazníctva 98Segmenty podnikania a geografické segmenty 99Segmenty podliehajúce vykazovaniu 100Účtovné zásady segmentu 102
Zverejňovanie 102
Primárny formát výkazníctva 102
Sekundárne segmentové informácie 104Ilustratívne segmentové zverejnenia 105Iné zverejňované skutočnosti 105
Dátum účinnosti 107
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť postupy vykazovania účtovných inform ácií podľa segmentov – informácií
o rôznych typoch výrobkov, ktoré podnik vyrába, a služieb, ktoré poskytuj e, a o rôznych geografických oblastiach,
v ktorých pôsobí – na pomoc používateľom účtovnej závierky:
a) lepšie porozumieť výsledkom podniku za predchádzajúce obdobia;b) lepšie stanoviť podnikové riziká a zisk; a
c) presnejšie zhodnotiť podnik ako celok.
Mnohépodnikyponúkajúskupinyvýrobkovaslužieb,alebosúčinnévgeogra fickýchoblastiach,ktorésúpredmetom
rôznychmierziskovosti,rôznychpríležitostínarast,rôznychvyhliado kdobudúcnostiarizík.Informácieopodniku
týkajúce sa rôznych typov výrobkov a služieb a jeho činností v rôznych geog rafických oblastiach – často nazývané
segmentové informácie – sú relevantné pre zhodnotenia rizík a návratnost i podnikateľsky rozmanitého alebo
mnohonárodného podniku, avšak nemusia byt jednoznačne určené z agregova ných údajov. Z tohto hľadiska sa
segmentové informácie bežne považujú za nevyhnutné pri uspokojovaní pot rieb používateľov účtovnej závierky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 93
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal aplikovať v kompletnej účtovnej závierke, ktorá j e v súlade s IAS.
2.Kompletnáúčtovnázávierkaobsahujesúvahu,výkazziskovastrát,výkazp eňažnýchtokov,výkazozmenách
vo vlastnom imaní a poznámky, ako sa uvádza v IAS 1, Prezentácia účtovnej zá vierky.
3.Tento štandard by mal byť aplikovaný podnikmi, ktorých majetkové alebo dl žné cenné papiere sú verejne
obchodovateľné, a podnikmi, ktoré sú v procese emisie majetkových alebo d lžných cenných papierov
na verejné trhy cenných papierov.
4.Akpodnik,ktoréhocennépapiereniesúverejneobchodovateľné,zostavíú čtovnúzávierku,ktorájevsúlade
s IAS, takémuto podniku sa odporúča, aby dobrovoľne zverejnil účtovné inf ormácie podľa segmentov.
5.Ak sa podnik, ktorého cenné papiere nie sú verejne obchodovateľné, dobrov oľne rozhodne zverejniť
segmentové informácie v účtovnej závierke, ktorá je v súlade s medzinárod nými účtovnými štandardmi,
takýto podnik by mal plne dodržiavať požiadavky tohto štandardu.
6.Akjednotliváfinančnásprávaobsahujekonsolidovanúúčtovnúzávierkup odniku,ktoréhocennépapieresú
verejne obchodovateľné, aj individuálnu účtovnú závierku materského po dniku alebo jedného alebo
viacerých dcérskych podnikov, segmentové informácie sa musia predložiť len na základe konsolidovanej
účtovnej závierky. Ak dcérsky podnik je sám osebe podnikom, ktorého cenné papiere sú verejne
obchodovateľné, zobrazí segmentové informácie vo svojej vlastnej osobi tnej finančnej správe.
7.Podobne,akjednotliváfinančnásprávaobsahujeúčtovnúzávierkupodnik u,ktoréhocennépapieresúverejne
obchodovateľné, a zároveň individuálnu účtovnú závierku pridruženého p odniku alebo spoločného
podnikania, v ktorom má daný podnik finančný podiel na základe konsolidác ie metódou vlastného imania,
segmentovéinformáciesamusiapredložiťlennazákladeúčtovnejzávierk ydanéhopodniku.Akpridružený
podnik alebo spoločné podnikanie na základe metódy vlastného imania je sá m osebe podnikom, ktorého
cenné papiere sú verejne obchodovateľné, zobrazí segmentové informácie vo vlastnej osobitnej finančnej
správe.
DEFINÍCIE
Definície z ostatných medzinárodných účtovných štandardov
8.Vtomtoštandardesapoužívajúnasledujúcevýrazyvovýznamezadefinovan omvIAS7,Výkazypeňažných
tokov;IAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,Základnéchybyazmenyvúč tovnýchzásadách ;avIAS18,
Výnosy z bežnej činnosti:
Prevádzkové činnosti sú základné zárobkové činnosti podniku a ostatné či nnosti, ktoré nepatria medzi
investičné a finančné činnosti.
Účtovné zásady predstavujú určité zásady, východiská, konvencie, pravi dlá a praktiky prijaté podnikom pri
zostavovaní a prezentácii účtovnej závierky.Výnosy predstavujú celkový prílev hospodárskych úžitkov vznikajúci v da nom období z bežných činností
podniku,aktietoprílevmajúzanásledokinézvýšenievlastnéhoimaniaak ozvýšeniesúvisiacesvkladmiod
účastníkov.
Definície segmentu podnikania a geografického segmentu.
9.Výrazy segment podnikania a geografický segment sa používajú v tomto štan darde s týmto významom:
Segmentpodnikaniajerozlíšiteľnýkomponentpodniku,ktorýsapodieľan aposkytovanívýrobkučislužby,
alebo skupiny súvisiacich výrobkov či služieb, a ktorý je predmetom rizik a a zisku, a je odlišný od rizika
a zisku ostatných segmentov podnikania. Medzi faktory, ktoré treba brať d o úvahy pri určení, či výrobky,
alebo služby sú súvisiace, patrí:94 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
a) charakter výrobkov alebo služieb;
b) charakter výrobných procesov;c) typ alebo skupinu odberateľov daných výrobkov alebo služieb;
d) metódy používané na distribúciu výrobkov alebo poskytovanie služieb; a
e) ak je to použiteľné, charakter regulačného prostredia, napríklad bank ovníctva, poisťovníctva alebo
verejných orgánov.
Geografickýsegmentjerozlíšiteľnýkomponentpodniku,ktorýsapodieľa naposkytovanívýrobkovalebo
služiebvrámcikonkrétnehohospodárskehoprostredia,aktorýjepredmet omrizikaaziskuodlišnéhood
daných komponentov činnosti v ostatných hospodárskych prostrediach. Me dzi faktory, ktoré treba brať
do úvahy pri vymedzovaní geografického segmentu, patrí:a) podobnosť hospodárskych a politických podmienok;b) vzťahy medzi činnosťami v rôznych geografických oblastiach;c) perspektíva činností;d) špeciálne riziká spojené s činnosťami v konkrétnej oblastí;e) právne predpisy v devízovej oblasti; af) hlavné menové riziká.Segment vykazovania je segment podnikania alebo geografický segment zal ožený na predošlých
definíciách, pre ktorý sa vyžaduje zverejnenie segmentových informácií podľa tohto štandardu.
10.
Faktory v odseku 9 na vymedzenie segmentov podnikania a geografických seg mentov nie sú uvedené
v konkrétnom slede.
11. Samostatný segment podnikania nezahŕňa výrobky a služby s významne odliš nými rizikami a ziskami.
I keď môžu existovať rozdielnosti týkajúce sa jedného alebo niekoľkých fa ktorov v definícii segmentu
podnikania, od výrobkov a služieb zahrnutých do samostatného segmentu po dnikania sa očakáva
podobnosť vo väčšine faktorov.
12. Podobne, geografický segment nezahŕňa činnosti v hospodárskom prostred í s významne rozdielnymi
rizikami a ziskami. Geografickým segmentom môže byt samostatná krajina, skupina dvoch alebo
viacerých krajín alebo oblasť v rámci krajiny.
13. Prevládajúcezdrojerizíkvplývajúnato,akojeväčšinapodnikovorganiz ovanáariadená.Odsek27tohto
štandardu preto určuje, že podniková organizačná štruktúra a vnútorný sy stém finančného výkazníctva
podniku je základom pre vymedzenie podnikových segmentov. Riziká a zisky podniku sú ovplyvnené
geografickým umiestnením jeho činností (kde sa výrobky vyrábajú alebo kd e je základňa dodávania
služieb) a tiež umiestnením jeho trhov (kde sa výrobky predávajú alebo slu žby poskytujú). Definícia
dovoľuje, aby sa geografické segmenty zakladali buď na:
a) umiestnenípodnikovýchvýrobnýchaleboslužbyposkytujúcichzariade níaostatnéhomajetku;alebo
b) umiestnení podnikových trhov a zákazníkov.
14. Podniková organizačná alebo vnútorná štruktúra výkazníctva bude za zvyč ajných okolností poskytovať
dôkazotom,čiprevažujúcizdrojjehogeografickýchrizíkpramenízumies tneniapodnikovéhomajetku
(pôvodpodnikovýchtržieb)alebozumiestneniazákazníkov(miestourčen iapredaja).Pretopodnikberie
do úvahy túto štruktúru pri rozhodovaní o tom, či sa jeho geografické segme nty majú zakladať
na umiestnení podnikového majetku alebo na umiestnení zákazníkov podnik u.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 95
15. Stanovenie zloženia segmentu podnikania alebo geografické ho segmentu p redpokladá určitú mieru
posudzovania. Pri tvorbe úsudku berie manažment podniku do úvahy cieľ vyk azovania účtovných
informáciísegmentom,akojestanovenévtomtoštandarde,akvalitatívne charakteristikyúčtovnejzávierky,
ako sú vymedzené v rámcovej osnove Rady IAS pre zostavovanie a prezentáciu účtovnej závierky. Medzi
tieto kvalitatívne charakteristiky patrí relevantnosť, spoľahlivosť a časová porovnateľnosť účtovných
informácií, ktoré sú vykazované za rôzne skupiny podnikových výrobkov a s lužieb, za jeho činnosti
v konkrétnych geografických oblastiach, a použiteľnosť týchto informác ií na zhodnotenie rizík a ziskov
podniku ako celku.
Definície segmentových výnosov, nákladov, výsledku, majetku a záväzkov
16. V tomto štandarde sa tieto dodatočné pojmy používajú s uvedeným významom:
Segmentovévýnosysúvýnosyvykázanévpodnikovomvýkazeziskovastrát,k torésúpriamopriraditeľné
ksegmentuarelevantnejčastipodnikovýchvýnosov,ktorémožnopričleni ťksegmentunaodôvodnenom
základe,čiužzpredajavonkajšímzákazníkomaleboztransakciísostatný misegmentmivrámcitohoistého
podniku. Segmentové výnosy nezahŕňajú:
a) mimoriadne položky;b) príjmy z úrokov alebo dividend, vrátane úrokov získaných zo záloh alebo pôžičiek ostatným
segmentom, okrem prípadov, keď činnosť segmentu má primárne finančný cha rakter; alebo
c) zisky z predaja cenných papierov alebo zisky zo zániku záväzku, okrem pr ípadov, keď činnosti
segmentu majú primárne finančný charakter.
Do segmentových výnosov patrí podiel podniku na ziskoch alebo stratách pr idružených podnikov,
spoločného podnikania, alebo iné investície zaúčtované metódou vlastné ho imania iba vtedy, ak sú tieto
položky zahrnuté v konsolidovanom alebo celkovom podnikovom výnose.Do segmentových výnosov patrí podiel spoločného podnikania na výnosoch s poločne kontrolovanej
jednotky, ktorý je konsolidovaný podielovou metódou v súlade s IAS 31, Účt ovné vykazovanie podielov
v spoločných podnikoch.Segmentové náklady sú náklady vznikajúce z prevádzkových činnosti segme ntu, ktoré možno priamo
priradiť k segmentu, a relevantná časť nákladov, ktoré možno rozvrhnúť me dzi segmenty podľa
odôvodniteľného základu, vrátane nákladov súvisiacich s predajom vonka jším zákazníkom a nákladov
súvisiacich s transakciami s ostatnými segmentmi toho istého podniku. Se gmentové náklady nezahŕňajú:
a) mimoriadne položky;b) úroky vrátane úrokov vzniknutých z pôžičiek a záloh od ostatných segmen tov, okrem prípadov, keď
činnosti segmentu majú primárne finančný charakter;
c) stratyzpredajacennýchpapierovalebostratyzozánikuzáväzkov,okre mprípadov,keďmajúčinnosti
segmentu primárne finančný charakter;
d) podiel podniku na stratách pridružených podnikov, spoločného podnika nia, alebo iných investícii
zúčtované podľa metódy vlastného imania;
e) náklady na daň z príjmov; alebo
f) všeobecné administratívne náklady, náklady na vedenie a ostatné nákla dy, ktoré vzniknú na úrovni
podnikuasúvisiaspodnikomakocelkom.Nákladyaleniekedyvznikajúnaúr ovnipodnikuvsúvislostí
sosegmentom.Takénákladysúsegmentovénáklady,aksúvisiasprevádzkov ýmičinnosťamisegmentu
a možno ich priamo priradiť k segmentu alebo rozvrhnúť medzi segmenty podľ a opodstatneného
základu.
Segmentové náklady zahŕňajú podiel spoločného podnikania na nákladoch s poločne kontrolovanej
jednotky, ktoré sú konsolidované podielovou metódou v súlade s IAS 31.96 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prečinnostisegmentu,ktorémajúprimárnefinančnýcharakter,možnovyk ázaťúrokovévýnosyaúrokové
náklady ako samostatnú netto sumu na účel segmentového výkazníctva iba vt edy, ak sú tieto položky
na netto základe v konsolidovanej alebo podnikovej účtovnej závierke.
Segmentovývýsledoksarovnásegmentovýmvýnosommínussegmentovénákla dy.Segmentovývýsledok
je stanovený pred akýmikoľvek úpravami pre menšinové podiely.Segmentový majetok je taký prevádzkový majetok, ktorý využíva segment vo svojich prevádzkových
činnostiach a sú buď priamo priraditeľné k segmentu, alebo môžu byť rozvrh nuté medzi segmenty podľa
opodstatneného základu.Ak segmentový výsledok segmentu zahŕňa úrokové výnosy alebo prijaté divi dendy, jeho segmentový
majetok obsahuje s tým súvisiace pohľadávky, úvery, investície alebo iný majetok tvoriace zisk.
Segmentový majetok neobsahuje aktívnu časť dane z príjmov.Do segmentového majetku sú investície konsolidované metódou vlastného i mania zahrnuté iba vtedy, ak
ziskalebostrataztýchtoinvestíciísúzahrnutédosegmentovýchvýnosov .Segmentovýmajetokobsahujú
podiel spoločného podnikania na prevádzkovom majetku spoločne kontrolo vanej jednotky, ktorý je
v súlade s IAS 31 konsolidovaný podielovou metódou konsolidácie.Segmentový majetok sa určí po odpočítaní súvisiacich zrážok, ktoré sú vyk ázané ako priame úpravy
v podnikovej súvahe.
Segmentové záväzky sú tie prevádzkové záväzky, ktoré sú výsledkom prevád zkových činností segmentu
a sú buď priamo priradené segmentu alebo môžu byť rozvrhnuté medzi segment y na opodstatnenom
základe.Ak segmentový výsledok segmentu obsahuje úrokové náklady, jeho segmento vé záväzky zahŕňajú s tým
súvisiace úročené záväzky.V segmentových záväzkoch je zahrnutý podiel spoločného podnikania na záv äzkoch spoločne
kontrolovanej jednotky, ktoré sú konsolidované podľa podielovej metódy v súlade s IAS 31.
V segmentových záväzkoch nie je zahrnutá pasívna časť dane z príjmov.Segmentovéúčtovnézásadysúúčtovnézásadypoužívanéprezostavovaniea prezentáciuúčtovnejzávierky
konsolidovanejskupinyalebopodniku,akoajtieúčtovnézásady,ktoréšp ecifickysúvisiasosegmentovým
výkazníctvom.
17.
Definície segmentových výnosov, segmentových nákladov, segmentového m ajetku a segmentových
záväzkov obsahujú sumy takých položiek, ktoré sú priamo priraďované k seg mentu, a sumy takých
položiek, ktoré môžu byť pridelené k segmentu podľa opodstatneného zákla du. Podnik skúma vlastný
vnútorný systém finančného výkazníctva ako počiatočný bod na vymedzenie položiek, ktoré možno
priamo priradiť k segmentom alebo primerane rozvrhnúť medzi ne. To znamen á, že existuje predpoklad,
že sumy, ktoré boli vymedzené segmentmi na účely vnútorného finančného vý kazníctva, sú priamo
priradenéksegmentomaleboprimeranerozvrhnutémedzinenaúčeloceňova niasegmentovýchvýnosov,
segmentových nákladov, segmentového majetku a segmentových záväzkov za vykazované segmenty.
18. V niektorých prípadoch však výnosy, náklady, majetok alebo záväzky môžu b yt rozvrhnuté na segmenty
naúčelvnútornéhofinančnéhovýkazníctvanazáklade,ktorýjezrozumite ľnýprepodnikovýmanažment,
ale ktorý možno považovať za subjektívny, svojvoľný alebo zložitý pre poc hopenie zo strany vonkajších
používateľov účtovnej závierky. Takého rozvrhnutie by netvorilo opodst atnený základ podľa definícií
segmentových výnosov, segmentových nákladov, segmentových majetku a se gmentových záväzkov
v tomto štandarde. Naopak, podnik sa môže rozhodnúť pre nerozvrhnutie nie ktorých položiek výnosov,
nákladov, majetku alebo záväzkov na účely vnútorného finančného výkazní ctva, aj keď existuje
opodstatnenýzákladurobiťtak.Takátopoložkajerozvrhnutánazákladed efiníciísegmentovýchvýnosov,
segmentových nákladov, segmentových majetku a segmentových záväzkov v t omto štandarde.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 97
19. V príkladoch segmentového majetku je zahrnutý majetok, ktorý sa používa v prevádzkových činnostiach
segmentu,ďalejnehnuteľnosti,strojeazariadenia,majetok,ktorýjepr edmetomfinančnéhonájmu(IAS17,
Nájmy), a nehmotný majetok. Ak konkrétna položka odpisovania alebo amort izácie je zahrnutá do
segmentovýchnákladov,súvisiacimajetokjetakistozačlenenýdosegmen tovéhomajetku.Vsegmentovom
majetku nie je zahrnutý majetok používaný na všeobecné podnikové účely an i na účely vedenia podniku.
Segmentový majetok zahŕňa prevádzkový majetok používaný dvoma alebo via cerými segmentmi, ak
existuje odôvodnený základ na rozdelenie. Segmentový majetok obsahuje g oodwill, ktoré je priamo
priradené k segmentu alebo ktoré môže byt’ rozvrhnuté medzi segmenty podľ a opodstatneného základu,
a segmentové náklady zahŕňajú súvisiace odpisy goodwill-u.
20. Príkladysegmentovýchzáväzkovzahŕňajúzáväzkyzobchodnéhostykuaost atnézáväzky,časovorozlíšené
záväzky, zálohy od odberateľov, záručné rezervy k výrobkom a ostatné náro ky vzťahujúce sa na rezervy
na tovary a služby. Segmentové záväzky neobsahujú pôžičky, záväzky súvis iace s majetkom, ktorý je
predmetom finančného nájmu (IAS 17), ani ostatné záväzky, ktoré vznikli s kôr na finančné ako
naprevádzkovéúčely.Akjeúrokovýnákladzahrnutýdovýsledkusegmentu, súvisiaceúročenézáväzkysú
zahrnuté do segmentových záväzkov. Záväzky segmentov, ktorých činnosť n ie je prevažne finančného
charakteru, neobsahujú pôžičky a podobné záväzky, pretože segmentový vý sledok predstavuje skôr
prevádzkovýakočistofinančnýziskalebostratu.Ďalej,keďžeúversačas tovydávanaúrovniriadeniaana
celopodnikovom základe, väčšinou nie je možné priamo priradiť úročené zá väzky k segmentu ani ich
odôvodnene rozvrhnúť medzi segmenty.
21. Oceňovanie segmentového majetku a záväzkov obsahuje opravné položky k pr edošlým sumám
identifikovateľného segmentových majetku a segmentových záväzkov podn iku nadobudnutým
vpodnikovejkombinácií,zaúčtovanejakonákup,dokoncaivtedy,aktieto opravnépoložkysúvytvorené
lennaúčelzostaveniakonsolidovanejúčtovnejzávierkyaniesúzaznamen anéanivmaterskej,anivdcérskej
individuálnejúčtovnejzávierke.Podobne,aknehnuteľnosti,strojeaza riadeniaboliprecenenénáslednepo
nadobudnutí v súlade s alternatívnym účtovným riešením povoleným podľa I AS 16, oceňovania
segmentových majetku v takom prípade odzrkadľujú tieto precenenia.
22. Určitý návod na rozvrhnutie nákladov možno nájsť v ostatných medzinárodn ých účtovných štandardoch.
Napríklad odseky 8 až 16 z IAS 2, Zásoby, poskytujú návod na priradenie nákl adov k zásobám a ich
rozvrhnutie medzi ne, a odseky 16 až 21 v IAS 11, Zákazková výroba, poskytuj ú návod na priradenie
nákladovkzákazkámaichrozvrhnutiemedzine.Tentonávodmôžebytužitoč nýpripriraďovanínákladov
k segmentom a ich rozvrhovaní medzi segmenty.
23. IAS 7, Výkazy peňažných tokov, poskytuje návod na to, či by sa malo bankové z áporné saldo zahrnúť do
peňažných prostriedkov, alebo či by sa malo vykazovať ako pôžička.
24. Segmentové výnosy, segmentové náklady, segmentový majetok a segmentové záväzky sa stanovia pred
určením vnútroskupinových zostatkov a vnútroskupinové transakcie sa el iminujú ako súčasť
konsolidačného procesu, okrem takého rozsahu, v ktorom sú tieto vnútrosk upinové zostatky a transakcie
vnútri skupiny podnikov v rámci jediného segmentu.
25. Zatiaľ čo účtovné zásady používané pri zostavovaní a prezentácii účtovne j závierky podniku ako celku sú
takisto základnými segmentovými účtovými zásadami, segmentové účtovné zásady navyše obsahujú
postupy; ktoré špecificky súvisia so segmentovým výkazníctvom, ako je vy medzenie segmentov, metóda
oceňovania prevodov medzi segmentmi, a základ pre rozvrhnutie výnosov a n ákladov na segmenty.
VYMEDZENIE SEGMENTOV VÝKAZNÍCTVA
Prvotné a druhotné formáty segmentového výkazníctva
26. Prevažujúci zdroj a charakter podnikových rizík a ziskov by mal určovať, č i jeho primárny formát
segmentovéhovýkazníctvabudetvoriťsegmentypodnikaniaalebogeograf ickésegmenty.Aksúpodnikové
riziká a miery zisku ovplyvnené predovšetkým rozdielmi vo výrobkoch a slu žbách, ktoré daný podnik
vyrába,primárnymformátomprevykazovaniesegmentovýchinformáciíbym alibyťsegmentypodnikania,
pričomsekundárneinformáciebysamalivykazovaťgeograficky.Podobne, aksúpodnikovérizikáamiery
zisku ovplyvnené predovšetkým skutočnosťou, že podnik je činný v rôznych krajinách alebo iných
geografickýchoblastiach,jehoprimárnymformátomprevykazovaniesegm entovýchinformáciíbymalibyť
geografickésegmenty,pričomsekundárneinformáciebysamalivykazovať zaskupinysúvisiacichvýrobkov
a služieb.98 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
27. Podniková vnútorná organizačná a manažérska štruktúra a jej systém vnúto rného finančného výkazníctva
pre predstavenstvo a výkonného riaditeľa by mali byť za normálnych okolno stí základom na vymedzenie
prevládajúceho zdroja a charakteru rizík a rôznych mier zisku, ktorým pod nik čelí, a preto aj základom
na stanovenie, ktorý formát výkazníctva je primárny a ktorý je sekundárny , okrem prípadov stanovených
v písm. a) a b) uvedených nižšie:
a) ak sú podnikové riziká a miery zisku výrazne ovplyvňované rozdielmi vo v ýrobkoch, ktoré vyrába,
a v službách, ktoré poskytuje, a aj rozdielmi v geografických oblastiach, v ktorých vyrába, ako je
dokázané„maticovýmprístupom“kriadeniupodnik uakvnútornémuvýkazníctvuprepredstavenstvo
a výkonného riaditeľa, potom by mal podnik použiť segmenty podnikania ako primárny formát
segmentového výkazníctva a geografické segmenty ako sekundárny formát v ýkazníctva; a
b) akvnútornáorganizačnáamanažérskaštruktúrapodnikuasystémvnútor néhofinančnéhovýkazníctva
pre predstavenstvo a výkonného riaditeľa nie sú založené ani na jednotliv ých výrobkoch či službách
alebo na skupinách príbuzných výrobkov/služieb, ani geograficky, preds tavenstvo a manažment
podniku by mali stanoviť, či podnikové riziká a zisky súvisia viac s výrobk ami, ktoré sa vyrábajú,
aslužbami,ktorésaposkytujú,aleboviacsgeografickýmioblasťami,vkt orýchsavyrába ,avdôsledku
toho by mali vybrať buď segmenty podnikania alebo geografické segmenty ak o podnikový primárny
formát segmentového výkazníctva, pričom zostávajúci segment je sekundá rnym formátom
výkazníctva.
28. Hlavnýzdrojrizíkaziskovurčujevoväčšinepodnikovto,akojepodnikorg anizovanýariadený.Podniková
organizačná a manažérska štruktúra a jeho vnútorný systém finančného výk azníctva zvyčajne poskytujú
najlepší dôkaz o prevládajúcom zdroji rizík a ziskov podniku na účely jeho segmentového výkazníctva.
Podnikpretosvýnimkouzriedkavýchokolnostíbudevykazovaťsegmentové informácievúčtovnejzávierke
natomistomzáklade,naakomvykazujevnútorneprenajvyššímanažment.Hl avnýzdrojjehorizíkaziskov
sa stáva primárnym formátom segmentového výkazníctva. Sekundárny zdroj rizík a ziskov sa stáva
sekundárnym formátom segmentového výkazníctva.
29. „Maticová prezentácia“ – podnikateľské aj geografické segmenty ako prim árny formát segmentového
výkazníctvasúplnýmisegmentovýmizverejneniaminakaždomzáklade–bud ečastoposkytovaťužitočné
informácie,akpodnikovérizikáamieryziskusúvýrazneovplyvnenérozdi elmivovýrobkoch,ktorévyrába,
a v službách, ktoré poskytuje, aj rozdielmi v geografických oblastiach, v ktorých vyrába. Tento štandard
nevyžaduje, ale ani nezakazuje, „maticovú prezentáciu“.
30. Podniková organizácia a vnútorné výkazníctvo sa v niektorých prípadoch m ohli vyvinúť bez vzťahu
krozdielomvtypochvyrábanýchvýrobkovaposkytovanýchslužieb,alebov geografickýchoblastiach,kde
fungujú. Napríklad vnútorné výkazníctvo môže byt organizované výlučne p odľa právnej formy jednotky,
čovyúsťujedousporiadaniavnútornýchsegmentovnaskupinynesúvisiaci chvýrobkovaslužieb.Vtakýchto
nezvyčajných prípadoch vnútorne vykazované segmentové údaje nebudú spĺ ňať cieľ tohto štandardu.
Následne, odsek 27 písm. b) vyžaduje, aby vedenie a manažment podniku urči li, či sú podnikové riziká
aziskyviacspôsobenévýrobkami/službamialebogeograficky,aabyvybra libuďsegmentypodnikaniaalebo
geografické segmenty ako podnikový primárny základ segmentového výkazn íctva. Cieľom je dosiahnutie
primeraného stupňa porovnateľnosti s ostatnými podnikmi, zvýšenie zroz umiteľnosti výsledných
informácií, splnenie špecifických požiadaviek investorov, veriteľov a ostatných na informácie o rizikách
a ziskoch súvisiacich s výrobkami/službam i a s geografickou lokalitou.
Segmenty podnikania a geografické segmenty
31. Podnikovými segmentmi podnikania a geografickými segmentmi na účely ext erného výkazníctva by mali
byť tie organizačné jednotky, za ktoré sa informácie vykazujú pre predsta venstvo a výkonného riaditeľa
na účel zhodnotenia predchádzajúcej výkonnosti jednotky a pre rozhodova nie o budúcom rozvrhnutí
zdrojov, s výnimkou odseku 32.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 99
32. Ak podniková vnútorná organizačná a manažérska štruktúra a jeho systém vn útorného finančného
výkazníctvaprepredstavenstvoavýkonnéhoriaditeľaniesúzaloženéani najednotlivýchvýrobkochalebo
službách či na skupinách príbuzných výrobkov/služieb, ani na geografii, odsek 27 písm. b) vyžaduje, aby
vedúcipracovniciamanažmentpodnikuvybralibuďsegmentypodnikaniaal ebogeografickésegmentyako
podnikový primárny formát segmentového výkazníctva založený na ich zhod notení, ktoré odzrkadľuje
primárny zdroj podnikových rizík a ziskov, so zostávajúcim sekundárnym f ormátom výkazníctva. Vedúci
pracovníciamanažmentpodnikumusiavdanomprípadeurčiťvlastnésegmen typodnikaniaageografické
segmenty na účel externého výkazníctva, založené na faktoroch v definíci ách v odseku 9 tohto štandardu,
a nie na základe vlastného systému vnútorného finančného výkazníctva pre predstavenstvo a výkonného
riaditeľa, v súlade s týmto:
a) ak jeden alebo viac segmentov vykazovaných vnútorne pre vedúcich praco vníkov a manažment je
segmentom podnikania alebo geografickým segmentom založeným na skutočn ostiach v definíciách
vodseku9,avšakostatnéniesú,písm.b)uvedenénižšiebysamalopoužiťib anatievnútornésegmenty,
ktoré nespĺňajú definície v odseku 9 (to znamená, že vnútorne vykazovaný s egment, ktorý spĺňa
definíciu, by nemal byť ďalej segmentovaný);
b) pre segmenty vnútorne vykazované pre vedúcich pracovníkov a manažment , ktoré nespĺňajú definície
v odseku 9, by manažment podniku mal skúmať ďalšiu nižšiu úroveň vnútornej segmentácie, ktorá
poskytuje informácie podľa línie výrobkov a služieb alebo geografických línií, ako vyžaduje definícia
v odseku 9; a
c) ak takáto vnútorne vykazovaná nižšia úroveň segmentov spĺňa definíciu segmentu podnikania alebo
geografického segmentu založenú na skutočnostiach v odseku 9, na takéto s egmenty by sa mali
aplikovať kritériá na vymedzenie segmentov vykazovania v odsekoch 34 a 35 .
33. Väčšinapodnikovnazákladetohtoštandarduvymedzísvojepodnikateľské alebogeografickésegmentyako
organizačné jednotky, za ktoré sa informácie vykazujú pre predstavenstv o (hlavne pre dohliadajúcich
nemanažérskychpredstaviteľov,akexistujú)avýkonnéhoriaditeľa(nad riadenývýkonnýriadiacipracovník
s rozhodovacími právomocami, čo v niektorých prípadoch môže byt skupina n iekoľkých ľudí) na účel
zhodnotenia niekdajšej výkonnosti každej jednotky a pre tvorbu rozhodnu tí o budúcom rozvrhnutí
zdrojov. Dokonca aj vtedy, keď podnik musí aplikovať odsek 32, pretože jeh o vnútorné segmenty nie sú
vymedzené po línii výrobkov/služieb ani po geografickej línií, podnik pr eskúma ďalšiu nižšiu úroveň
vnútornejsegmentácie,ktorávykazujeinformáciepodľalíniívýrobkova služiebalebopodľageografických
línií,namiestotvorbysegmentovibanaexternéúčely.Tentospôsobnazer anianaorganizačnúamanažérsku
štruktúru podniku a na jeho vnútorný systém finančného výkazníctva pre vy medzenie podnikových
podnikateľskýchageografickýchsegmentovnaúčelyexternéhovýkazníct vasaobčasnazýva„manažérskym
prístupom“, a organizačné zložky, pre ktoré sa informácie vnútorne vykaz ujú, sa občas nazývajú
„prevádzkové segmenty“.
Segmenty podliehajúce vykazovaniu
34. Dva alebo viac vnútorne vykazovaných podnikateľských alebo geografický ch segmentov, ktoré sú do
podstatnej miery podobné, sa môžu spojiť do samostatného podnikateľskéh o alebo geografického
segmentu. Dva alebo viac podnikateľských alebo geografických segmentov je v podstate podobných iba
vtedy, ak:
a) preukazujú podobnú dlhodobú finančnú výkonnosť; a
b) sú podobné vo všetkých skutočnostiach v príslušnej definícii v odseku 9 .
35. Segmentpodnikaniaalebogeografickýsegmentbysamalvymedziťakosegme ntpodliehajúcivykazovaniu,
ak väčšina jeho výnosov vzniká z predaja externým zákazníkom, a:
a) jeho výnosy z predaja externým zákazníko m a z transakcií s ostatnými segmentmi sú 10 % alebo viac
z celkových výnosov, externých aj interných, za všetky segmenty; alebo100 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) jehosegmentovývýsledok,čiužideoziskalebostratu,je10%aleboviac zosúčtuvýsledkovvšetkých
segmentovvziskualebozosúčtuvýsledkovvšetkýchsegmentovvstrate,vz ávislostiodtoho,čojeväčšie
v absolútnej sume; alebo
c) jeho majetok je 10 % alebo viac z celkového majetku všetkých segmentov.
36. Ak vnútorne vykazovaný segment je pod všetkými prahmi významností z odsek u 35:
a) tento segment sa môže určiť ako segment podliehajúci vykazovaniu napri ek jeho veľkosti;
b) ak tento segment nie je určený ako segment podliehajúci vykazovaniu nap riek svojej veľkosti, môže sa
spojiť do osobitne vykazovaného segmentu s jedným alebo viacerými ostatn ými podobnými vnútorne
vykazovanými) segmentom(mi), ktoré sú takisto pod úrovňou všetkých hlad ín významností, z odseku
35 (dva alebo viac segmentov podnikania alebo geografických segmentov je podobných, ak majú
spoločnú väčšinu podmienok z príslušnej definície odseku 9); a
c) ak sa tento segment nevykazuje osobitne, ani nie je spojený, mal by byť za hrnutý ako nezačlenená
položka.
37. Ak celkové externé výnosy priraditeľné k segmentom podliehajúcim vykazo vaniu tvoria menej ako 75 %
z celkových konsolidovaných alebo podnikových výnosov, mali by sa vymedz iť ďalšie segmenty ako
segmentypodliehajúcevykazovaniu,dokoncaajvtedy,aknespĺňajú10%-n úhranicustanovenúodsekom
35, pokiaľ prinajmenšom 75 % celkových konsolidovaných alebo podnikovýc h výnosov je zahrnutých do
segmentov podliehajúcich vykazovaniu.
38. 10%-náhranicavtomtoštandardenemábyťnávodomnastanovenievýznamnos tiprežiadneinéhľadisko
finančného výkazníctva, ako je vymedzenie podnikateľských a geografick ých segmentov podliehajúcich
vykazovaniu.
39. Obmedzením segmentov podliehajúcich vykazovaniu na tie, ktoré získavaj ú väčšinu výnosov z predaja
externým zákazníkom, však tento štandard nevyžaduje, aby sa rôzne štádiá vertikálne integrovaných
činností vymedzili ako osobitné segmenty podnikania. V niektorých priem yselných oblastiach je však
súčasnápraxtaká,žesaurčitévertikálneintegrovanéčinnostivykazujú akoosobitnésegmentypodnikania,
aj keď tieto nevytvárajú významné externé obchodné výnosy. Napríklad mno hé medzinárodné podniky
na spracovanie ropy vykazujú svoje činnosti pri získavaní surovín (ťažbu a výrobu) a svoje činnosti pri
spracovanísurovín(rafinovanieamarketing)akoosobitnésegmentypodn ikania,ajkeďväčšinaproduktov
činností na vstupe (surová ropa) alebo všetky produkty činností na výstup e sú vnútorne prevedené do
podnikových rafinérskych činností.
40. Tentoštandardodporúča,avšaknevyžaduje,dobrovoľnévykazovanievert ikálneintegrovanýchčinnostíako
osobitné segmenty s primeraným opisom vrátane zverejnenia základu oceňo vania medzisegmentových
prevodov, ako je vyžadované podľa odseku 75.
41. Ak podnikový systém vnútorného výkazníctva zaobchádza s vertikálne inte grovanými činnosťami ako
sosobitnýmisegmentmiapodniksanerozhodnevykazovaťichexterneakose gmentypodnikania,segment
predajabysamalspojiťsosegmentom(tmi)nákupuprivymedzovaníexterný chsegmentovpodliehajúcich
vykazovaniu,okremprípadov,keďneexistujeopodstatnenýdôvodnatakýt okrok–vtakomprípadebysa
segment predaja zahrnul ako nerozvrhnutá odsúhlasená položka.
42. Segment vymedzený ako segment vykazovania v bezprostredne predchádzajú com období, pretože splnil
príslušnú10%-núhranicu,bymalbyťajnaďalejsegmentompodliehajúcimv ykazovaniuvbežnomobdobí,
aj keď jeho výnosy, výsledok a majetok spolu už nepresahujú 10 %-nú hranicu , a ak manažment podniku
usúdi, že segment má pokračujúci význam.
43. Akjesegmentvymedzenýakosegmentpodliehajúcivykazovaniuvbežnomobd obí,pretožespĺňapríslušnú
10%-núhranicu,segmentovéúdajepredošléhoobdobia,ktorésúpredložen énaúčelyporovnávania,bysa
maliupraviťtak,abyodzrkadľovalinovovykazovanýsegmentakoosobitný segment,ajkeďtentosegment
v predošlom období nespĺňal 10 %-nú hranicu, okrem prípadu, keď nie je účel né to tak uskutočniť.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 101
ÚČTOVNÉ ZÁSADY SEGMENTU
44. Informácie o segmente by sa mali pripraviť v súlade s účtovnými zásadami po užívanými na zostavovanie
a prezentáciu účtovnej závierky konsolidovanej skupiny alebo podniku.
45. Existuje predpoklad, že účtovné zásady, ktoré si vedúci pracovníci a mana žment podniku zvolili
nazostavovaniekonsolidovanejaleboindividuálnejúčtovnejzávierky, sútie,oktorýchsúvedúcipracovníci
a manažment presvedčení, že sú najvhodnejšie na účely externého výkazníc tva. Účelom segmentových
informácii je pomôcť používateľom účtovnej závierky lepšie pochopiť a vy tvoriť si úsudok na základe
viacerých informácií o podniku ako celku. Tento štandard pri príprave seg mentových informácií vyžaduje
používanietakýchúčtovnýchzásad,ktorévybralivedúcipracovníciaman ažment.Neznamenátovšak,že
účtovné zásady používané pri konsolidovanej alebo individuálnej účtovn ej závierke sa majú uplatniť
na segmenty podliehajúce vykazovaniu, ako keby segmenty boli osobitné, s amostatne stojace vykazujúce
jednotky.Podrobnývýpočetuskutočnenýpripoužitíkonkrétnejzásadyúč tovanianacelopodnikovejúrovni
samôžepriradiťksegmentu,akexistujeprimeranýdôvodtourobiť.Naprík ladvýpočtydôchodkovsačasto
robia za podnik ako celok, avšak celopodnikové údaje možno priradiť k segm entu na základe mzdových
a demografických segmentových údajov.
46. Tento štandard nezakazuje zverejnenie dodatočných segmentových údajov , ktoré sú pripravené
naodlišnomzáklade,akosúúčtovnézásadyprijatéprekonsolidovanúaleb oindividuálnuúčtovnúzávierku,
za predpokladu, že a) informácie sa vykazujú vnútorne pre predstavenstvo a výkonného riaditeľa na účel
rozhodovania o rozvrhnutí zdrojov do segmentu a zhodnotenia výkonnosti a b) je jasne opísaná základňa
ocenenia týchto dodatočných informácií.
47. Majetok,ktorýspoločnepoužívajúdvaaleboviacerésegmenty,bysamalpr ideliťksegmentomvtedyalen
vtedy, ak s ním súvisiace výnosy a náklady sú tiež pridelené k týmto segment om.
48. Spôsob, akým sa položky majetku, záväzkov, výnosov a nákladov pridelia k s egmentom, závisí od takých
skutočností, ako je charakter týchto položiek, činnosti vykonávané segm entom a relatívna samostatnosť
segmentu. Nie je možné ani vhodné špecifikovať jediný základ na rozvrhnut ie, ktorý by mali prijať všetky
podniky. Taktiež nie je vhodné nútiť k rozvrhnutiu podnikových položiek m ajetku, záväzkov, výnosov
anákladov,ktoréspoločnesúvisiasdvomaaleboviacerýmisegmentmi,akj edinýzákladpreuskutočnenie
tohto rozvrhnutia je svojvoľný alebo zložitý na pochopenie. Navyše, defi nície segmentových výnosov,
segmentových nákladov, segmentového majetku a segmentových záväzkov vz ájomne súvisia a konečné
rozvrhnutie by malo byt dôsledné. Spoločne používaný majetok je preto roz vrhnutý na segmenty vtedy,
a len vtedy, ak s ním súvisiace výnosy a náklady sú tiež rozvrhnuté na tieto s egmenty. Napríklad majetok
sa zahrnie do majetku segmentu vtedy a len vtedy, ak sa pri ocenení segmento vého výsledku odpočítali
súvisiace odpisy a amortizácia.
ZVEREJŇOVANIE
49.Odseky50až67špecifikujúzverejňovanie,ktorésavyžadujeprisegmento chpodliehajúcichvykazovaniu,pre
podnikovýprimárnyformátsegmentovéhovýkazníctva.Odseky68až72vyme dzujúzverejňovanie,ktorésa
vyžaduje pre podnikový sekundárny formát výkazníctva. Podnikom sa odpor úča uviesť všetky primáme
segmentové informácie na zverejnenie vymedzené v odsekoch 50 až 67, pre ka ždý sekundárny segment
podliehajúci vykazovaniu, hoci odseky 68 až 72 vyžadujú zverejniť podsta tne menej informácií podľa
sekundárnej základne. Odseky 74 až 83 opisujú niekoľko ďalších zverejňov aných segmentových záležitostí.
Dodatok 2 k tomuto štandardu objasňuje aplikovanie týchto štandardov zverejňov ania.
Primárny formát výkazníctva
50. Požiadavky na zverejňovanie v odsekoch 51 až 67 by sa mali uplatniť na každý segment podliehajúci
vykazovaniu, a to na základe podnikového primárneho formátu vykazovania .102 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
51. Podnik by mal zverejniť segmentové výnosy za každý segment podliehajúci v ykazovaniu. Segmentové
výnosyzpredajaexternýmzákazníkomasegmentovévýnosyztransakciísos tatnýmisegmentmibysamali
vykazovať osobitne.
52. Podnik by mal zverejniť segmentový výsledok za každý segment podliehajúc i vykazovaniu.
53. Ak podnik vypočíta segmentový čistý zisk alebo stratu alebo iný ukazovate ľ ziskovosti segmentu odlišný
od segmentového výsledku bez svojvoľného rozvrhnutia, odporúča sa dodat očne vykázať takúto sumuy)
ksegmentovémuvýsledkuavhodnehoopísať.Akjetentoukazovateľvypočít anýpodľainéhozákladu,ako
súúčtovnézásadyprekonsolidovanúalebopodnikovúúčtovnúzávierku,po dnikzahrniedosvojejúčtovnej
závierky jasný opis použitej základne oceňovania.
54. Príkladom ukazovateľa segmentovej výkonnosti vyšší od segmentového výs ledku vo výkaze ziskov a strát
je miera ziskovosti z predaja. Príkladmi ukazovateľov segmentovej výkon nosti nižších, ako je segmentový
výsledokvovýkazeziskovastrátsúziskalebostratazbežnýchčinnosti(b uďpredzdanenímalebopoňom)
a čistý zisk alebo strata.
55. Podnik by mal zverejniť celkovú účtovnú hodnotu segmentového majetku za k aždý segment podliehajúci
vykazovaniu.
56. Podnik by mal zverejniť segmentové záväzky za každý segment podliehajúci vykazovaniu.
57. Podnikbymalzverejniťcelkovénákladyvzniknutévdanomobdobípriobsta rávanísegmentovéomajetku,
o ktorom sa predpokladá, že sa bude používať počas viac ako jedného obdobia (nehnuteľnosti, stroje
azariadenia,nehmotnýmajetok)zakaždýsegmentpodliehajúcivykazovan iu.Zatiaľčotosaniekedynazýva
prírastok kapitálu alebo úbytok kapitálu, oceňovanie požadované týmto p rincípom by malo byť
na akruálnom, a nie na peňažnom základe.
58. Podnikbymalzverejniťcelkovúsumunákladov,zahrnutýchdovýsledkuseg mentu,naodpisyaamortizáciu
segmentového majetku za dané obdobie za každý segment podliehajúci vykaz ovaniu.
59. Podniku sa odporúča, avšak nevyžaduje sa, zverejniť charakter a množstvo akýchkoľvek položiek
segmentovýchvýnosovalebosegmentovýchnákladov,ktorésútakejveľkos tí,charakterualebovýskytu,že
ichzverejneniejerelevantnénavysvetlenievýkonnostikaždéhosegment upodliehajúcehovykazovaniuza
dané obdobie.
60. IAS 8 vyžaduje, ak „položky výnosov alebo nákladov v rámci zisku alebo stra ty z bežných činností majú
takú výšku, charakter alebo výskyt, že ich zverejnenie má význam pre vysve tlenie výkonnosti podniku za
dané obdobie, charakter a veľkosť takýchto položiek by sa mali zverejniť s amostatne“. IAS 8 poskytuje
množstvopríkladov,vrátaneodpisovzásob,nehnuteľností,strojovazar iadení,rezervnareštrukturalizáciu,
vyradenia nehnuteľností, strojov a zariadení, a dlhodobé investície, uk ončené aktivity, právne spory
a zrušenie rezerv. Odsek 59 nemá za úlohu zmeniť klasifikáciu týchto polož iek výnosov alebo nákladov
zbežnýchnamimoriadne(akojedefinovanévIAS8)anizmeniťoceňovanietý chtopoložiek.Zverejnenie
odporúčané v uvedenom odseku však mení hranicu, v ktorej sa významnosť týc hto položiek hodnotí
na účely zverejnenia z podnikovej úrovne na úroveň segmentovú.
61. Podnik by mal zverejniť, za každý segment podliehajúci vykazovaniu, celk ovú sumu významných
nepeňažných nákladov, iných ako je odpisovanie a amortizácia nehnuteľno stí, pre ktoré sa vyžaduje
samostatné zverejnenie podľa odseku 58, ktoré boli zahrnuté do segmentov ých nákladov a preto sa
odpočítali pri oceňovaní segmentového výsledku.
62. IAS 7 vyžaduje, aby podnik predložil výkaz peňažných tokov, ktorý samosta tne vykazuje peňažné toky
zprevádzkových,investičnýchafinančnýchčinností.IAS7uvádza,žezve rejnenéinformácieopeňažných
tokoch za každý priemyselný a geografický segment podliehajúci vykazova niu majú význam pre
pochopenie celkovej podnikovej finančnej situácie, likvidity a peňažný ch tokov. IAS 7 odporúča zverejniť
takétoinformácie.Tentoštandardtiežodporúčazverejniťpeňažnýtokse gmentu,čosaodporúčapodľaIAS
7. Navyše, odporúča zverejnenie významných nepeňažných výnosov, ktoré b oli zahrnuté do výnosov
segmentu, a teda i do oceňovania segmentového výsledku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 103
63. Podnik, ktorý poskytuje informácie zo segmentového výkazu peňažných tok ov, čo sa odporúča v IAS 7,
nemusí súčasne zverejniť náklady odpisovania a amortizácie nehnuteľnos tí podľa odseku 58 alebo
nepeňažné náklady podľa odseku 61.
64. Podnik by mal zverejniť, za každý segment podliehajúci vykazovaniu, agre govaný podnikový podiel
na čistom zisku alebo strate pridružených podnikov, spoločného podnikan ia alebo iných investícií
konsolidovanýchmetódouvlastnéhoimania,akvpodstatevšetkyztýchtos poločnýchčinnostísúvrámci
daného jedného segmentu.
65. Zatiaľ čo na základe predchádzajúceho odseku sa zverejnení jediná agrego vaná suma, každý pridružený
podnik,spoločnépodnikaniealeboináinvestíciakonsolidovanámetódou vlastnéhoimaniasaohodnocujú
individuálne, aby sa stanovilo, či dané činnosti sú všetky v rámci segment u.
66. Ak je podnikový agregovaný podiel na čistom zisku alebo strate pridružený ch podnikov, spoločného
podnikania alebo iných investícií konsolidovaných metódou vlastného im ania zverejnený segmentom
podliehajúcim vykazovaniu, agregované investície do týchto pridružený ch podnikov a spoločného
podnikania by mal tiež zverejniť segment podliehajúci vykazovaniu.
67. Podnikbymalprezentovaťsúladmedziinformáciamizverejnenýmizasegme ntypodliehajúcevykazovaniu
a agregovanými informáciami v konsolidovanej alebo podnikovej účtovnej závierke. Pri prezentovaní
súladubysasegmentovévýnosymalivyúčtovaťdopodnikovýchvýnosovodex ternýchzákazníkov(vrátane
zverejnenia sumy podnikových výnosov od externých zákazníkov nezahrnut ých do výnosov žiadneho
zo segmentov); segmentový výsledok by sa mal vyúčtovať do porovnateľného ukazovateľa podnikového
prevádzkovéhoziskualebostraty,akoajdopodnikovéhočistéhoziskuast raty;segmentovýmajetokbysa
mali vyúčtovať do podnikového majetku; a segmentové záväzky by sa mali vyú čtovať do podnikových
záväzkov.
Sekundárne segmentové informácie
68. Odseky 50 až 67 vymedzujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa majú aplik ovať na každý segment
podliehajúci vykazovaniu, založené na podnikovom primárnom formáte výk azníctva. Odseky 69 až 72
vymedzujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa majú aplikovať na každý s egment podliehajúci
vykazovaniu, založené na podnikovom sekundárnom formáte výkazníctva, t akto:
a) ak podnikovým primárnym formátom je segment podnikania, požadované zv erejnenia sekundárneho
formátu sú vymedzené v odseku 69;
b) ak podnikovým primárnym formátom je geografický segment založený na um iestnení majetku (kde sa
vyrábajú výrobky podniku alebo kde sú umiestnené jeho činnosti poskytova nia služieb), požadované
zverejnenia sekundárneho formátu sú vymedzené v odsekoch 70 a 71;
c) ak podnikovým primárnym formátom sú geografické segmenty založené na u miestnení zákazníkov
podniku(kdesapredávajújehovýrobkyaleboposkytujúslužby),požadova nézverejneniasekundárneho
formátu sú vymedzené v odsekoch 70 a 72.
69. Ak je podnikovým primárnym formátom pre vykazovanie segmentových inform ácií segment podnikania,
mali by sa vykázať aj tieto informácie:
a) segmentovévýnosyodexternýchzákazníkovpodľageografickýchoblast í,založenýchnageografických
lokalitách zákazníkov, za každý geografický segment, ktorého výnosy z pr edaja externým zákazníkom
sú 10 % alebo viac z celkových podnikových výnosov z predaja všetkým extern ým zákazníkom;
b) celková účtovná hodnota segmentového majetku podľa geografického umi estnenia majetku, za každý
geografický segment, ktorého segmentový majetok predstavuje 10 % alebo v iac z celkového majetku
všetkých geografických segmentov;104 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) celkové obstarávacie náklady vzniknuté počas daného obdobia na nadobu dnutie segmentového
majetku,ktorýsamápodľaočakávaniapoužívaťpočasviacakojednéhoobdo bia(nehnuteľnosti,stroje
a zariadenia a nehmotný majetok) podľa geografického umiestnenia majetk u, za každý geografický
segment, ktorých segmentový majetok tvorí 10 % alebo viac z celkového maje tku všetkých
geografických segmentov.
70. Akpodnikovýmprimárnymformátomprevykazovaniesegmentovýchinformác iisúgeografickésegmenty
(či už na základe umiestnenia majetku alebo umiestnenia zákazníkov), pod nik by mal za každý segment
podnikania,ktoréhovýnosyzpredajaexternýmzákazníkomsú10%alebovia czcelkovýchpodnikových
výnosovzpredajavšetkýmexternýmzákazníkom,aleboktoréhosegmentový majetoktvorí10%aleboviac
z celkového majetku všetkých segmentov podnikania, vykazovať aj tieto se gmentové informácie:
a) segmentové výnosy od externých zákazníkov;
b) celková účtovná hodnota segmentového majetku; ac) celkové obstarávacie náklady vzniknuté počas daného obdobia na nadobu dnutie segmentového
majetku,ktorýsamápodľaočakávaniapoužívaťpočasviacakojednéhoobdo bia(nehnuteľnosti,stroje
a zariadenia a nehmotný majetok).
71.
Akpodnikovýmprimárnymformátomprevykazovaniesegmentovýchinformác iísúgeografickésegmenty,
ktoré sú založené na umiestnení majetku, a ak umiestnenie podnikových zák azníkov je odlišné od
umiestnenia podnikového majetku, potom by mal podnik vykazovať aj výnosy z predaja externým
zákazníkom za každý geografický segment, založený na zákazníkoch, ktoré ho výnosy z predaja externým
zákazníkom sú 10 % alebo viac z celkových podnikových výnosov z predaja vše tkým externým
zákazníkom.
72. Akpodnikovýmprimárnymformátomprevykazovaniesegmentovýchinformác iísúgeografickésegmenty,
ktoré sú založené na umiestnení zákazníkov, a ak podnikový majetok je umie stnený v odlišných
geografických oblastiach od podnikových zákazníkov, potom by podnik za k aždý geografický segment
založenýnamajetku,ktoréhovýnosyzpredajaexternýmzákazníkomalebos egmentovýmajetoktvorí10%
alebo viac zo súvisiacich konsolidovaných alebo celkových podnikových s úm, mal vykazovať aj tieto
informácie:
a) celkovú účtovnú hodnotu segmentového majetku podľa geografického umi estnenia majetku; a
b) celkové obstarávacie náklady vzniknuté počas daného obdobia na nadobu dnutie segmentového
majetku, ktoré sa majú podľa očakávania používať dlhšie ako počas jedného obdobia (nehnuteľnosti,
stroje a zariadenia a nehmotný majetok) podľa umiestnenia majetku.
Ilustratívne segmentové zverejnenia
73. Dodatok 2 k tomuto štandardu poskytuje príklad zverejnení primárneho a sekundár neho formátu
vykazovania, ktoré sa požadujú podľa tohto štandardu.
Iné zverejňované skutočnosti
74. Ak segment podnikania alebo geografický segment, za ktorý sa informácie v ykazujú predstavenstvu alebo
výkonnému riaditeľovi, nie je segment podliehajúci vykazovaniu, pretož e získava väčšinu svojich výnosov
zpredajaostatnýmsegmentom,avšaknapriektomujehovýnosyzpredajaext ernýmzákazníkomsú10%
alebo viac z celkových podnikových výnosov z predaja všetkým externým zák azníkom, podnik by mal
zverejniť túto skutočnosť a veľkosť výnosov z a) predaja externým zákazní kom a b) z vnútorného predaja
ostatným segmentom.
75. Prioceňovaníavykazovanísegmentovýchvýnosovztransakciísostatnými segmentmi,vnútrosegmentové
prevodybysamalioceňovaťpodľatohozákladu,zktoréhovskutočnostivyc hádzalpodnikprioceňovaní
týchtoprevodov.Základoceňovaniavnútrosegmentovýchprevodovavšetk yzmenyvrámcitohobysamali
zverejniť v účtovnej závierke.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 105
76. Zmeny v účtovných zásadách prispôsobené segmentovému výkazníctvu, ktor é majú významný vplyv
na segmentové informácie, by sa mali zverejniť, a segmentové informácie z predchádzajúceho obdobia
predloženénaúčelporovnávaniabysamaliupraviť,okremprípadov,keďni ejeúčelnétotakurobiť.Takéto
zverejnenia by mali obsahovať opis charakteru zmeny a dôvody zmeny, skuto čnosť, že porovnateľné
informácie boli upravené, alebo že nebolo účelné ich upraviť, a finančný v plyv zmeny, ak je možné
primeranehostanoviť.Akpodnikzmenívymedzeniesvojichsegmentovaneu pravísegmentovéinformácie
za predchádzajúce obdobie podľa nového základu, pretože nie je účelné to u skutočniť, potom by podnik
malnaúčelporovnaniavykázaťsegmentovéúdajeprestarýinovyzákladvro zčlenenínasegmentyvtom
roku, v ktorom zmenil vymedzenie svojich segmentov.
77. O zmenách účtovných zásad prijatých podnikom sa pojednáva v IAS 8. Tento št andard vyžaduje, aby sa
zmeny účtovných zásad uskutočňovali len vtedy, ak sú vyžadované zákonom a lebo účtovným orgánom
vydávajúcim štandardy, alebo ak zmena vyústi do vhodnejšej prezentácie u dalostí alebo transakcií
v účtovnej závierke podniku.
78. Ozmenáchúčtovnýchzásadprijatýchnapodnikovejúrovni,ktorévplývajú nasegmentovéinformácie,sa
pojednáva v IAS 8. Ak to nový medzinárodný účtovný štandard nestanovuje od lišne, IAS 8 vyžaduje, aby
sa zmena účtovných zásad aplikovala so spätnou pôsobnosťou, a aby sa infor mácie za predchádzajúce
obdobieupravili,okremprípadov,keďniejeúčelnétourobiť(základnéri ešenie),aleboabysakumulatívne
úpravy,ktorésúvýsledkomzmeny,zahrnulidostanoveniapodnikovéhočis téhoziskualebostratyzabežné
obdobie (povolené alternatívne riešenie). Ak sa zvolí základné riešenie , segmentové informácie za
predchádzajúce obdobie budú upravené. Ak sa zvolí povolené alternatívne riešenie, kumulatívne úpravy,
ktoré sú zahrnuté do stanovenia podnikového čistého zisku alebo straty, s ú zahrnuté do segmentového
výsledku, ak ide o prevádzkovú položku, ktorú možno priradiť k segmentom a lebo ju vhodne rozvrhnúť
medzisegmenty.VdruhomzuvedenýchprípadovmôžeIAS8vyžadovaťosobitn ézverejnenie,akveľkosť,
charakter alebo výskyt je taký, že zverejnenie má význam pre vysvetlenie v ýkonnosti podniku za dané
obdobie.
79. Niektoré zmeny účtovných zásad špecificky súvisia so segmentovým výkazn íctvom. Príklady zahŕňajú
zmeny vo vymedzení segmentov a zmeny v základoch na pridelenie výnosov a ná kladov k segmentom.
Takéto zmeny môžu mať významný dosah na vykazované segmentové informácie , avšak nebudú meniť
agregované finančné informácie vykazované za podnik. Na to, aby sa použív ateľom umožnilo pochopiť
zmenyazhodnotiťtrendy,segmentovéinformáciezapredchádzajúceobdob ie,ktorésúzahrnutévúčtovnej
závierke na účel porovnávania, sa upravia, ak je to účelné, aby bola do toho premietnutá nová účtovná
zásada.
80. Odsek 75 vyžaduje, aby sa vnútrosegmentové prevody na účel segmentového v ýkazníctva oceňovali
nazáklade,ktorýpodnikskutočnepoužilprioceňovanítýchtoprevodov.A kpodnikzmenímetódu,ktorú
vskutočnostipoužívanaoceňovanievnútrosegmentovýchprevodov,nieje tozmenaúčtovnejzásady,kvôli
ktorej by sa segmentové údaje za predchádzajúce obdobie mali upraviť podľ a odseku 76. Odsek 75 však
vyžaduje zverejnenie danej zmeny.
81. Podnikbymalnaznačiťtypyvýrobkovaslužiebzahrnutýchvkaždomvykazov anomsegmentepodnikania
anaznačiťzloženiekaždéhovykazovanéhogeografickéhosegmentu,primá rnehoisekundárneho,akniesú
inak zverejnené v účtovnej závierke alebo na inom mieste vo finančnej sprá ve.
82. Na zhodnotenie dosahu takých skutočností, ako je zmena dopytu, zmeny vstu pných cien alebo iných
faktorovvýrobyavývojaalternatívnychvýrobaprocesovvsegmentochpod nikania,jenevyhnutnáznalosť
činností obsiahnutých v danom segmente. Podobne, na zhodnotenie dosahu z mien v hospodárskom
apolitickomprostredínarizikáamieryziskugeografickéhosegmentujed ôležitáznalosťzloženiadaného
geografického segmentu.106 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
83. Predtým vykazované segmenty, ktoré už ďalej nedosahujú kvantitatívnu hr anicu, sa nevykazujú oddelene.
Ďalejužnemusiadosahovaťdanéhranice,napríkladvdôsledkuzníženiapo žiadaviekalebozmenyvstratégii
manažmentualebovdôsledkutoho,žečasťprevádzkovýchčinnostísegment ubolapredanáalebozlúčená
sostatnýmisegmentmi.Vysvetleniepríčin,prečosapredtýmvykazovanýs egmentužviacnevykazuje,môže
byťužitočnéajpripotvrdeníočakávanívovecizmenšujúcichsatrhovazmi envpodnikovýchstratégiách.
DÁTUM ÚČINNOSTI
84. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce1.júla1998alebopotomtodátume.Odporúčasajehoskoršieupl atňovanie.Akpodnikuplatní
tento štandard na účtovnú závierku za obdobia pred 1. júlom 1998 namiesto p ôvodného IAS 14, podnik
by mal zverejniť túto skutočnosť. Ak účtovná závierka obsahuje porovnate ľné informácie za obdobia do
dátumu nadobudnutia účinnosti alebo skoršie dobrovoľné prijatie tohto š tandardu, vyžaduje sa úprava
segmentovýchúdajovvnejzahrnutýchpodľaustanovenítohtoštandardu,o kremprípadov,keďniejeúčelné
to uskutočniť; v takom prípade by mal podnik zverejniť túto skutočnosť.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 15
(PREPRACOVANÝ 1994)
Informácie o účinkoch zmien cien
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza štandard pôv odne schválený predsedníctvom v júni
1981.Jepredloženývrevidovanejformeprijatejpremedzinárodnéúčtovn éštandardyvroku199 1avnasledujúcich
rokoch. Na pôvodnom schválenom texte sa neurobili žiadne podstatné zmeny . Určitá terminológia bola zmenená,
aby sa štandard zosúladil so súčasnou praxou Rady IAS.
OBSAH
Odseky
Vyhlásenie predsedníctva, október 1989
Rozsah 108
Vysvetlenie 108
Reakcie na zmeny cien 108
Metóda všeobecnej kúpnej sily 109Metóda bežných nákladov 109
Súčasný stav 110
Minimálne zverejnenia 110
Ostatné zverejnenia 111
Dátum účinnosti 111
VYHLÁSENIE PREDSEDNÍCTVA, OKTÓBER 1989
Rada IAS na svojom zasadnutí v októbri 1989 schválila nasledujúce vyhláse nie, ktoré sa má pridať k IAS 15,
Informácie o účinkoch zmien cien:13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 107
„Medzinárodný konsenzus o zverejňovaní informácií odrážajúcich účinky zmien cien, s ktorým sa rátalo pri vydaní
IAS 15, sa nedosiahol. V dôsledku toho sa Rada IAS rozhodla, že podniky nemu sia zverejňovať informácie
požadované IAS 15, aby ich účtovné závierky vyhovovali medzinárodným účt ovným štandardom. Predsedníctvo
napriek tomu odporúča podnikom, aby predkladali takéto informácie, a nal ieha na tieto podniky, aby zverejňovali
položky požadované v IAS 15“.
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pri zobrazovaní účinkov zmien cien pri oc eňovaní, ktoré sa používa pri
zisťovaní výsledkov podnikových činností a finančnej situácie.
2.Tento medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 6, Účtovné reakcie na zm eny cien.
3.Tento štandard sa používa v podnikoch, ktorých úroveň tržieb, zisku, maje tku alebo zamestnanosti je
významná v hospodárskom prostredí, v ktorom pôsobia. Ak sa predkladá účto vná závierka materského
podnikuajkonsolidovanáúčtovnázávierka,informáciepožadovanétýmto štandardomjepotrebnépredložiť
len na základe konsolidovaných informácií.
4.Informáciepožadovanétýmtoštandardomsanepožadujúzadcérskypodnik, ktorýpôsobívkrajine,vktorej
je sídlo materského podniku, ak takéto konsolidované informácie predlož í materský podnik. Za dcérsky
podnik,ktorýpôsobívinejkrajine,akojekrajina,vktorejsídlimatersk ýpodnik,sainformáciepožadované
týmtoštandardomvyžadujúibavtedy,akjepredkladaniepodobnýchinform áciíhospodárskyvýznamnými
podnikmi zaužívanou účtovnou praxou v danej krajine.
5.Predkladanie informácií odrážajúcich účinky zmien cien sa odporúča osta tným podnikom v záujme
presadzovania viac informatívneho finančného vykazovania.
VYSVETLENIE
6.Zmeny cien v priebehu obdobia sú výsledkom rôznych špecifických alebo vše obecných hospodárskych
asociálnychfaktorov.Špecificképríčiny,akosúnapríkladzmenyvponuk eadopyteatechnologickézmeny,
môžu spôsobiť podstatný a navzájom na sebe nezávislý rast alebo pokles jed notlivých cien. Na dôvažok,
všeobecné príčiny môžu vyvolať zmenu všeobecnej cenovej hladin y a v dôsledku toho zmenu všeobecnej
kúpnej sily peňazí.
7.Účtovné závierky sa vo väčšine krajín zostavujú na základe historických n ákladov bez ohľadu na zmeny
všeobecnejcenovejhladinyalebonazmenyšpecifickýchcienvlastneného majetku,svýnimkouprípadov,keď
nehnuteľnosti,strojeazariadeniasamohlipreceniťalebozásobyčiosta tnésúčastiobežnéhomajetkuznížiť
na čistú realizačnú hodnotu. Informácie požadované týmto štandardom sú u rčené na to, aby používateľom
účtovnýchzávierokpodnikovbolijasnéúčinkyzmienciennavýsledkyichč inností.Nezávislenatom,čisú
účtovné závierky zostavované na základe metódy historických nákladov al ebo na základe metódy, ktorá
odráža účinky zmien cien, nemajú bezprostredne udávať hodnotu podniku ak o celku.
REAKCIE NA ZMENY CIEN
8.Podniky, na ktoré sa tento štandard vzťahuje, by mali predkladať informác ie zverejňujúce položky uvedené
v odsekoch 21 až 23, ktoré používajú účtovnú metódu odrážajúcu účinky zmie n cien.108 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
9.Finančné informácie, ktoré zohľadňujú účinky zmien cien, sa pripravujú r ôznymi spôsobmi. Pri jednom
spôsobe sa finančné informácie predkladajú metódou všeobecnej kúpnej si ly. Iná metóda zobrazuje bežné
nákladynamiestohistorickýchnákladov,atýmurčujezmenyšpecifických cienmajetku.Pritreťomspôsobe
sa kombinujú znaky oboch týchto metód.
10. Základom týchto reakcií sú dve základné metódy na určenie zisku. Jednou sa určuje zisk po zachovaní
všeobecnej kúpnej sily vlastného imania akcionárov v podniku. Druhou sa z isk určuje po zachovaní
výrobnej kapacity podniku, a môže, ale nemusí tu byť zahrnutá úprava všeob ecnej cenovej hladiny.
Metóda všeobecnej kúpnej sily
11. Metódavšeobecnejkúpnejsilyzahŕňaprepočetniektorýchalebovšetkých položiekvúčtovnýchzávierkach
nazmenyvšeobecnejcenovejhladiny.Vnávrhochktejtometódesazdôrazňu je,žeprepočtynavšeobecnú
kúpnusilumeniazúčtovaciujednotku,alenemeniapríslušnézákladneoce ňovania.Podľatejtometódy,pri
použití príslušného indexu zisk zvyčajne odráža účinky zmien všeobecnej cenovej hladiny na odpisy,
nákladynapredajačistépeňažnépoložkyavykazujesapozachovanívšeobe cnejkúpnejhladinyvlastného
imania akcionárov podniku.
Metóda bežných nákladov
12. Metóda bežných nákladov sa vyskytuje v niekoľkých variantoch. Tieto vari anty spravidla používajú
reprodukčnénákladyakoprimárnuzákladňuoceňovania.Aksúvšakreprodu kčnénákladyvyššieakočistá
realizačnáhodnotaajsúčasnáhodnota,akozákladňaoceňovaniasaspravi dlapoužívatáhodnota,ktoráje
vyššia – buď čistá realizačná hodnota alebo súčasná hodnota.
13. Reprodukčné náklady určitého majetku sa zvyčajne odvodzuje z bežných nák ladov na obstaranie
podobného majetku, nového alebo použitého, alebo z porovnateľnej výrobn ej kapacity alebo výkonovej
schopnosti. Čistá realizačná hodnota zvyčajne predstavuje čistú bežnú p redajnú cenu majetku. Súčasná
hodnota predstavuje súčasný odhad budúcich čistých príjmov príslušne di skontovaných, ktoré sa dajú
priradiť k majetku.
14. Špecifické cenové indexy sa často používajú ako prostriedok na stanoveni e bežných nákladov položiek,
najmä ak v nedávnom období nedošlo k žiadnej transakcii zahrnujúcej tieto položky, alebo ak neexistujú
príslušné cenníky alebo ak použitie cenníkov nie je účelné.
15. Metódybežnýchnákladovvšeobecnevyžadujúvykazovanieúčinkovzmienpo dnikovýchšpecifickýchcien
naodpisyanákladynapredaj.Väčšinatýchtovariantovvyžadujeajuplatn enieurčitýchforiemúprav,ktoré
majúspoločnécelkovévykazovanievzájomnéhovzťahumedzizmenamiciena financovanímpodniku.Ako
sa uvádza v odsekoch 16 až 18, názory na formu, akú by mali mať tieto úpravy, s a líšia.
16. Niektoré metódy bežných nákladov vyžadujú úpravu odrážajúcu účinky zmie n cien vo všetkých čistých
peňažných položkách vrátane dlhodobých záväzkov, ktoré vedú k strate z dr žania čistého peňažného
majetku alebo k zisku z vlastnenia čistých peňažných záväzkov, keď ceny st úpajú, a naopak. Ostatné
varianty obmedzujú túto úpravu na peňažný majetok a záväzky zahrnuté v pra covnom kapitále podniku.
Obatypyúpravyurčujú,ženielennepeňažnýmajetok,aleajpeňažnépoložk ysúdôležitésúčastivýrobnej
kapacity podniku. Bežným znakom vyššie opísaných metód bežných nákladov je, že zisk určujú po
zachovaní výrobnej kapacity podniku.
17. Iný názor je, že nie je potrebné vykázať vo výkaze ziskov a strát dodatočné r eprodukčné náklady majetku
do tej miery, v akej je financovaný pôžičkou. Pri metódach založených na to mto názore sa vykazuje zisk
po zachovaní tej časti výrobnej kapacity podniku, ktorú financujú jeho ak cionári. Možno to dosiahnuť
napríkladzníženímcelkovejsumyodpisov,nákladovnapredaj,akdetotát ometódavyžaduje,peňažného
pracovného kapitálu, v pomere, v akom financovanie pôžičkami vedie k fina ncovaniu celkovým
pôžičkovým a vlastným kapitálom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 109
18. Niektoré metódy bežných nákladov používajú na prepočet sumy podielov akc ionárov index všeobecnej
cenovejhladiny.Udávatorozsah,vakomsazachovalovlastnéimanieakcio nárovvpodnikuvyjadrenévo
všeobecnej kúpnej sile, ak zvýšenie reprodukčných nákladov majetku vzni kajúce počas daného obdobia je
nižšieakozníženiekúpnejsilypodielovakcionárovzarovnakéobdobie.T entovýpočetsaniekedyberielen
navedomie,abybolomožnéporovnaťčistýmajetokvyjadrenévovšeobecnej kúpnejsilesčistýmmajetkom
vyjadrenýmvbežnýchnákladoch.Podľainýchvariantov,keďsaziskurčuje pozachovanívšeobecnejkúpnej
sily vlastného imania akcionárov v podniku, sa rozdiel medzi týmito dvoma sumami čistého majetku
považuje za zisk alebo stratu, ktoré sa pripočítajú akcionárom.
Súčasný stav
19. Hoci finančné informácie sa niekedy poskytujú pomocou rôznych metód na vy jadrenie vyššie opísaných
zmien cien, a to v základných alebo dodatočných účtovných závierkach, med zinárodný konsenzus o tejto
otázke sa ešte nedosiahol. Rada pre medzinárodné účtovné štandardy sa v dô sledku toho nazdáva, že je
potrebné ďalšie experimentovanie predtým, ako bude možné uvažovať o tom, aby sa od podnikov
vyžadovalo,abyzákladnéúčtovnézávierkyzostavovalizapoužitiazrozu miteľnéhoajednotnéhosystému,
ktorýbyodrážalzmenycien.Vývojutejtoproblematikybyzatiaľpomohlo, akbypodniky,ktoréprezentujú
základné účtovné závierky na základe historických nákladov, poskytoval i tiež dodatočné informácie
odrážajúce účinky zmien cien.
20. Existuje celá škála návrhov, pokiaľ ide o položky, ktoré by sa mali zahrnúť do takýchto informácií,
v rozmedzí od niekoľkých položiek vo výkaze ziskov a strát až po rozsiahle z verejnenia vo výkaze ziskov
astrátavsúvahe.Ježiaduce,abysanamedzinárodnejúrovnistanovilominimump oložiek,ktorébysamali
zahrnúť do týchto informácií.
MINIMÁLNE ZVEREJNENIA
21. Položky, ktoré je potrebné predložiť:
a) suma opravnej položky alebo upravená suma odpisov nehnuteľností, stro jov a zariadení;
b) suma opravnej položky alebo upravená suma nákladov na predaj;
c) opravné položky vzťahujúce sa na peňažné položky, účinok pôžičiek, ale bo na podiely na vlastnom
imaní, ak sa takéto opravné položky brali do úvahy pri určovaní zisku podľa prijatej účtovnej metódy;
a
d) celkový účinok úprav na výsledky, ktoré sú opísané v a) a b), a, ak je to vho dné, c), rovnako ako
na ktorékoľvek iné položky odrážajúce účinky zmien cien, ktoré sa vykazuj ú podľa prijatej účtovnej
metódy.
22. Keďjeprijatámetódabežnéhonákladu,malbysazverejniťbežnénákladyne hnuteľností,strojovazariadení
a zásob.
23. Podnikybymaliopísaťmetódyprijaténavypočítanieinformáciípožadova nýchvodsekoch21a22,vrátane
druhu všetkých použitých indexov.
24. Informácie požadované v odsekoch 21 až 23 by sa mali poskytovať prostrední ctvom dodatočných
zverejnení, pokiaľ sa takéto informácie nepredkladajú v základných účto vných závierkach.
25. Vo väčšine krajín sa takéto informácie nevykazujú v základných účtovných závierkach, ale vo forme
doplnkovknim.Tentoštandardsanepoužívaprizásadáchúčtovaniaavykaz ovania,ktorépodnikymusia
používať pri zostavovaní základných účtovných závierok, pokiaľ dané účt ovné závierky nepredkladajú
podľa zásad, ktoré odrážajú účinky zmien cien.110 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
OSTATNÉ ZVEREJNENIA
26. Podnikom sa odporúča, aby poskytovali dodatočné zverejnenia a najmä poje dnanie o význame informácií
vpodmienkachpodniku.Obyčajnejeosožnézverejňovaťvšetkyúpravytýka júcesadaňovýchrezervalebo
daňových zostatkov.
DÁTUM ÚČINNOSTI
27. TentomedzinárodnýúčtovnýštandardnahrádzaIAS6,Účtovnéreakcienazm enycien,astávasaúčinným
pre účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce l. januára 1983 aleb o po tomto dátume.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 16
(REVIDOVANÝ 1998)
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia
IAS 16, Účtovanie nehnuteľností, strojov a zariadení, bol schválený v mar ci 1982.
V decembri 1993, bol IAS 16 revidovaný ako súčasť projektu o Porovnateľnos ti a zdokonalení účtovných závierok.
Vznikol tak IAS 16, Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (IAS 16 (revidovan ý 1993)).
Vjúli1997,keďbolschválenýIAS1,Prezentáciaúčtovnejzávierky,bolzm enenýadoplnenýodsek66písm.e)zIAS
16 (revidovaný 1993) (teraz odsek 60 písm. e) tohto štandardu).
V apríli a júli 1998 boli rozličné odseky z IAS 16 (revidovaný 1993) revidov ané, aby sa dosiahla konzistencia s IAS
22(revidovaný1998),Podnikovékombinácie,sIAS36,Zníženiehodnotyma jetku,asIAS37,Rezervy,podmienené
záväzkyapodmienenépohľadávky.Tentorevidovanýštandard(IAS16(revi dovaný1998))nadobudolúčinnosťpre
ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. júlom 1999 aleb o po tomto dátume.
Vapríli2000bolodsek4zmenenýadoplnenýštandardomIAS40,Investíciev nehnuteľnostiach.IAS40nadobudol
účinnosť pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. ja nuárom 2001 alebo po tomto dátume.
Vjanuári2001bolodsek2zmenenýadoplnenýštandardomIAS41,Poľnohospo dárstvo.IAS41jeúčinnýpreročné
finančné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. januárom 2003.
S IAS 16 súvisia tieto interpretácie SIC:
— SIC 14: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zníženie hod noty alebo stratu položiek.
— SIC 23: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia –náklady na základnú údržbu a generálne opravy.
OBSAH
Odseky
Cieľ 112
Rozsah 112
Definície 113
Vykazovanie nehnuteľností, strojov a zariadení 113
Pôvodné oceňovanie nehnuteľností, strojov a zariadení 114Súčasti obstarávacej ceny 11413/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 111
Výmeny majetku 115
Následné výdavky 115
Oceňovanie nasledujúce po pôvodnom vykázaní 116
Základné riešenie 116
Povolené alternatívne riešenie 116Precenenia 116
Odpisy 118
Revízia doby použiteľnosti 119
Revízia metódy odpisovania 119
Návratnosť účtovnej hodnoty – straty zo zníženia hodnoty 119Ukončenie používania a vyradenie 120Zverejňovanie 120
Dátum účinnosti 122
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľomtohtoštandardujeurčiťúčtovnéspracovanienehnuteľností,stro jovazariadení.Hlavnýmiotázkamivúčtovaní
nehnuteľností,strojovazariadenísúčasovéurčeniemajetku,stanoveni eichúčtovnýchhodnôtanákladovnaodpisy,
ktoré s nimi súvisia.
Tentoštandardpožaduje,abysapoložkanehnuteľností,strojovazariade nívykazovalaakomajetok,akspĺňadefiníciu
a kritériá na vykázanie majetku v rámcovej osnove pre zostavovanie a predk ladanie účtovných závierok.
ROZSAH
1. Tentoštandardbysamalpoužívaťnaúčtovanienehnuteľností,strojova zariadenísvýnimkouprípadov,keď
iný medzinárodný účtovný štandard požaduje alebo povoľuje odlišné účtov né postupy.
2. Tento štandard neplatí pre:
a) biologický majetok súvisiace s poľnohospodárskymi činnosťami (pozri IAS 41, Poľnohospodárstvo); a
b) práva na nerastné zdroje, prieskum a ťažba nerastov, ropy, zemného plyn u a ďalších neobnoviteľných
zdrojov.
Tento štandard sa však používa na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia použ ité na rozvoj alebo zachovanie
činností alebo majetku zahrnutých v a) alebo b), ale oddeliteľne od daných činností alebo majetku.
3. Medzinárodné účtovné štandardy za určitých okolností povoľujú, aby sa pôvodné vykazovanie účtovnej
hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadení stanovilo za použitia odlišn ého prístupu, ako je prístup
predpísanývtomtoštandarde.NapríkladIAS22(revidovaný1998),Podnik ovékombinácie,požaduje,aby
sa nehnuteľnosti, stroje a zariadenia získané v podnikovej kombinácii sp očiatku oceňovali v objektívnej
hodnote, dokonca aj keď presahujú obstarávaciu cenu. V takýchto prípadoc h však všetky ostatné aspekty
účtovného postupu pre tento majetok, vrátane odpisov, sú stanovené požia davkami v tomto štandarde.112 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4. V podniku sa pri investičnom nehnuteľností uplatňuje IAS 40, Investíci e v nehnuteľnostiach, a nie tento
štandard.Vpodnikusatentoštandarduplatňujeprinehnuteľností,ktorý savytváraaleborozvíjaprebudúce
použitie ako investície v nehnuteľnostiach. Keď sa vytvorenie alebo rozv oj zavŕši, podnik má používať IAS
40.IAS40satakistovzťahujenaexistujúciinvestícievnehnuteľnostiac h,ktorýsaprestavujenaďalšiebudúce
použitie ako investície v nehnuteľnostiach.
5.Tentoštandardsanezaoberáurčitýmiaspektmipoužitiakomplexnéhosyst émuodrážajúcehoúčinkyzmien
cien (pozri IAS 15, Informácie o účinkoch zmien cien, a IAS 29, Účtovné vyka zovanie v hyperinflačných
hospodárstvach). Vyžaduje sa však, aby podniky používajúce takýto systé m vyhovovali všetkým aspektom
tohtoštandardu,okremtých,ktorésazaoberajúoceňovanímnehnuteľnost í,strojovazariadenínáslednepo
pôvodnom vykázaní.
DEFINÍCIE
6.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sú hmotný majetok, ktorý:
a) je v držbe podniku na použitie vo výrobe alebo dodávke tovarov alebo služ ieb, na nájom iným alebo
na správne účely; pričom
b) sa očakáva, že sa bude používať v priebehu viac ako jedného obdobia.
Odpis je systematické rozvrhnutie odpísateľnej čiastky majetku počas do by jeho použiteľnosti.
Odpísateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá v účto vných závierkach nahrádza
obstarávaciu cenu, po znížení zostatkovej hodnoty.Doba použiteľnosti je:a) buď časové obdobie, počas ktorého sa očakáva, že podnik bude používať ma jetok; alebo
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, o ktorých sa očakáva, že ich p odnik získa z majetku.
Obstarávacia cena je suma peňažných prostriedkov alebo platených peňažn ých ekvivalentov alebo
objektívnahodnotainejprotihodnotydanejnaobstaraniemajetkuvčasej ehoobstaraniaalebovytvorenia.
Zostatková hodnota je čistá suma, o ktorej podnik predpokladá, že ju získa za majetok na konci ich doby
použiteľnosti po odpočítaní očakávaných nákladov na vyradenie.Objektívna hodnota je suma, za ktorú sa môže majetok vymeniť v nezávislej t ransakcii medzi
informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami.Strata zo zníženia hodnoty je suma, o ktorú účtovná hodnota majetku presah uje jeho uhraditeľnú sumu.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe po odpočítan í akumulovaných odpisov
a akumulovaných strát zo zníženia jeho hodnoty.
VYKAZOVANIE NEHNUTEĽNOSTÍ, STROJOV A ZARIADENÍ
7.Položka nehnuteľností, strojov a zariadení by sa mala vykázať ako majetok , keď:
a) je pravdepodobné, že budúce hospodárske úžitky spojené s majetkom budú plynúť podniku; a
b) obstarávacia cenu majetku podniku sa dá spoľahlivo oceniť.
8.Nehnuteľnosti,strojeazariadeniasúčastohlavnoučasťoucelkovéhomaj etkupodniku,apretosúvýznamné
pri prezentácii jeho finančnej situácie. Okrem toho, stanovenie toho, či výdavky predstavujú majetok alebo
náklady, môže mať podstatný účinok na výsledky činností vykazované podni kom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 113
9.Priurčovaní,čipoložkaspĺňaprvékritériumnavykázanie,podnikpotreb ujeurčiťstupeňistotypriraďovanej
toku budúcich hospodárskych úžitkov na základe dostupného dôkazu v čase p ôvodného vykázania.
Existenciadostatočnejistoty,žepodnikubudúplynúťbudúcehospodársk eúžitky,vyžadujeubezpečenie,že
podnikdostaneodmenyspojenésmajetkomaprevezmenasebasúvisiacerizi ká.Totoubezpečeniejeobvykle
dostupné len vtedy, keď k rizikám a odmenám v podniku došlo. Predtým, než k t omu dôjde, transakciu
obstarania majetku možno obvykle zrušiť bez podstatného penále, a majeto k sa preto nevykazuje.
10. Druhékritériumnavykázaniesaobvykleľahkosplní,pretoževýmennátran sakciazaznamenávajúcanákup
majetkuidentifikujeichobstarávaciucenu.Vprípademajetkuvytvorené hovlastnoučinnosťouobstarávaciu
cenumožnospoľahlivooceniťztransakciísostranamimimopodnikunaobst araniemateriálu,práceainých
vstupov použitých počas procesu vytvárania.
11. Pri stanovení toho, čo vytvára samostatnú položku nehnuteľností, strojo v a zariadení, sa požaduje
rozhodnutie o používaní kritéria v definícii špecifických okolností ale bo špecifických druhov podnikov.
Môže byť vhodné zhrnúť jednotlivo nepodstatné položky, ako sú formy, nást roje a matrice, a použiť
kritérium na súhrnnú hodnotu. Väčšina náhradných dielov a servisného zar iadenia sa však obvykle vedie
ako zásoby a vykazuje sa ako náklad, keď sú spotrebované. Väčšie náhradné d iely a rezervné zariadenia sa
však kvalifikujú ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, keď ich podnik m ieni používať počas viac ako
jedného obdobia. Podobne, ak sa náhradné diely a servisné zariadenia môžu používať len v spojení
s položkou nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, a očakáva sa, že ich použit ie bude nepravidelné, vtedy sa
účtujú ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a odpisujú sa za časové obdo bie nepresahujúce dobu
použiteľnosti súvisiaceho majetku.
12. Za určitých okolností je vhodné prideliť celkové výdavky na majetok na ich súčasti a každú časť účtovať
oddelene.Platítovprípade,keďzloženýmajetokmározdielnedobypoužit eľnostialeboposkytujepodniku
požitky rozdielnym spôsobom, vtedy sa vyžaduje použitie rozdielnych odp isových sadzieb a metód.
Napríklad ak majú lietadlo a jeho motory rozdielne doby použiteľnosti, tr eba ich považovať za oddelený
odpísateľný majetok.
13. Nehnuteľnosti,strojeazariadeniamôžubyťzískanézbezpečnostnýchdôv odovalebodôvodovsúvisiacich
so životným prostredím. Nadobudnutie takéhoto nehnuteľností, strojov a zariadení, kým to priamo
nezvyšuje budúce hospodárske úžitky ktorejkoľvek konkrétnej existujúc ej položky nehnuteľností, strojov
a zariadení, môže byť nutné, aby podnik získal budúce hospodárske požitky zo svojho ďalšieho majetku.
Vtakomtoprípadetakétonadobudnutianehnuteľností,strojovazariaden íumožňujúpodniku,abybudúce
hospodárskepožitkyzosúvisiacehomajetku,ktoréodvodípodnik,plynul ivrozsahu,vktorommohlibyť
odvodené, keby neboli získané. Takýto majetok sa však vykazuje len v rozsa hu, v akom výsledná účtovná
hodnota takéhoto majetku a súvisiaceho majetku neprevyšuje celkovú uhra diteľnú sumu daného majetku
asnímsúvisiacehomajetku.Napríkladchemickývýrobcamôžemaťpovinnos ťzaviesťurčiténovéprocesy
manipulácie s chemikáliami na účel splnenia požiadaviek ochrany životné ho prostredia na výrobu
a uskladnenie nebezpečných chemikálií; súvisiace zdokonalenia zariade ní sa vykazujú ako majetok
vrozsahu,vakomsúuhraditeľné,pretožebeznichbypodniknebolschopnýv yrábaťapredávaťchemikálie.
PÔVODNÉ OCEŇOVANIE NEHNUTEĽNOSTÍ, STROJOV A ZARIADENÍ
14.Položka nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorá sa kvalifikuje na vyka zovanie ako majetok, by mala byť
pôvodne ocenená svojou obstarávacou cenou.
Súčasti obstarávacej ceny
15. Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení obsahuje j eho nákupnú cenu vrátane
dovoznýchcielanenávratnýchnákupnýchdaníavšetkypriamopripočítate ľnénákladyprivedeniamajetku
dopracovnýchpodmienoknaichplánovanépoužitie;všetkyobchodnédisko ntyarabatysúodpočítanépri
dosiahnutí nákupnej ceny. Príklady priamo priraditeľných nákladov:
a) náklady na prípravu stavebného miesta;
b) počiatočné náklady na doručenie a manipuláciu;114 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) náklady na inštaláciu;
d) poplatky odborníkom, ako sú architekti a inžinieri; ae) odhadnutýnákladnarozobratieapremiestneniemajetkuaobnovustaveb néhomiesta,dotejmiery,keď
je vykázaný ako rezerva podľa IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmie nené pohľadávky.
16.
Keď sa platba za položku nehnuteľností, strojov a zariadení odloží za norm álnych úverových podmienok,
jejnákladomjepeňažnýcenovýekvivalent;rozdielmedzitoutočiastkoua celkovýmisplátkamisavykazuje
ako úrokový náklad za obdobie úveru, pokiaľ nie je kapitalizovaný v súlade s povoleným alternatívnym
riešením v IAS 23, Náklady na prijaté úvery a pôžičky.
17. Administratívne a ostatné všeobecné režijné náklady nie sú súčasťou nákl adu na nehnuteľnosti, stroje
a zariadenia, pokiaľ ich nemožno priamo pripočítať k obstaraniu majetku a lebo zaradeniu majetku do
užívania. Podobne, počiatočné a podobné predvýrobné náklady netvoria ča sť obstarávacej ceny majetku,
pokiaľniesúpotrebnénauvedeniemajetkudoprevádzkyschopnéhostavu.P očiatočnéprevádzkovéstraty,
ktoré vznikli skôr ako majetok dosiahol plánovanú ziskovosť, sa vykazujú ako náklad.
18. Náklady na majetok vytvorené vlastnou činnosťou sú stanovené za použitia rovnakých princípov ako pre
obstaraný majetok. Ak podnik vytvára podobný majetok na predaj v rámci bež nej obchodnej činnosti,
nákladynamajetoksúobvyklerovnakéakoocenenievytvoreniamajetkuurč enéhonapredaj(pozriIAS2,
Zásoby). Všetky vnútorné zisky sú preto vylúčené pri dosiahnutí takéhoto ocenenia. Podobne, náklady
naneobvyklémnožstvoodpadovéhomateriálu,práceainýchzdrojovvynalo ženýchprivytvorenímajetku
vytvorenéhovlastnoučinnosťousanezahŕňajúdonákladovnamajetok.IAS 23stanovujekritériá,ktorésa
musia splniť skôr, ako by sa úrokové náklady mohli vykázať ako súčasť obsta rávacej ceny nehnuteľností,
strojov a zariadení.
19. Obstarávacia cena majetku v držbe nájomcu na základe finančného nájmu sa u rčuje za použitia princípov
stanovených v IAS 17, Nájmy.
20. Účtovnúhodnotunehnuteľností,strojovazariadenímožnoznížiťpoužite ľnýmištátnymidotáciamivsúlade
s IAS 20, Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej podpory.
Výmeny majetku
21. Položkanehnuteľností,strojovazariadenísamôžezískaťvýmenoualeboč iastočnouvýmenouzarozdielnu
položku nehnuteľností, strojov a zariadení alebo iný majetok. Obstaráva cia cena takejto položky je
stanovená v objektívnej hodnote prijatého majetku, ktorá je ekvivalentn á objektívnej hodnote pôvodného
majetku upraveného o sumu prevedených peňažných prostriedkov a peňažnýc h ekvivalentov.
22. Položkanehnuteľností,strojovazariadenísamôžezískaťvýmenoualeboč iastočnouvýmenouzapodobný
majetok, ktoré má podobné použitie v rovnakom druhu podnikania, a ktorý má podobnú objektívnu
hodnotu.Položkunehnuteľností,strojovazariadenímožnoajpredaťvýme nouzapodielnavlastnomimaní
vpodobnommajetku.Vobidvochprípadoch,keďžeprocesrealizácieniejeu končený,nevykazujesažiaden
prírastokaniúbytok.Obstarávaciacenanovéhomajetkujenamiestotohoú čtovnouhodnotoupôvodného
majetku.Objektívnahodnotaprijatéhomajetkuvšakmôžeposkytovaťdôka zzníženiahodnotypôvodného
majetku.Pôvodnýmajetokjezatýchtookolnostízníženéatátozníženáhod notasapridelínovémumajetku.
Medzi príklady výmen podobného majetku patria výmeny lietadiel, hotelov , čerpacích staníc a iných
nehnuteľnéhomajetku.Akjesúčasťouvýmennejtransakcieinýmajetokako peňažnéprostriedky,môžeto
naznačovať, že vymenené položky nemajú podobnú hodnotu.
NÁSLEDNÉ VÝDAVKY
23. Následné výdavky vzťahujúce sa k položke nehnuteľností, strojov a zariad ení, ktorá už bola vykázaná, by
sa mali pridať k účtovnej hodnote majetku, keď je pravdepodobné, že podnik u budú plynúť budúce
hospodárskepožitkyvrozsahupôvodnestanovenéhoštandarduvýkonnosti existujúcehomajetku.Všetky
ostatné následné výdavky by sa mali vykázať ako náklad za obdobie, v ktorom boli uskutočnené.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 115
24. Následné výdavky na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sú vykázané ako ma jetok len vtedy, ak výdavky
zlepšiastavmajetkunadjehopôvodnestanovenýštandardvýkonnosti.Med zipríkladyzlepšenia,ktorémajú
za následok zvýšenie budúcich hospodárskych požitkov, patrí:
a) modifikácia položky budov na predĺženie ich doby použiteľnosti, vráta ne zvýšenia ich kapacity;
b) zlepšenie strojových dielov, aby sa dosiahlo podstatné zlepšenie kval ity výstupu; a
c) prijatie nových výrobných postupov umožňujúcich podstatné zníženie p redtým stanovených
prevádzkových nákladov.
25. Výdavkynaopravyaúdržbunehnuteľností,strojovazariadenísúvynalože nénaobnoveniealeboudržanie
budúcich hospodárskych úžitkov, ktoré môže podnik očakávať z pôvodne sta noveného štandardu
ziskovosti majetku. Ak sa vyskytnú, obvykle sa vykazujú ako náklad pri vzn iku. Napríklad náklad
naudržiavaniealebogenerálnuopravustrojovazariadeníjeobvyklenákl adom,leboobnovuje,aniezvyšuje
pôvodne stanovený štandard výkonnosti.
26. Primerané účtovné spracovanie výdavkov, ktoré vznikli po obstaraní polo žky nehnuteľností, strojov
a zariadení, závisí na okolnostiach, ktoré sa brali do úvahy pri pôvodnom o cenení a vykázaní súvisiacej
položky nehnuteľností, strojov a zariadení, a na tom, či sú následné výdav ky uhraditeľné. Napríklad, keď
účtovná hodnota položky nehnuteľností, strojov a zariadení zohľadňuje s tratu hospodárskych úžitkov,
následné výdavky na obnovenie budúcich hospodárskych úžitkov očakávaný ch z majetku sa kapitalizujú
za podmienky, že účtovná hodnota nepresiahne uhraditeľnú sumu majetku. P latí to aj v prípade, keď
v nákupnej cene majetku je už premietnutý záväzok podniku v budúcnosti vyn aložiť výdavky, čo je
nevyhnutné pre uvedenie majetku do prevádzkyschopného stavu. Príkladom toho môže byt obstaranie
budovy vyžadujúcej renováciu. Následné výdavky sú za takýchto okolností pridané k účtovnej hodnote
majetku v takom rozsahu, v akom sa môžu získať späť z budúceho použitia maje tku.
27. Hlavné súčasti niektorých položiek nehnuteľností, strojov a zariadení m ôžu si vyžadovať výmenu
v pravidelných intervaloch. Napríklad pec môže po určitom počte hodín pou žívania potrebovať nové
obloženie, alebo vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá a palubná ku chyňa, môžu počas životnosti
kostry lietadla potrebovať výmenu aj niekoľkokrát. Súčasti sa účtujú ako oddelený majetok, pretože majú
iné doby použiteľnosti ako tie položky nehnuteľností, strojov a zariaden í, ku ktorým sa vzťahujú. Za
predpokladu,žekritériánavykázanieuvedenévodseku7súsplnené,výdav kyvzniknutéprivýmenealebo
obnovení súčastí sa preto účtujú ako obstaranie oddelený majetok a vymene ný majetok sa odpíše.
OCEŇOVANIE NASLEDUJÚCE PO PÔVODNOM VYKÁZANÍ
Základné riešenie
28. Položkanehnuteľností,strojovazariadeníbymalabyťnáslednepopôvodn omvykázaníakomajetokvedená
vosvojejobstarávacejcenezníženejovšetkyakumulovanéodpisyavšetky akumulovanéstratyzozníženia
hodnoty.
Povolené alternatívne riešenie
29.Položkanehnuteľností,strojovazariadeníbymalabyťnáslednepopôvodn omvykázaníakomajetokvedená
v precenenej hodnote, ktorá je jej objektívnou hodnotou k dátumu precenen ia, zníženej o všetky následné
akumulované odpisy a následné akumulované straty zo zníženia hodnoty. Pr ecenenia by sa mali robiť
s dostatočnou pravidelnosťou tak, aby sa účtovná hodnota podstatne neodl išovala od hodnoty, ktorá by sa
určila za použitia objektívnej hodnoty k súvahovému dňu.
Precenenia
30.Objektívna hodnota pozemkov a budov je obvykle ich trhovou cenou. Táto hod nota sa určí odhadom
obvykle uskutočňovaným odborne spôsobilými odhadcami.116 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
31. Objektívna hodnota položiek strojov a zariadení je obvykle ich trhovo u cenou určenou odhadom. Ak kvôli
zvláštnejpodstatestrojovazariadeníniejemožnéstanoviťichtrhovúce nu,apretožetietopoložkysúzriedka
predané,svýnimkouprípadu,keďsúsúčasťoupokračujúcehopodnikania,s atietopoložkyoceňujúvosvojej
reprodukčnej cene so zohľadnením odpisov.
32.Frekvencia precenení závisí od výkyvov objektívnych hodnôt položiek neh nuteľností, strojov a zariadení,
ktoré sú preceňované. Keď sa objektívna hodnota preceneného majetku pods tatne líši od jeho účtovnej
hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Niektoré položky nehnuteľností , strojov a zariadení môžu prekonať
výrazné a prechodné výkyvy objektívnej hodnoty, čo si vyžaduje ročné prec enenia. Takéto časté precenenia
nie sú nutné pre položky nehnuteľností, strojov a zariadení s len nepodsta tnými výkyvmi objektívnej
hodnoty. Namiesto toho tu môže postačovať precenenie každých tri alebo pä ť rokov.
33.Keď je položka nehnuteľností, strojov a zariadení precenená, všetky akum ulované odpisy k dátumu
precenenia sú:
a) buď prepočítané pomerne so zmenou v hrubej účtovnej hodnote majetku, ab y sa účtovná hodnota
majetkupoprecenenírovnalasvojejprecenenejhodnote.Tátometódasapo užívačasto,keďsamajetok
preceňuje pomocou indexu na jeho reprodukčnú cenu zohľadňujúcu odpisy; a lebo
b) eliminované oproti hrubej sume majetku a čistej sume prepočítanej na pr ecenenú sumu majetku. Táto
metóda sa používa napríklad pre budovy, ktoré sú precenené na svoje trhové ceny.
Suma úpravy vznikajúca pri prepočte alebo eliminácii akumulovaných odpi sov tvorí časť zvýšenia alebo
zníženia účtovnej hodnoty, s ktorou sa nakladá v súlade s odsekmi 37 a 38.
34.Keďjepoložkanehnuteľností,strojovazariadeníprecenená,celátrieda nehnuteľností,strojovazariadení,ku
ktorej majetok patrí, by sa mala preceniť.
35.Triedanehnuteľností,strojovazariadeníjezoskupeniemajetkupodobne jpodstatyapoužitiavpodnikových
činnostiach. Uvádzame príklad samostatných tried:
a) pozemky;
b) pozemky a budovy;c) stroje;d) lode;e) lietadlá;f) motorové dopravné prostriedky;
g) nábytok a príslušenstvo; ah) kancelárske zariadenia.
36.
Položky v triede nehnuteľností, strojov a zariadení sa preceňujú súčasne , aby sa vyhlo selektívnemu
preceneniumajetkuavykazovaniuhodnôtvúčtovnýchzávierkach,ktorésú komplexomobstarávacíchcien
a hodnôt k rozdielnym dátumom. Trieda majetku však môže byť precenená na po hyblivom základe za
podmienky, že precenenie triedy majetku sa dokončí v krátkom časovom obdo bí a za podmienky, že
precenenia sú aktualizované.
37.Keďsaúčtovnáhodnotamajetkuvdôsledkupreceneniazvýši,zvýšeniebyma lobyťpripísanékdobrupriamo
dovlastnéhoimaniapodnázvomprebytokzprecenenia.Zvýšeniezprecenen iabysavšakmalovykázaťako
výnosdotejmiery,doakejzrušízníženiezpreceneniarovnakéhomajetkup redtýmvykázanéhoakonáklady.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 117
38. Keď sa účtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zníži, zníženie b y malo byť vykázané ako náklad.
Zníženiezpreceneniabyvšakmalobyťpriamopripísanénavrubkaždéhosúv isiacemuprebytkuzprecenenia
do tej miery, do akej zníženie nepresiahne sumu držanú v prebytku z precene nia vzhľadom na rovnaký
majetok.
39.Prebytok z precenenia zahrnutý vo vlastnom imaní môže byť prevedený priam o do nerozdelených ziskov,
keď je prebytok realizovaný. Celý prebytok môže byť realizovaný pri vyňat í majetku z používania alebo
vyradení majetku. Časť z prebytku sa však môže realizovať, ak podnik majet ok používa; v takomto prípade
je realizovaná suma prebytku rozdiel medzi odpismi založenými na precene nej účtovnej hodnote majetku
a odpismi založenými na pôvodnej obstarávacej cene majetku. Prevod z preb ytku z precenenia do
nerozdelených ziskov sa neuskutočňuje prostredníctvom výkazu ziskov a s trát.
40.Účinkaminadanezpríjmu,aknejakésú,ktorévyplývajúzprecenenianehnu teľností,strojovazariadení,sa
zaoberá IAS 12, Dane z príjmov.
ODPISY
41. Odpísateľná suma položky nehnuteľností, strojov a zariadení by mala byť a lokovaná na systematickom
základevpriebehujejdobypoužiteľnosti.Použitáodpisovámetódabymal aodrážaťspôsob,akýmpodnik
spotrebujehospodárskeúžitkymajetku.Nákladnaodpisyzakaždéobdobie bysamalvykázaťakonáklad,
pokiaľ nie je zahrnutý v účtovnej hodnote iného majetku.
42. Aksúhospodárskeúžitkystelesnenévmajetkuspotrebovanépodnikom,účt ovnáhodnotamajetkusazníži,
aby odrážala túto spotrebu, obvykle vynaložením nákladu na odpisy. Nákla d na odpisy je vynaložený
dokonca aj vtedy, keď hodnota majetku prevyšuje jeho účtovnú hodnotu.
43. Hospodárske úžitky stelesnené v položke nehnuteľností, strojov a zariad ení sú spotrebované podnikom
hlavneprostredníctvompoužívaniamajetku.Inéfaktory,akojetechnick ézastaranieaopotrebenie,keďsa
majetoknepoužíva,majúvšakčastozanásledokpokleshospodárskychúžit kov,oktorýchsapredpokladá,
žebudúdostupnézmajetku.Priurčovanídobypoužiteľnostimajetkupreto trebazvážiťvšetkytietofaktory:
a) očakávané použitia majetku podnikom. Použitie je stanovené vzhľadom n a očakávanú výnosnosť
majetku alebo fyzický objem výroby;
b) očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí na prevádzkových faktoro ch, ako je počet zmien, počas
ktorýchsabudemajetokpoužívať,podnikovýprogramoprávaúdržbyastaro stlivosťaúdržbamajetku,
pokiaľ sa nepoužíva;
c) technická zaostalosť vyplývajúca zo zmien alebo vylepšení vo výrobe al ebo zo zmeny v dopyte alebo
údržby alebo servisu tohto majetku; a
d) zákonné alebo podobné obmedzenia na používanie majetku, ako je dátum uk ončenia príslušných
nájmov.
44. Doba použiteľnosti majetku je definovaná v podmienkach očakávanej užito čnosti majetku pre podnik.
Podniková politika riadenia majetku môže zahŕňať vyradenie majetku po ur čitej dobe alebo po spotrebe
určitého podielu hospodárskych úžitkov stelesnených v majetku. Doba pou žiteľnosti majetku môže byť
preto kratšia ako jeho hospodársky život. Odhad doby použiteľnosti polož ky nehnuteľností, strojov
a zariadení je vecou posúdenia, založeného na skúsenosti podniku s podobn ým majetkom.
45. Pozemky a budovy predstavujú oddeliteľný majetok a na účtovné účely sa s ni mi zaobchádza oddelene,
dokonca aj keď boli získané spolu. Pozemok má za bežných okolností neobmed zenú životnosť a preto sa
neodpisuje. Budovy majú obmedzenú životnosť a preto sú odpísateľným maje tkom. Zvýšenie hodnoty
pozemku, na ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie doby použiteľno sti budovy.118 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
46. Odpísateľná suma majetku sa stanoví po odpočítaní zostatkovej hodnoty ma jetku. V praxi je zostatková
hodnotačastonevýznamnáapretojenepodstatnáajprivýpočteodpísateľn ejsumy.Keďsaprijalozákladné
riešenie a zostatková hodnota bude pravdepodobne významná, zostatková h odnota sa odhadne k dátumu
obstaraniaaniejenáslednezvýšenáprezmenyvcenách.Aksavšakprijalop ovolenéalternatívneriešenie,
v deň každého následného precenenia majetku sa vypracuje nový odhad. Odha d sa zakladá na zostatkovej
hodnote prevládajúcej k dátumu odhadu pre podobný majetok, ktoré dosiahl o koniec svojej doby
použiteľnosti a ktoré funguje za podmienok podobných tým, za ktorých sa bu de majetok používať.
47. Naalokovanieodpísateľnejsumymajetkunasystematickomzákladepočasj ehodobypoužiteľnostisamôžu
použiť rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú metódu rovnomern ého odpisovania, metódu
zrýchleného odpisovania a metódu odpisovania na základe počtu vyrobenýc h jednotiek. Rovnomerné
odpisovanie má za následok konštantný náklad počas doby použiteľnosti ma jetku. Metóda zrýchleného
odpisovania má za následok zníženie nákladu počas doby použiteľnosti maj etku. Metóda súčtu jednotiek
mázanásledoknákladzaloženýnaočakávanompoužitíaleboobjemevýrobym ajetku.Metódapoužitápre
majetok je vybraná na základe očakávaného modelu hospodárskych úžitkov a dôsledne sa používa
z obdobia na obdobie, pokiaľ neexistuje zmena v očakávanom modeli hospodá rskych úžitkov z majetku.
48. Náklad na odpisy za obdobie sa obvykle vykazuje ako náklad. Za určitých oko lností sú však hospodárske
úžitkyzhmotnenévmajetkuabsorbovanépodnikomprivytvoreníinéhomaje tku,skôrakospôsobiavznik
nákladu. V tomto prípade náklad na odpisy zahŕňa časť nákladu na iný majeto k a je obsiahnutý v jeho
účtovnej hodnoty. Napríklad, odpisovanie strojov a zariadení je zahrnut é do nákladov na premenu zásob
(pozri IAS 2, Zásoby). Podobne, odpisy nehnuteľností, strojov a zariaden í použité na vývojové činnosti
môžu byť zahrnuté v obstarávacej cene nehmotného majetku, ktoré je vykáza né podľa IAS 38, Nehmotný
majetok.
Revízia doby použiteľnosti
49. Doba použiteľnosti položky nehnuteľností, strojov a zariadení by sa mala periodicky revidovať a ak sa
očakávania podstatne líšia od predchádzajúcich odhadov, náklad na odpis y pre súčasné a budúce obdobia
by sa mal upraviť.
50. Počas životnosti majetku sa môže ukázať, že odhad doby použiteľnosti nie j e vhodný. Napríklad doba
použiteľnosti sa môže predĺžiť následnými výdavkami na majetok, ktoré zl epšia stav majetku nad jeho
pôvodnestanovenýštandardvýkonnosti.Alternatívnetechnologickézme nyalebozmenynatrhuvýrobkov
môžu znížiť dobu použiteľnosti majetok. V takýchto prípadoch sa doba použ iteľnosti, a preto aj odpisová
sadzba, upraví pre súčasné a budúce obdobia.
51. Dobupoužiteľnostimajetkumôžeovplyvniťajpodnikovákoncepciaopráva údržby.Tátokoncepciamôže
mať za následok predĺženie doby použiteľnosti majetku alebo zvýšenie jeh o zostatkovej hodnoty. Prijatie
tejto koncepcie však nepopiera potrebu odpisovania.
Revízia metódy odpisovania
52. Metódaodpisovaniapoužitánanehnuteľnosti,strojeazariadeniabysama laperiodickyrevidovaťaakdošlo
kpodstatnejzmenevočakávanommodelihospodárskychúžitkovztohtomaje tku,tátometódabysamala
vymeniť,abyodrážalazmenenýmodel.Keďjetakátozmenavmetódeodpisova nianutná,zmenabysamala
chápaťakozmenavúčtovnomodhadeanákladnaodpisyzasúčasnéabudúceobd obiabysamalupraviť.
NÁVRATNOSŤ ÚČTOVNEJ HODNOTY – STRATY ZO ZNÍŽENIA HODNOTY
53. Na určenie, či položka nehnuteľností, strojov a zariadení je znížená, pod nik používa IAS 36, Zníženie
hodnoty majetku. Tento štandard vysvetľuje, ako podnik reviduje účtovnú hodnotu svojho majetku, ako
určuje uhraditeľnú sumu majetku a keď vykazuje alebo zruší stratu zo zníže nia hodnoty (1).
(1) Pozri aj SIV – 14: nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zní ženie hodnoty alebo stratu položiek.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 119
54. IAS22,Podnikovékombinácie,vysvetľujeakozaobchádzaťsostratouzozn íženiahodnotyvykázanoupred
koncom prvého ročného účtovného obdobia začínajúceho po podnikovej komb inácii, ktorá je akvizíciou.
UKONČENIE POUŽÍVANIA A VYRADENIE
55. Položka nehnuteľností, strojov a zariadení by mala byť vyňatá zo súvahy pr i vyradení, alebo ak je majetok
permanentne stiahnutý z použitia a neočakávajú sa žiadne budúce hospodár ske úžitky z jeho vyradenia.
56. Prírastky alebo úbytky v dôsledku ukončenia používania alebo vyradenia p oložky nehnuteľností, strojov
azariadeníbysamalistanoviťakorozdielmedziodhadovanýmičistýmiprí jmamizvyradeniaaúčtovnou
hodnotou, a mali by sa vykázať ako výnos alebo náklad vo výkaze ziskov a strá t.
57. Keď je položka nehnuteľností, strojov a zariadení vymenená za podobný maj etok, za okolností opísaných
v odseku 22, cena obstaraného majetku sa rovná účtovnej hodnote vyradenéh o majetku a výsledkom nie
je žiaden prírastok alebo úbytok.
58. Transakcie predaja a spätného nájmu sa účtujú v súlade s IAS 17, Nájmy.
59. Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, ktoré sú vyňaté z aktívneho používan ia a držané pre vyradenie, sa vedú
vosvojejúčtovnejhodnotekdátumu,keďjemajetokvyňatýzaktívnehopouž itia.Prinajmenšomkukoncu
každého finančného roka podnik skúma majetok na zníženie hodnoty podľa IA S 36, Zníženie hodnoty
majetku, a preto vykazuje všetky straty zo zníženia hodnoty.
ZVEREJŇOVANIE
60.V účtovných závierkach by sa malo zverejniť, s ohľadom na každú triedu nehn uteľností, strojov a zariadení:
a) základneoceňovaniapoužitépriurčeníhrubejúčtovnejhodnoty.Aksap oužilaviacakojednazákladňa,
hrubá účtovná hodnota pre túto základňu by mala byť zverejnená v každej kat egórii;
b) použitá metóda odpisovania;
c) doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby;d) hrubáúčtovnáhodnotaaakumulovanéodpisy(súhrnnesakumulovanýmist ratamizozníženiahodnoty)
k začiatku a ku koncu obdobia;
e) porovnanie účtovnej hodnoty na začiatku a ku koncu obdobia ukazujúce:
i) prírastky;ii) úbytky;iii) akvizície prostredníctvom podnikových kombinácií;iv) zvýšeniaalebozníženiapočasdanéhoobdobiavyplývajúcezpreceneni apodľaodsekov29,37a38
a zo strát zo zníženia hodnoty, ktoré sú vykázané alebo zrušené priamo vo vl astnom imaní podľa
IAS 36, Zníženie hodnoty majetku (ak nejaké sú);
v) stratyzozníženiahodnotyvykázanévovýkazeziskovastrátpočasdanéh oobdobia,podľaIAS36
(ak nejaké sú);
vi) straty zo zníženia hodnoty zrušené vo výkaze ziskov a strát počas danéh o obdobia, podľa IAS 36
(ak nejaké sú);
vii) odpisy;viii) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovných závierok zahraničného subjektu; a
ix) ostatné pohyby.120 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Porovnateľné informácie sa nepožadujú pre porovnanie uvedené v písm. e).
61.Účtovné závierky by mali tiež zverejniť:
a) existenciu a sumy obmedzení vlastníckeho práva, nehnuteľností, stroj ov a zariadení daných do záruky
za záväzky;
b) účtovnú zásadu na odhadnutý náklad na obnovovanie položiek nehnuteľno stí, strojov alebo zariadení;
c) sumu výdavkov na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia v priebehu vytvore nia; a
d) sumu záväzkov za obstaranie nehnuteľností, strojov a zariadení.
62.Výber metódy odpisovania a odhad doby použiteľnosti majetku sú vecami úsu dku. Zverejnenie prijatých
metódaodhadnutýchdôbpoužiteľnostialeboodpisovýchsadziebpretopos kytujepoužívateľomúčtovných
závierok informácie, ktoré im umožňujú preskúmať zásady vybrané manažme ntom a umožňuje
vypracovanie porovnania s inými podnikmi. Z podobných dôvodov je nutné zv erejniť odpisy alokované
na obdobie a akumulované odpisy ku koncu tohoto obdobia.
63.Podnik zverejňuje podstatu a účinok zmeny v účtovnom odhade, ktorý mal pod statný účinok v bežnom
období,aleboodktoréhosaočakáva,žebudemaťpodstatnýúčinokvnasledu júcichobdobiachvsúladesIAS
8,Čistýziskalebostratazaobdobie,základnéchybyazmenyvúčtovnýchzá sadách.Takétozverejneniemôže
vzniknúť zo zmien v odhade vzhľadom na:
a) zostatkové hodnoty;
b) náklady na odhad odstránenia a premiestnenia položiek nehnuteľností, strojov a zariadení a ich
obnovenia;
c) doby použiteľnosti; ad) metódu odpisovania.
64.
Keď sú položky nehnuteľností, strojov a zariadení uvedené v precenených h odnotách, malo by sa zverejniť
toto:
a) základ použitý na precenenie majetku;b) dátum nadobudnutia účinností precenenia;c) či bol zainteresovaný nezávislý odhadca;d) podstata všetkých indexov použitých na stanovenie reprodukčnej ceny;e) účtovná hodnota každej triedy nehnuteľností, strojov a zariadení, kto rá by bola zahrnutá v účtovných
závierkach, keby bol majetok účtovne vedený podľa základného riešenia v o dseku 28; a
f) prebytok z precenenia, ktorý udáva pohyb za obdobie a všetky obmedzenia a rozdelenia zostatku
akcionárom.
65.
Podnik zverejňuje informácie o znížení hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadení podľa IAS 36, Zníženie
hodnoty majetku, ako aj informácie požadované v odseku 60 písm. e) body iv) až vi).
66.Používatelia účtovných závierok považujú za dôležité pre svoje potreby a j tieto informácie:
a) účtovnú hodnotu dočasne nevyužitých nehnuteľností, strojov a zariade ní;
b) hrubú účtovnú hodnotu všetkých plne odpísaných nehnuteľností, strojo v a zariadení, ktoré sa ešte
používajú;
c) účtovnú hodnotu nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sú vyňaté z a ktívneho použitia a držané
na vyradenie; a
d) keďsapoužijezákladnériešenie,objektívnuhodnotunehnuteľností,s trojovazariadení,akjevýznamne
odlišná od účtovnej hodnoty.
Podnikom sa preto odporúča zverejňovanie týchto súm.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 121
DÁTUM ÚČINNOSTI
67. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézá vierkyzostavenézaobdobia
začínajúce1.júla1999alebopotomtodátume.Odporúčasajehoskoršieupl atňovanie.Akpodnikpoužíva
tento štandard pre ročné účtovné závierky pokrývajúce obdobia začínajúc e pred 1. júlom 1999, mal by:
a) zverejniť túto skutočnosť; a
b) zároveňzaviesťIAS22(revidovaný1998),Podnikovékombinácie,IAS36 ,Zníženiehodnotymajetku,
a IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
68. Tento štandard nahrádza IAS 16, Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, schv álený v roku 1993.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 17
(REVIDOVANÝ 1997)
Nájmy
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 17, Účtovan ie nájmov, ktorý predsedníctvo
schválilo v prepracovanom vyhotovení v roku 1994. Revidovaný štandard sa mal použiť pre účtovné závierky
zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1999 alebo neskôr.
Vapríliroku2000saprostredníctvomIAS40,Investícievnehnuteľnostia ch,zmeniliadoplniliodseky1,19,24,45
a 48, a vložil sa odsek 48A. IAS 40 sa použije pre ročné účtovné závierky zost avené za obdobia začínajúce
1. januára 2001 alebo neskôr.
V januári 2001 sa prostredníctvom IAS 41, Poľnohospodárstvo, zmenili a do plnili odseky 1, 24 a 48A. IAS 41 sa
použije pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. jan uára 2003 alebo neskôr.
S IAS 17 súvisia nasledujúce výklady SIC:
— SIC – 15: Operatívny nájom – stimuly,— SIC – 27: Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú právne formy nájmu
ÚVOD
Tentoštandard(„IAS17(revidovaný)“)nahrádzaIAS17,Účtovanienájmov („pôvodnýIAS17“).IAS17(revidovaný)
je účinný pre účtovné obdobia začínajúce l. januára 1999 alebo neskôr.
Tento štandard stanovuje zlepšenia nad rozsah pôvodného IAS, ktorý nahrá dza, založené na preskúmaní
vypracovanomvkontextelimitovanejrevízie,ktoráidentifikujezmenyp ovažovanézapodstatnénadokončeniejadra
súboru štandardov prijateľných pre medzinárodné financovanie a kótovan ie na burze cenných papierov. Rada IAS
súhlasilo s vykonaním hlbších reforiem v oblasti štandardov účtovania ná jmu.
Hlavné zmeny pôvodného IAS 17 sú nasledujúce:
1. Pôvodný IAS 17 definoval nájom ako dohodu, ktorou prenajímateľ postúpi právo používať majetok
výmenouzanájomnéplatenénájomcom.IAS17(revidovaný)menídefiníciun ahradenímpojmu„nájomné“
pojmom „platba alebo séria platieb“.122 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
2. Za predpokladu, že klasifikácia nájmov by mala vychádzať z rozsahu, v kt orom riziká a odmeny plynúce
z vlastníctva prenajatého majetku záležia na prenajímateľovi alebo nájo mcovi, oprávnené uplatnením
zásadyprednostipodstatypredformou,pôvodnýIAS17poskytovalpríklad ysituáciíakonáznaky,ženájom
je finančný nájom. IAS 17 (revidovaný) pridal dodatočnú klasifikáciu uka zovateľov na ďalšie uľahčenie
procesu klasifikácie.
3. Pôvodný IAS 17 používal výraz „doba použiteľnosti“ v príkladoch zmiene ných vyššie na účely porovnania
k výrazu, týkajúceho sa nájmu v procese klasifikácie. IAS 17 (revidovaný) používa výraz „ekonomická
životnosť“ s prihliadnutím na to, že majetok mohol využívať jeden alebo vi acerí používatelia.
4. PôvodnýIAS17požadovalzverejneniepodmienenéhonájomného,aleneuv ádzal,pokiaľideoto,čibymalo
byť podmienené nájomné zahrnuté alebo vylúčené pri výpočte minimálnych s plátok nájmu. IAS 17
(revidovaný) požaduje, aby podmienené nájomné bolo vylúčené z minimálny ch splátok nájmu.
5. Pôvodný IAS 17 neuvádzal účtovné zaobchádzanie s počiatočnými priamym i nákladmi vynaloženými
nájomcom pri rokovaní a zabezpečovaní dohôd. IAS 17 poskytuje návod tým, ž e požaduje, aby náklady,
ktoré priamo súvisia s činnosťami, vykonávanými nájomcom na zabezpečeni e finančného nájmu, boli
zahrnuté v sume najatého majetku.
6. Pôvodný IAS 17 poskytoval prenajímateľovi voľný výber metódy pri rozvr hnutí finančného výnosu, a to
vykázanievýnosuzaloženéhonamodeliodrážajúcomstáluperiodickúmier unávratnostizaloženúbuďna:
a) prenajímateľovej čistej investícii nezaplatenej vzhľadom na finančn ý nájom; alebo
b) prenajímateľovej čistej peňažnej investícii nezaplatenej vzhľadom n a finančný nájom.
IAS 17 (revidovaný) požaduje, že vykázanie finančného výnosu by sa malo za kladať na jednej metóde,
odrážajúcstáluperiodickúmierunávratnosti,tedanazákladeprenajíma teľovejčistejinvestícienezaplatenej
vzhľadom na finančný nájom.
7. IAS 17 (revidovaný) vyvodzuje vzťah k medzinárodným účtovným štandard om pojednávajúcim o znížení
hodnoty majetku pri poskytovaní návodu na potrebu hodnotenia možnosti zn íženia hodnoty majetku.
Pôvodný IAS 17 sa týmto nezaoberal.
8. IAS 17 (revidovaný) predpisuje nájomcom aj prenajímateľom v porovnaní s položkami vykazovania
požadovanými pôvodným IAS 17 vylepšené vykazovanie operatívneho a finan čného nájmu
prostredníctvom tučne a kurzívou zvýrazneného písma.
Nové údaje požadované IAS 17 (revidovaný) zahŕňajú:a) celkovú hodnotu minimálnych nájomných splátok, uvedenú do súladu so sú časnou hodnotou
nájomných záväzkov, v troch pravidelných obdobiach: do jedného roka, via c ako jeden rok ale najviac
päť rokov, a viac ako päť rokov (požadované od nájomcu);
b) celkovúhodnotuhrubejinvestíciedoprenájmu,uvedenúdosúladusosúč asnouhodnotoupohľadávok
z minimálnych nájomných splátok, v troch pravidelných obdobiach: do jedn ého roka, viac ako jeden
rok ale najviac päť rokov, a viac ako päť rokov (požadované od prenajímateľ a);
c) súvisiace finančné poplatky v písm. a) a b) vyššie;d) budúce minimálne subnájomné splátky, u ktorých sa očakáva, že budú prij até z nevypovedateľných
subnájmov k súvahovému dňu;
e) akumulované opravné položky pre nevymožiteľné pohľadávky z minimálny ch nájomných splátok; a
f) podmienené nájomné vykázané vo výnosoch prenajímateľov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 123
9. PôvodnýIAS17zahŕňalpríloh y1–3,ktorépredstavovalipríkladysituácií,vktorýchbymoholbyťnájom
bežne klasifikovaný ako finančný nájom. Prílohy boli vynechané v IAS 17 (r evidovaný) vo svetle
dodatočných ukazovateľov, zahrnutých tak do ďalšieho objasnenia proces u klasifikácie nájmov.
10. Uvádza sa, že ustanovenia súvisiace s transakciami predaja a spätného prenájmu, najmä požiadavky
zahrňujúce spätný prenájom do operatívneho nájmu, obsahujú pravidlá, kt oré popisujú široký rozsah
okolností,založenýchnasúvisiacichsumáchskutočnejhodnoty,účtovne jhodnotyapredajnejceny.IAS17
(revidovaný) zahŕňa prílohu ako ďalšie odporúčanie pri výklade požiadav iek.
OBSAH
Odseky
Cieľ 124
Rozsah 124
Definície 125
Klasifikácia nájmov 127
Nájmy v účtovných závierkach nájomcov 128
Finančné nájmy 128
Operatívne nájmy 130
Nájmy v účtovných závierkach prenajímateľov 130Finančné nájmy 130
Operatívne nájmy 132
Transakcie predaja a spätného nájmu 133Prechodné ustanovenia 133
Dátum účinnosti 133
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandardeavkontextesPredslovomkMedz inárodnýmúčtovnýmštandardom.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohoto štandardu je opísať, pre nájomcov a prenajímateľov, vhodné účtovné zásady a zverejnenie používané
vo vzťahu k finančným a operatívnym nájmom.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pri účtovaní všetkých nájmov iných ako:
a) nájomné zmluvy týkajúce sa objavenia a spracovania nerastov, ropy, zem ného plynu a podobných
neobnoviteľných zdrojov; a
b) licenčné zmluvy na také položky, ako sú hrané filmy, video záznamy, diva delné hry, rukopisy, patenty
a autorské práva.124 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Tento štandard by sa však nemal používať na účely oceňovania:
a) nájomcov investičného nehnuteľností držaného v rámci finančných nájm ov (pozri IAS 40, Investície
v nehnuteľnostiach);
b) prenajímateľov investičného nehnuteľností prenajatého v rámci opera tívnych nájmov (pozri IAS 40,
Investície v nehnuteľnostiach);
c) nájomcov biologického majetku držaného v rámci finančných nájmov (poz ri IAS 41,
Poľnohospodárstvo); alebo
d) prenajímateľov biologického majetku prenajatého v rámci operatívnyc h nájmov (pozri IAS 41,
Poľnohospodárstvo).
2.Tento štandard sa uplatňuje na zmluvy, ktoré prenášajú právo používať maj etok, aj keď sa môžu od
prenajímateľavyžadovaťpodstatnéslužbyvspojenísčinnosťoualeboúdr žboutakéhotomajetku.Nadruhej
strane, tento štandard sa neuplatňuje na zmluvy, ktoré sú zmluvami o služb ách, ktoré neprenášajú právo
používať majetok z jednej zmluvnej strany na druhú.
DEFINÍCIE
3.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Nájomjezmluva,pomocouktorejprenajímateľprevádzananájomcuprávopo užívaťmajetoknadohodnuté
časové obdobie, výmenou za platbu alebo sériu platieb.Finančný nájom je nájom, ktorý prevádza v podstate všetky riziká a odmeny p lynúce z vlastníctva majetku.
Vlastnícke právo sa môže, ale nemusí nakoniec previesť.Operatívny nájom je nájom iný ako finančný nájom.Nevypovedateľný nájom je nájom, ktorý je vypovedateľný len:a) pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skutočností;b) so súhlasom prenajímateľa;c) ak nájomca uzavrie novú nájomnú zmluvu na rovnaký alebo rovnocenný maje tok s rovnakým
prenajímateľom; alebo
d) pri platbe takej dodatočnej sumy nájomcom, že na začiatku je pokračovan ie nájmu primerane isté.
Začiatok nájmu je skorší z dátumov uzatvorenia nájomnej zmluvy alebo dátu mu prijatia záväzku strán
k základným podmienkam nájmu.
Doba nájmu je nevypovedateľné obdobie, na ktoré nájomca uzavrel zmluvu o n ájme majetku spolu so
všetkými ďalšími podmienkami, na ktoré má nájomca opciu pokračovať v nájm e majetku za ďalšiu platbu
alebo bez nej, pričom o tejto opcii je na začiatku nájmu primerane isté, že n ájomca ju využije.
Minimálne nájomné platby sú platby počas doby nájmu, ktoré nájomca je, ale bo môže byť požadovaný
vykonať, s vylúčením podmieneného nájmu, nákladov za služby a dane, ktoré majú byť platené
prenajímateľom a ktoré sú mu refundované, spoločne s:
a) v prípade nájomcu, všetkými sumami zaručenými nájomcom alebo osobou sp riaznenou s nájomcom;
alebo13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 125
b) v prípade prenajímateľa, akákoľvek zostatková hodnota garantovaná pr enajímateľovi buď:
i) nájomcom;
ii) s nájomcom spriaznenou osobou; aleboiii) nezávislou treťou stranou finančne schopnou splniť túto záruku.
Ak má však nájomca opciu na nákup majetku za cenu, o ktorej sa očakáva, že bud e dostatočne nižšia ako
objektívnahodnotakdátumu,keďsaopciastaneuplatniteľnou,keďnazači atkunájmujeprimeraneisté,že
opcia bude uplatnená, minimálne nájomné platby obsahujú minimálne platb y splatné počas nájomného
obdobia a platby požadované pri využití tejto kúpnej opcie.Objektívna hodnota je suma, za ktorú by sa mohol majetok vymeniť alebo závä zok vyrovnať v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.
Ekonomická životnosť je buď:a) obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude ekonomicky použiteľ ný jedným alebo viacerými
používateľmi; alebo
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, u ktorých sa očakáva, že budú získané z majetku jedným
alebo viacerými používateľmi.
Doba použiteľnosti je odhadnuté zostávajúce obdobie, od začiatku obdobi a nájmu, bez obmedzenia dĺžky
nájomného obdobia, počas ktorého sa očakáva, že ekonomické úžitky obsiah nuté v majetku podnik
spotrebuje.Zaručená zostatková hodnota je:a) v prípade nájomcu, tá časť zostatkovej hodnoty, ktorá je zaručená nájom com alebo s nájomcom
spriaznenou osobou (suma záruky, ktorá je maximálnou sumou, ktorá by sa mo hla stať, v každom
prípade, splatnou); a
b) vprípadeprenajímateľa,táčasťzostatkovejhodnoty,ktorájezaručen ánájomcomalebotreťoustranou,
ktorá nie je spriaznenou osobou prenajímateľ a, ktorá je finančne schopná vyrovnať záväzky podľa
záruky.
Nezaručená zostatková hodnota je ten podiel zostatkovej hodnoty prenají maného majetku, realizácia
ktorého prenajímateľom nie je zaistená alebo je zaručená len spriaznenou osobou prenajímateľa.
Hrubá investícia do nájmu je súhrn minimálnych nájomných platieb u finanč ného nájmu z hľadiska
prenajímateľa a akejkoľvek nezaručenej zostatkovej hodnoty zostávajúc ej z časového rozlišovania
prenajímateľovi.
Nerealizovaný finančný výnos je rozdiel medzi:a) súhrnom minimálnych nájomných splátok v prípade finančného nájmu z hľa diska prenajímateľa
a akejkoľvek nezaručenej zostatkovej hodnoty zostávajúcej z časového ro zlišovania prenajímateľovi; a
b) objektívnou hodnotou hore uvedeného a), v úrokovej miere obsiahnutej v nájmu.
Čistá investícia do nájmu je hrubá investícia do nájmu mínus nerealizovan ý finančný výnos.
Implicitná úroková miera nájmu je diskontná miera, ktorá na začiatku nájm u ovplyvňuje, že agregovaná
súčasná hodnota a) minimálnych nájomných splátok a b) nezaručenej zostat kovej hodnoty sa rovná
skutočnej hodnote prenajímaného majetku.Nájomcova prírastková úroková miera z pôžičiek je úroková miera, ktorú by nájomca musel zaplatiť za
podobnýnájom,aleboaksatonedáurčiť,miera,priktorejbysimoholnájom canazačiatkunájmuvypožičať
finančné prostriedky na nákup majetku, na podobné obdobi e a s podobnou zárukou.126 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Podmienené nájomné je tá časť nájomných splátok, ktorá nie je stanovená fi xnou sumou, ale je založená
na inom faktore ako len na toku času (napríklad, percento predaja, rozsah p oužitia, cenové indexy, trhové
úrokové miery).
4. Definícia nájmu zahŕňa zmluvy pre nájom majetku, ktoré obsahujú ustano venie dávajúce nájomcovi opciu
získaťvlastníckeprávonamajetok,prisplnenídohodnutýchpodmienok.T ietozmluvysúniekedyznámeako
nájomné kúpne zmluvy.
KLASIFIKÁCIA NÁJMOV
5.Klasifikácia nájmov prijatá v tomto štandarde je založená na rozsahu, v kt orom riziká a odmeny plynúce
z vlastníctva prenajatého majetku spočívajú na nájomcovi alebo prenajím ateľovi. Riziká zahrňujú možnosti
strát z nevyužitej kapacity alebo technologického zastarávani a a z kolísania v návratnosti spôsobeného
meniacimisaekonomickýmipodmienkami.Odmenymôžubyťpredstavovanéoč akávanímziskovejčinnosti
počasekonomickejživotnostimajetkuaprírastkomzozhodnoteniaaleboz realizáciezostatkovejhodnoty.
6.Nájom je klasifikovaný ako finančný nájom, ak prevádza v podstate všetky r iziká a odmeny plynúce
zvlastníctva.Nájomjeklasifikovanýakooperatívnynájom,akneprevádz avpodstatevšetkyrizikáaodmeny
plynúce z vlastníctva.
7.Keďže transakcia medzi prenajímateľom a nájomcom je založená na nájomnej zmluve spoločnej pre obe
strany,jevhodnépoužiťzhodnédefinície.Použitietýchtodefiníciínar ozdielneokolnostidvochstránmôže
mať niekedy za následok, že rovnaký nájom je klasifikovaný odlišne prenaj ímateľom a nájomcom.
8.Či je nájom finančným nájmom alebo operatívnym nájmom, to závisí skôr od ob sahu transakcie než od
formyzmluvy (1).Príkladysituácií,ktorébymohlibežneviesťknájmuklasifikovanémua kofinančnýnájom,
sú:
a) nájom prevádza vlastníctvo majetku na nájomcu koncom obdobia nájmu;
b) nájomcamáopciunakúpumajetkuzacenu,uktorejsaočakáva,žebudepods tatnenižšiaakoobjektívna
hodnotakdátumu,kedysaopciastávauplatniteľnou,takženazačiatkunáj mujeprimeraneisté,žeopcia
sa využije;
c) nájomné obdobie je na podstatnú časť ekonomickej životnosti majetku, a j keď sa vlastnícke právo
neprevedie;
d) na začiatku nájmu súčasná hodnota minimálnych nájomných splátok je pri najmenšom v podstate celá
objektívna hodnota prenajatého majetku;
e) prenajatýmajetokjezvláštnejpodstatytak,želennájomcahomôžepouž iťbezvykonaniaväčšíchúprav.
9.Ukazovatele situácií, ktoré individuálne alebo v kombinácii by mohli tie ž viesť k nájmu, ktorý bude
klasifikovaný ako finančný nájom sú:
a) aknájomcamôžezrušiťnájom,prenajímateľovestratyspojenésjehozru šením,súnahradenénájomcom;
b) prírastkyalebostratyzkolísaniavobjektívnejhodnotezostatkuprip adnúnájomcovi(napríkladvoforme
nájomného rabatu rovnajúcemu sa výťažku z predaja ku koncu nájmu); a
c) nájomcamáschopnosťpokračovaťvnájmuzasekundárneobdobiezanájomn é,ktoréjepodstatnenižšie
ako trhové nájomné.
(1) Pozri tiež SIV-27: posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú pr ávne formy nájmu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 127
10. Klasifikácia nájmu je urobená na začiatku nájmu. Ak v akomkoľvek čase nájo mca a prenajímateľ súhlasia
zmeniťpodmienkynájmu,inakakoobnovenímnájmu,spôsobom,ktorýbymoho lmaťzanásledokodlišnú
klasifikáciunájmupodľakritériívodsekoch5až9,hocizmenenépodmienk ybolivskutočnostinazačiatku,
revidovanázmluvajepovažovanázanovúzmluvupočasjejobdobia.Zmenyvo dhadoch(napríkladzmeny
pri odhadoch ekonomickej životnosti, alebo zostatkovej hodnoty prenaja tého majetku) alebo zmeny
v okolnostiach (napríklad nedodržanie záväzkov nájomcom), nedávajú vša k dôvod pre vznik novej
klasifikácie nájmu na účtovné účely.
11. Nájmypozemkovabudovsúklasifikovanéakooperatívnealebofinančnénáj myrovnakýmspôsobomako
nájmy iných majetku. Charakteristikou pozemkov však je, že pozemok má neo bmedzenú ekonomickú
životnosť, a ak sa neočakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby nájmu, nájomca neprijme
v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Odmena, zaplaten á za takúto nájomnú držbu,
predstavuje predplatené nájomné splátky, ktoré sú amortizované za dobu n ájmu v súlade s modelom
poskytovaných úžitkov.
NÁJMY V ÚČTOVNÝCH ZÁVIERKACH NÁJOMCOV
Finančné nájmy
12. Nájomcovia by mali vykázať finančné nájmy ako majetok a záväzky v ich súvah ách v sumách rovnajúcich
sa na začiatku nájmu objektívnej hodnote prenajatého majetku, alebo, ak j e nižšia, v súčasnej hodnote
minimálnych nájomných splátok. Pri výpočte súčasnej hodnoty minimálnyc h nájomných splátok
diskontným faktorom je implicitná úroková miera nájmu, ak je to možné urči ť, ak nie, mala by sa použiť
nájomcova prírastková úroková miera z pôžičiek.
13. Transakcie a iné udalosti sú účtované a prezentované v súlade s ich podstat ou a finančnou realitou a nie
výlučne s ich právnou formou. Pokiaľ právna forma nájomnej zmluvy je taká, že nájomca nemôže získať
právne vlastníctvo prenajatého majetku, v prípade finančného nájmu, pod stata a finančná skutočnosť sú
také, že nájomca získava ekonomické úžitky z používania prenajatého maje tku počas hlavnej časti jeho
ekonomickej životnosti výmenou za vstúpenie do záväzku zaplatiť za toto p rávo hodnotu približujúcu sa
k objektívnej hodnote majetku a súvisiacemu finančnému nákladu.
14. Ak takéto nájomné transakcie nie sú odrazené v súvahe nájomcu, ekonomické zdroje a úroveň záväzkov
podniku sú podhodnotené, čo skresľuje finančné ukazovatele. Je preto vho dné, aby bol finančný nájom
vykázanývsúvahenájomcuakomajetok,akoajakozáväzokzaplatiťbudúcen ájomnésplátky.Nazačiatku
nájmu majetok a záväzok pre budúce nájomné splátky sú vykázané v súvahe v ro vnakých sumách.
15. Nie je vhodné pre záväzky za prenajatý majetok, aby boli prezentované vo vý kazoch účtovnej závierky
formouodpočítaniazprenajatéhomajetku.Aksapriprezentáciizáväzkov vsúvaheurobírozlíšeniemedzi
obežnými a neobežnými záväzkami, rovnaké rozlíšenie sa urobí pre nájomné záväzky.
16. Počiatočné priame náklady sú často spôsobené v spojení so zvláštnymi činn osťami, ako pri rokovaní
a zabezpečovaní nájomných zmlúv. Náklady identifikované ako priamo prir aditeľné činnostiam
vykonávaným nájomcom pre finančný nájom, sú zahrnuté ako súčasť vykázané ho prenajatého majetku.
17. Nájomné splátky by sa mali rozdeliť medzi finančný náklad a zníženie nespl ateného záväzku. Finančný
nákladbysamalrozložiťdoobdobípočasdobynájmutak,abysavytvorilast álaperiodickáúrokovámiera
na zostávajúce zostatky záväzku za každé obdobie.
18. V praxi pri rozvrhnutí finančného nákladu do období počas doby nájmu môžu b yť na zjednodušenie
výpočtu použité niektoré formy odhadov.128 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
19. Finančný nájom vedie v každom období k odpisovým nákladom z odpisovateľný ch majetku, ako aj
finančnému nákladu za každé účtovné obdobie. Zásada odpisovania pri pren ajatom majetku by sa mala
zhodovaťsozásadoupreodpisovateľnýmajetok,ktorésúvovlastníctve,a vykázanéodpisovaniebysamalo
vypočítaťnazákladestanovenomvmedzinárodnýchúčtovnýchštandardoch IAS16,Nehnuteľnosti,stroje
azariadeniaaIAS38,Nehmotnýmajetok.Akniejeprimeranáistota,ženájo mcazískavlastníctvonakonci
dobynájmu,malbysamajetokúplneodpísaťpočasdobynájmualebojehodoby použiteľnosti,podľatoho,
ktorá je kratšia.
20. Sumaodpisovprenajatéhomajetkujerozdelenánakaždéúčtovnéobdobiepo časočakávanejdobypoužitia
nasystematickomzákladezhodnesozásadouodpisovaniaprijatounájomco mpreodpisovateľnýmajetok,
ktorýjevovlastníctve.Akjeprimeranáistota,ženájomcazískavlastníc tvokoncomdobynájmu,očakávané
obdobie použitia je doba použiteľnosti majetku, inak sa majetok odpíše za dobu nájmu alebo jeho dobu
použiteľnosti, čo je kratšie.
21. Suma nákladov odpisov za majetok a finančného nákladu za obdobie je zriedk avo rovnaká ako nájomné
splátkysplatnézaobdobie,apretojenevhodnévykázaťlensplatnénájomn ésplátkyakonákladvovýkaze
ziskov a strát. Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci závä zok sa rovnajú v období po
začiatku nájmu.
22. Na určenie, či prenajatý majetok je znehodnotený, v prípade, keď očakávan é budúce ekonomické úžitky
z takéhoto majetku sú nižšie ako jeho účtovná hodnota, podnik používa Medz inárodný účtovný štandard
zaoberajúci sa znížením hodnoty majetku, ktorý stanovuje požiadavky, ak o by mal podnik vykonať
prehodnotenie účtovnej hodnoty svojho majetku, ako by mal určiť reproduk čnú hodnotu majetku, a kedy
by mal vykázať alebo zrušiť zníženie hodnoty.
23. Nájomca by mal okrem požiadaviek v IAS 32, Finančné nástroje: zverejňovan ie a prezentácia, urobiť
nasledujúce zverejnenia za finančné nájmy:
a) za každú skupinu majetku, čistú účtovnú hodnotu k súvahovému dňu;
b) porovnaniemedzicelkovousumouminimálnychnájomnýchsplátokksúvah ovémudňuaichsúčasnou
hodnotou. Okrem toho, podnik by mal zverejniť celkovú hodnotu minimálnyc h nájomných splátok
k súvahovému dňu ich súčasnú hodnotu pre každé z nasledujúcich období:i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok ale najviac päť rokov;iii) viac ako päť rokov;
c) podmienené nájomné vykázané vo výnosoch za obdobie;d) celkovúhodnotubudúcichminimálnychsplátoksubnájmov,ktorésúočak ávané,žebudúprijatépodľa
nevypovedateľných subnájmov k súvahovému dňu; a
e) všeobecný opis nájomcových podstatných nájomných zmlúv vrátane, ale n ie s obmedzením na,
nasledujúce:i) základ, na ktorom sú podmienené nájomné splátky určené;ii) existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automat ického stúpania; a
iii) obmedzeniauloženénájomnýmizmluvami,akosúobmedzeniatykajúces adividend,dodatočného
dlhu a ďalšieho nájmu.
24.
Navyše,požiadavkynazverejneniepodľaIAS16,Nehnuteľnosti,strojeaz ariadenia,36,Zníženiehodnoty
majetku, IAS 38, Nehmotný majetok, IAS 40, Investície v nehnuteľnostiach a IAS 41, Poľnohospodárstvo,
sa vzťahujú na hodnoty prenajatých majetku v rámci finančných nájmov, kto ré sa účtujú nájomcom ako
nadobudnutia majetku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 129
Operatívne nájmy
25. Nájomné splátky podľa operatívneho nájmu by mali byť vykázané ako náklad v o výkaze ziskov a strát
na rovnomernom základe počas doby nájmu, ak nie je iný systematický základ predstaviteľom časového
modelu používateľovho úžitku (1).
26. Pre operatívne nájmy, nájomné splátky (okrem nákladov za služby ako je poi stenie a údržba) sú vykázané
ako náklad vo výkaze ziskov a strát na rovnomernom základe, ak nie je iný sys tematický základ
predstaviteľom časového modelu používateľovho úžitku, aj keď splátky ni e sú na takomto základe.
27. Nájomcovia by mali, dodatočne k požiadavkám v IAS 32, Finančné nástroje: z verejnenie a prezentácia,
urobiť nasledujúce zverejnenia pre operatívne nájmy:
a) celkovásumabudúcichminimálnychnájomnýchsplátokpodľanevypoveda teľnéhooperatívnehonájmu
za každé z nasledujúcich období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;iii) viac ako päť rokov;
b) celkovásumabudúcichminimálnychsubnájomnýchsplátok,ktorésúočak ávané,žebudúprijatépodľa
nevypovedateľných subnájmov k súvahovému dňu;
c) nájomnéasubnájomnésplátkyvykázanévovýnosochzaobdobie,soddelen ýmisumamipreminimálne
nájomné splátky, podmienené nájomné a subnájomné splátky;
d) všeobecný popis nájomcových podstatných nájomných zmlúv vrátane, ale nie s obmedzením na,
nasledujúce:i) základ, na ktorom sú splátky podmieneného nájomného určené;ii) existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automat ického stúpania; a
iii) obmedzeniauloženénájomnýmizmluvami,akosúobmedzeniatýkajúces adividend,dodatočného
dlhu a ďalšieho nájmu.
NÁJMY V ÚČTOVNÝCH ZÁVIERKACH PRENAJÍMATEĽOV
Finančné nájmy
28. Prenajímatelia by mali vykázať majetok držaný vo forme finančného nájmu v ich súvahách a prezentovať
ich ako pohľadávku v sume rovnajúcej sa čistej investícii do nájmu.
29. Podľa finančného nájmu v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z právneh o vlastníctva sú prevedené
prenajímateľom a tak pohľadávky z nájomných splátok sa chápu u prenajímat eľa ako zaplatenie istiny
a finančný výnos, aby sa vykonala náhrada výdavkov prenajímateľa a odmena prenajímateľa za jeho
investíciu a služby.
30. Vykázanie finančného výnosu by malo byť založené na modeli odrážajúcom st álu periodickú mieru
návratností prenajímateľových čistých investícii splatných z finančné ho nájmu.
31. Cieľom prenajímateľa je rozdeliť finančný výnos za dobu nájmu na systemat ickom a racionálnom základe.
Totorozvrhnutiejezaloženénamodeliodrážajúcomstáluperiodickúmier unávratnostiprenajímateľových
čistých investícií splatných z finančného nájmu. Nájomné splátky súvisi ace s účtovným obdobím, okrem
nákladov za služby, sú aplikované oproti hrubej investícii do nájmu tak, a by znížili tak istinu, ako aj
nerealizovaný finančný výnos.
(1) Pozri tiež SIV- 15: operatívny nájom – stimuly.130 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
32. Odhadnuténezaručenézostatkovéhodnotypoužitéprivypočítavaníprena jímateľovejhrubejinvestíciedo
nájmu, sú pravidelne prehodnocované. Ak sa vykonalo zníženie v odhadovan ej nezaručenej zostatkovej
hodnote, rozvrhnutie výnosu za dobu nájmu je revidované a vykáže sa okamži te prípadná redukcia
vzhľadom na časovo už rozlíšené sumy.
33. Často sa vyskytnú prenajímateľovi pri rokovaní a dohodnutí nájmu počiato čné priame náklady, ako sú
komisionárske a právne poplatky. Pre finančné nájmy tieto počiatočné pri ame náklady vytvárajú finančný
výnos a buď sa okamžite vykážu vo výnosoch, alebo sa zaúčtujú do výnosov za d obu nájmu. V druhom
z uvedených prípadov sa môže vykázať výdavok ako náklad a časť nerealizova ného finančného výnosu sa
rovná počiatočným priamym nákladom, ako výnos v tom istom období.
34. Výrobcovia alebo obchodníci ako prenajímatelia by mali vykázať zisk aleb o stratu z predaja vo výnosoch
za obdobie v súlade so zásadou, ktorú sleduje podnik pri priamych predajoc h. Ak sú určené umelo nízke
úrokovémiery,ziskzpredajabysamalobmedziťnavýšku,ktorábysapoužil a,akbysaúčtovalakomerčná
úroková miera. Počiatočné priame náklady by sa mali vykázať ako náklad vo v ýkaze ziskov a strát
na začiatku nájmu.
35. Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom voľbu kúpy alebo n ájmu majetku. Finančný
nájom majetku výrobcom alebo obchodníkom spôsobuje vznik dvoch typov výn osu:
a) ziskalebostratazodpovedajúcaziskualebostratevyplývajúcejzpria mehopredajaprenajatéhomajetku,
za bežnú predajnú cenu, odrážajúcu akýkoľvek uplatniteľný objemový aleb o obchodný rabat; a
b) finančný výnos za dobu nájmu.
36. Tržba z predaja zaznamenaná k začatiu obdobia finančného nájmu výrobcom a lebo obchodníkom ako
prenajímateľom je objektívna hodnota majetku, alebo, ak je nižšia, súčas ná hodnota minimálnych
nájomných splátok zostávajúcich z časového rozlišovania prenajímateľo vi, vypočítaná pri komerčnej
úrokovej miere. Cena predaja vykázaná k začatiu doby nájmu je nákladová, a lebo účtovná hodnota, ak je
odlišná, prenajatého majetku mínus súčasná hodnota nezaručenej zostatk ovej hodnoty. Rozdiel medzi
tržbouzpredajaanákladomnapredajjeziskzpredaja,ktorýjevykázanývs úladesozásadousledovanou
podnikom pre predaje.
37. Výrobcoviaaleboobchodníciakoprenajímatelianiekedystanoviaumelon ízkeúrokovémiery,abyprilákali
zákazníkov.Použitietakýchtomierbymohlomaťzanásledoknadmernýpodi elvýnosuztransakcie,ktorá
je vykázaná v čase predaja, na celkovej sume výnosu. Ak sú stanovené umelo n ízke úrokové miery, zisk
zpredajabymoholbyťobmedzenýdovýškyzisku,ktorýbysaaplikovalpripo užitíkomerčnýchúrokových
mier.
38. Počiatočnépriamenákladysúvykázanéakonákladykzačatiudobynájmu,pr etožesúvisianajmäsoziskom
z predaja výrobcu alebo obchodníka.
39. Prenajímateľ by mal okrem požiadaviek v IAS 32, Finančné nástroje: zverej ňovanie a prezentácia, urobiť
nasledujúce zverejnenia pre finančný nájom:
a) vzájomnéporovnaniemedzicelkovousumouhrubejinvestíciedonájmuks úvahovémudňuasúčasnou
hodnotouminimálnychnájomnýchsplátokksúvahovémudnu.Naviac,podnik bymalzverejniťcelkovú
hodnotu hrubej investície do nájmu a súčasnú hodnotu splatných minimálny ch nájomných splátok
k súvahovému dňu za každé z nasledujúcich období:
i) do jedného roka;ii) viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;iii) viac ako päť rokov;
b) nerealizovaný finančný výnos;c) nezaručené zostatkové sumy zostávajúce z časového rozlišovania prena jímateľovi;
d) akumulované opravné položky pre nevymožiteľné pohľadávky minimálnyc h nájomných splátok;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 131
e) podmienené nájomné vykázané vo výnosoch; a
f) všeobecný opis prenajímateľových podstatných nájomných dohôd.
40. Akoukazovateľrastuječastotiežužitočnézverejniťhrubúinvestíciumí nusnerealizovanývýnosvnovom
obchode pridanom počas účtovného obdobia, po odpočítaní príslušných súm zrušených nájmov.
Operatívne nájmy
41. Prenajímatelia by mali prezentovať majetok, ktorý je predmetom operatív nych nájmov v súlade
s charakterom majetku.
42. Výnosznájmuzoperatívnychnájmovbymalbyťvykázanývovýnosochnarovno mernomzákladezadobu
nájmu,akinýsystematickýzákladnereprezentujeviacčasovýmodel,vkto rompoužitienájmuodvodeného
z prenajatého majetku je zmenšené (1).
43. Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s nájomnými výnosmi , sa vykážu ako náklad. Výnos
z nájmu (okrem príjmov za poskytnuté služby, ako sú poistenie a údržba) je v ykázaný vo výnosoch
na rovnomernom základe za dobu nájmu, aj keď príjmy nie sú na takomto základ e, ak iný systematický
základ nereprezentuje viac časový model, v ktorom použitie úžitku odvode ného z prenajatého majetku je
zmenšené.
44. Počiatočnépriamenákladyvzťahujúcesavýslovnekrealizovanýmvýnosom zoperatívnehonájmusabuď
zadržiaapriradiakvýnosuzadobunájmuvpomerekvykázanémuvýnosuznájo mného,alebosavykážu
ako náklad vo výkaze ziskov a strát za obdobie, v ktorom sa vyskytli.
45. Odpisy prenajatých majetku by mali byť na základe zhodnom s prenajímateľo vou zásadou bežného
odpisovaniaprepodobnýmajetokasumaodpisubymalabyťvypočítanánazák ladestanovenomvIAS16,
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a IAS 38, Nehmotný majetok.
46. Na určenie, či sa zmenšila hodnota prenajatého majetku, t. j., či očakávan é budúce ekonomické úžitky
ztakéhotomajetkusúnižšie,akojehoúčtovnáhodnota,podnikpoužívamed zinárodnýúčtovnýštandard
zaoberajúci sa znížením hodnoty majetku, ktorý stanovuje požiadavky, ak o by mal podnik revidovať
účtovnú hodnotu svojho majetku, ako by mal určiť reprodukčnú hodnotu maje tku a kedy by mal vykázať,
alebo zmenšiť stratu zo zníženia hodnoty.
47. Výrobca alebo obchodník ako prenajímateľ nevykazuje pri uzavretí operat ívneho nájmu zisk z predaja,
pretože nejde o to isté, čím je predaj.
48. PrenajímateliabymaliokrempožiadaviekvIAS32,Finančnénástroje:zve rejňovanieaprezentácia,urobiť
nasledujúce zverejnenia pre operatívne nájmy:
a) budúce minimálne nájomné platby z nevypovedateľných operačných nájmo v v celkovej hodnote a za
každé z období:
i) do jedného roka;ii) viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;iii) viac ako päť rokov;
b) celková suma podmieneného nájomného vykázaného vo výnosoch; a
c) všeobecný opis prenajímateľových podstatných nájomných dohôd.
48A.
Navyše,požiadavkynazverejneniepodľaIAS16,Nehnuteľnosti,strojeaz ariadenia,36,Zníženiehodnoty
majetku, IAS 38, Nehmotný majetok, IAS 40, Investície v nehnuteľnostiach a IAS 41, Poľnohospodárstvo,
sa vzťahujú na hodnoty prenajatého majetku v rámci operatívnych nájmov.
(1) Pozri tiež SIV- 15: operatívny nájom – stimuly.132 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
TRANSAKCIE PREDAJA A SPÄTNÉHO NÁJMU 1
49. Transakcia predaja a spätného nájmu zahŕňa predaj majetku predávajúcim a nájom toho istého majetku
predávajúcemu. Hodnota splátok nájmu a predajná cena sú obyčajne vzájomn e závislé, pretože sú
dohodnuté naraz. Účtovné zaobchádzanie s transakciou predaja a spätného nájmu závisí na type
zahrnutého nájmu.
50. Aktransakciapredajaaspätnéhonájmumázanásledokfinančnýnájom,akýk oľvekprebytoknadúčtovnú
hodnotubynemalbyťokamžitevykázanýakovýnosvúčtovnýchzávierkachpr edajcu–nájomcu.Namiesto
toho by mal byť časovo rozlíšený a amortizovaný počas doby nájmu.
51. Ak spätný nájom je finančným nájmom, transakcia je prostriedok, pomocou k torého prenajímateľ
poskytuje nájomcovi financie, pričom majetok je zárukou. Pre tento dôvod nie je vhodné považovať
prebytok tržieb z predaja nad účtovnou hodnotou za výnos. Takýto prebytok je odložený a amortizovaný
počas doby nájmu.
52. Ak transakcia predaja a spätného nájmu má za následok operatívny nájom a je zrejmé, že transakcia je
stanovenávobjektívnejhodnote,každýziskalebostratabymalibyťvykáz anéokamžite.Akjepredajnácena
pod objektívnu hodnotu, každý zisk alebo strata by mali byť vykázané okamž ité okrem toho, ak strata je
kompenzovaná budúcimi nájomnými splátkami pod trhovú cenu, mala by byť od ložená a amortizovaná
v pomere k nájomným splátkam za obdobie, pre ktoré sa očakáva, že majetok sa bude používať. Ak je
predajná cena nad objektívnu hodnotu, prebytok nad objektívnou hodnotou by mal byť odložený
a umorený na obdobie, pre ktoré sa očakáva, že majetok sa bude používať.
53. Ak je spätný nájom operatívnym nájmom, a nájomné splátky a predajná cena sú stanovené v objektívnej
hodnote, v skutočností došlo k bežnej predajnej transakcii a akýkoľvek zi sk alebo strata sú vykázané
okamžite.
54. Pre operatívne nájmy, ak objektívna hodnota v čase transakcie predaja a sp ätného nájmu je menšia ako
účtovná hodnota majetku, strata rovnajúca sa sume rozdielu medzi účtovno u hodnotou a objektívnou
hodnotou by mala byť vykázaná okamžite.
55. Pre finančné nájmy nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, ak nebol nehnuteľ nosti znehodnotený, kedy
účtovná hodnota je znížená na reprodukčnú hodnotu v súlade s Medzinárodný m účtovným štandardom
zaoberajúcim sa znížením hodnoty majetku.
56. Požiadavky zverejnenia pre nájomcov a prenajímateľov sa používajú rovna ko na transakcie predaja
aspätnéhonájmu.Požadovanýpopispodstatnýchnájomnýchpodmienokvedi ekzverejneniujedinečných
alebo nezvyčajných podmienok zmluvy alebo podmienok transakcií predaja a spätného nájmu.
57. Transakcie predaja a spätného nájmu môžu spĺňať kritérium oddeleného zve rejnenia v IAS 8, Čistý zisk
alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách, odse k1 6
PRECHODNÉ USTANOVENIA
58. Retrospektívne použitie tohto štandardu je odporúčané, ale nie požadova né. Ak štandard nie je použitý
retrospektívne,zostatokakéhokoľvektrvajúcehofinančnéhonájmujepo važovaný,žebudesprávneurčený
prenajímateľom a mal by byť preto účtovaný v súlade s podmienkami tohto šta ndardu.
DÁTUM ÚČINNOSTI
59. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúcel.januára1999aleboneskôr.Akpodnikpoužívatentoštandard preúčtovnézávierkyzostavené
zaobdobiazačínajúcepred1.januárom1999,podnikbymalzverejniťskuto čnosť,žepoužiltentoštandard
namiesto IAS 17, Účtovanie nájmov, schválený v roku 1982.
60. Tento štandard nahrádza IAS 17, Účtovanie nájmov, schválený v roku 1982.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 133
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 18
(REVIDOVANÝ 1993)
Výnosy z bežnej činnosti
V roku 1998 pozmenil IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie, znenie odseku 11 IAS 18 vložením
krížového odkazu na IAS 39.
V máji 1999 pozmenil IAS 10 (revidovaný 1999), Udalosti po súvahovom dni, z nenie odseku 36. Zmenený
a doplnený text nadobudol účinnosť pre ročné účtovné závierky zostavené z a obdobia začínajúce 1. januára 2000
alebo neskôr.
Vjanuári2001saprostredníctvomIAS41,Poľnohospodárstvo,zmeniladop lnilodsek6IAS41sapoužijepreročné
účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 2003 alebo ne skôr.
S IAS 18 súvisia nasledujúce výklady SIC:
— SIC – 27: Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú právne formy nájmu,
— SIC – 31: Výnosy – Výmenné obchody zahŕňajúce reklamné služby.
OBSAH
Odseky
Cieľ 134
Rozsah 135
Definície 136
Oceňovanie výnosov 136
Identifikácia transakcie 137
Predaj tovaru 137
Poskytovanie služieb 138
Úrok, poplatky za priemyselné a autorské práva a dividendy 139
Zverejňovanie 140
Dátum účinnosti 140
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Výnosy sú definované v rámcovej osnove pre zostavovanie a prezentáciu účt ovných závierok ako zvýšenie
ekonomickýchúžitkovpočasúčtovnéhoobdobiavoformeprílivualebozvýš eniamajetkualebozníženiezáväzkov,
čo má za následok zvýšenie vlastného imania, iné ako je zvýšenie súvisiace s vkladmi od účastníkov do vlastného
imania. Výnosy zahŕňajú tak výnosy z bežnej činnosti, ako aj iné výnosy a ne realizované zisky. Výnosy z bežnej
činnostisúvýnosmi,ktorévznikajúzbežnýchčinnostípodnikuasúuvádza népodmnohýminázvamivrátanenázvov
tržby,poplatkyzaslužby,úroky,dividendyavýnosyzposkytnutýchpriem yselnýchaautorskýchpráv.Cieľomtohoto
štandardu je stanoviť spôsob účtovania výnosov z bežných činností, vznik ajúcich z určitých druhov transakcií
a udalostí.134 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Hlavnouotázkoupriúčtovanívýnosovzbežnýchčinnostíjestanovenie,ke dytietovýnosyvykázať.Výnosyzbežných
činností sú vykázané, ak je pravdepodobné, že do podniku budú plynúť budúc e ekonomické úžitky a tieto úžitky je
možnéspoľahlivomerať.Tentoštandardurčujeokolnosti,zaktorýchbudú tietokritériasplnenéavýnosyzbežných
činností budú vykázané. Štandard poskytuje aj praktický návod na používa me týchto kritérií.
ROZSAH
1.Tentoštandardbymalipoužívaťvšetkypodnikypriúčtovanívýnosovvznik ajúcichznasledujúcichtransakcií
a udalostí:
a) predaj tovaru;
b) poskytovanie služieb;c) používaniemajetkupodnikuinýmistranami,zktoréhoplynieúrok,popl atkyzapriemyselnéaautorské
práva a dividendy.
2.
Tento štandard nahrádza IAS 18, Vykazovanie výnosov, schválený v roku 198 2.
3.Tovar zahŕňa tovar vyrobený podnikom s cieľom predaja a tovar nakúpený s ci eľom ďalšieho predaja, ako
napríklad tovar nakúpený pre maloobchod alebo pozemky a iné nehnuteľnost i držané s cieľom ďalšieho
predaja.
4.Poskytovanieslužiebzahŕňaspravidlavykonaniezmluvnedohodnutejúlo hypodnikompočasdohodnutého
zmluvnéhoobdobia.Službymôžubyťposkytovanépočasjednéhoaleboviace rýchobdobí.Niektorézákazky
na poskytovanie služieb sa priamo vzťahujú k zákazkám na zhotovenie, napr íklad zákazky na služby
vedúcich projektantov alebo architektov. Výnosy, vznikajúce z týchto zá kaziek, nie sú predmetom tohto
štandardu, ale zaobchádza sa s nimi v súlade s požiadavkami pre zákazková v ýroba tak, ako je to
špecifikované v IAS 11, Zákazková výroba.
5.Pri použití majetku podniku inými stranami vznikajú výnosy z bežnej činno sti vo forme:
a) úroku – poplatku za použitie peňažných prostriedkov alebo peňažných pr otihodnôt alebo súm, ktorý
je splatný podniku;
b) poplatkov za priemyselné a autorské práva – poplatkov za použitie dlhod obých majetku podniku,
napríklad patentov, obchodných značiek, autorských práv a počítačového softvéru;
c) dividend – rozdelenia ziskov držiteľom investícií do vlastného imania v pomere, v akom sa podieľajú
na vlastníctve určitej triedy kapitálu.
6.Tento štandard sa nezaoberá výnosmi z bežnej činnosti pochádzajúcimi z:
a) nájomných zmlúv (pozri IAS 17, Nájmy);
b) dividendpochádzajúcichzfinančnýchinvestícií,ktorésúúčtovanéme tódouvlastnéhoimania(pozriIAS
28, Účtovanie investícií do pridružených podnikov);
c) poistných zmlúv poisťovní;d) zmienobjektívnejhodnotyfinančnýchmajetkualebofinančnýchzáväzk ovalebozichlikvidácie(pozri
tiež IAS 39, Finančné nástroje; vykazovanie a oceňovanie);
e) zmien hodnoty iných krátkodobých majetku;f) prvotnéhovkladuazmienobjektívnejhodnotybiologickýchmajetkutýk ajúcichsapoľnohospodárskej
činnosti; (pozri IAS 41, Poľnohospodárstvo);
g) prvotného vkladu a zmien poľnohospodárskej výroby (pozri IAS 41, Poľno hospodárstvo); a
h) ťažby nerastov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 135
DEFINÍCIE
7.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Výnosy predstavujú celkový prítok ekonomických úžitkov, vznikajúci v da nom období z bežných činností
podniku, ak tieto prítoky majú za následok iné zvýšenie vlastného imania a ko zvýšenie súvisiace s vkladmi
od účastníkov.
Objektívna hodnota je suma, za ktorú by sa mohol majetok vymeniť alebo závä zok vyrovnať v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.
8.Výnosy zahŕňajú len celkové prítoky ekonomických úžitkov obdržaných ale bo obdržateľných podnikom
na jeho vlastný účet. Sumy vybrané v mene tretích strán, ako sú napríklad da ne z obratu, spotrebné dane
a dane z pridanej hodnoty, nie sú ekonomickými úžitkami, ktoré plynú do pod niku a nemajú za následok
zvýšenie vlastného imania. Preto sú z výnosov vylúčené. Podobne, pri zast upovaní tretej strany podnikom,
zahŕňajú celkové prítoky ekonomických úžitkov sumy vybrané v prospech pr íkazcu, ktoré nemajú za
následok zvýšenie vlastného imania podniku. Sumy vybrané v mene príkazcu nie sú výnosom. Výnosom sa
ale stáva suma provízie.
OCEŇOVANIE VÝNOSOV
9.Výnosy by sa mali oceňovať v objektívnej hodnote obdržanej alebo obdržate ľnej protihodnoty (1).
10.Suma výnosov vznikajúca z transakcie je obvykle určená zmluvou medzi podn ikom a kupujúcim alebo
užívateľom majetku. Je meraná v objektívnej hodnote obdržanej alebo obdr žateľnej protihodnoty, po
zohľadnení všetkých obchodných zliav a objemových rabatov poskytovanýc h podnikom.
11.Voväčšineprípadovmáprotihodnotaformupeňažnýchprostriedkovalebop eňažnýchprotihodnôtasuma
výnosov predstavuje sumu obdržaných alebo obdržateľných peňažných pros triedkov alebo peňažných
protihodnôt. Ak je však prítok peňažných prostriedkov alebo peňažných pr otihodnôt odložený, môže byť
objektívna hodnota protihodnoty nižšia ako menovitá suma obdržaných ale bo obdržateľných peňažných
prostriedkov. Napríklad, podnik môže poskytnúť kupujúcemu bezúročný úv er alebo prijať od kupujúceho
ako protihodnotu za predaj tovaru zmenku, ktorá má nižšiu ako trhovú úroko vú mieru. Ak takáto dohoda
fakticky vytvára finančné transakcie, je objektívna hodnota protihodno ty určená diskontovaním všetkých
budúcichtržiebspoužitímúrokovejmiery,ktorújemožnéprisúdiť.Úroko vámiera,ktorújemožnéprisúdiť,
je tá úroková miera, ktorú je možné určiť buď z:
a) prevažujúcejúrokovejmieryprepodobnýnástrojemitentaspodobnýmkr editnýmhodnotením;alebo
b) úrokovejmiery,ktorádiskontujemenovitúsumutohtonástrojanabežnú peňažnúpredajnúcenutovaru
alebo služieb.
Rozdielmedziobjektívnouhodnotouamenovitousumouprotihodnotysavyk ážeakovýnoszúrokovpodľa
odsekov 29 a 30 a podľa IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie .
12.Ak sú tovary alebo služby vymenené alebo zamenené za tovary alebo služby, k toré majú podobnú povahu
ahodnotu,niejevýmenapovažovanázatransakciu,ktorávytváravýnosy.Č astojetoprípadtovarov,akoje
olejalebomlieko,kdedodávateliameniaalebozamieňajúzásobynarôznyc hmiestachtak,abyvčasvyhoveli
dopytu na konkrétnom mieste. Ak je tovar predaný alebo služby poskytnuté v ýmenou za nepodobný tovar
alebo služby, je výmena považovaná za transakciu, pri ktorej vznikajú výn osy. Výnosy sú oceňované
vobjektívnejhodnoteobdržanéhotovarualeboslužieb,upravenejosumuv šetkýchprevedenýchpeňažných
prostriedkov alebo peňažných protihodnôt. Ak nie je možné objektívnu hod notu obdržaného tovaru alebo
služieb spoľahlivo určiť, sú výnosy oceňované v objektívnej hodnote post úpeného tovaru alebo služieb,
upravenej o sumu všetkých prevedených peňažných prostriedkov alebo peňa žných protihodnôt.
(1) Pozri tiež SIV – 31: výnosy – výmenné obchody zahŕňajúce reklamné služby.136 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
IDENTIFIKÁCIA TRANSAKCIE
13. Kritériá na určovanie sú v tomto štandarde obvykle používané pre každú tra nsakciu osobitne. Za určitých
okolnostíjevšaknevyhnutné,používaťkritériáuznávaniaajpresamosta tneidentifikovateľnésúčastijednej
transakcie, tak aby bola vyjadrená podstata tejto transakcie. Napríklad , ak zahŕňa predajná cena tovaru
identifikovateľnú sumu určenú pre následnú údržbu, je táto suma odložená a určená ako výnos počas
obdobia,vktoromjeuvedenáslužbauskutočnená.Naopak,kritériápreuzn ávaniesapoužijúnadvealebo
viac transakcií spoločne, ak sú spojené takým spôsobom, že ich komerčnému účinku nie je možné
porozumieť bez odkazu na skupinu transakcií ako celku. Podnik môže naprík lad predať tovar a súčasne
uzavrieť samostatnú zmluvu na spätný nákup tovaru k neskoršiemu dátumu, p ričom dochádza k negácii
podstatného účinku transakcie; v tomto prípade sa s oboma transakciami za obchádza vcelku.
PREDAJ TOVARU
14. Výnosy za predaj tovaru by mali byť vykázané, ak sú splnené všetky nasleduj úce podmienky:
a) podnik previedol na kupujúceho podstatné riziká a odmeny vyplývajúce z vlastníctva tovaru;
b) podnik si neponecháva ani zotrvávajúcu manažérsku spoluzodpovednosť v miere obvykle
zodpovedajúcej vlastníctvu, ani si neponecháva účinný vplyv napredaný t ovar;
c) sumu výnosu je možné spoľahlivo určiť;
d) je pravdepodobné, že ekonomické úžitky vyplývajúce z transakcie budú p lynúť do podniku;
e) náklady, ktoré vznikli alebo ktoré vzniknú v súvislosti s transakciou, môžu byť spoľahlivo určené.
15. Posúdenie momentu, kedy podnik previedol podstatné riziká a odmeny vyplý vajúcich z vlastníctva
nakupujúceho,sivyžadujepreskúmanieokolnostítransakcie.Voväčšine prípadovsaprevodrizíkaodmien
vyplývajúcich z vlastníctva zhoduje s prevodom právneho titulu alebo odo vzdaním nehnuteľností
kupujúcemu. Je tomu tak u väčšiny maloobchodných predajov. V iných prípad och dôjde k prevodu rizík
a odmien vyplývajúcich z vlastníctva v rozdielny čas od času prevodu právn eho titulu alebo odovzdania
nehnuteľností.
16. Ak si podnik ponecháva podstatné riziká vyplývajúce z vlastníctva, nie je transakcia predajom a výnos nie
je vykázaný. Podnik si môže ponechať podstatné riziká vyplývajúce z vlast níctva mnohými spôsobmi.
Príklady situácií, v ktorých si môže podnik ponechať významné riziká a odm eny vyplývajúce z vlastníctva
sú:
a) ak si podnik ponecháva záväzok za neuspokojivú výkonnosť, na ktorý sa ne vzťahujú bežné záručné
ustanovenia;
b) ak je obdržanie výnosu z konkrétneho predaja závislé na obdržaní tejto s umy kupujúcim ako súčasti
tržieb za predaj tovaru, ktorý kupujúci sám uskutoční;
c) ak podmienky dodávky tovaru obsahujú aj jeho inštaláciu, inštalácia tv orí podstatnú súčasť zmluvy
a podnik ju ešte nedokončil; a
d) ak má kupujúci právo odstúpiť od kúpy z dôvodu uvedeného v kúpnej zmluve a podnik nepozná
pravdepodobnosť možnosti takéhoto odstúpenia.
17. Ak si podnik ponechá len nepodstatné riziko vyplývajúce z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos je
vykázaný. Napríklad, predávajúci si môže ponechať právny vzťah k tovaru v ýlučne preto, aby chránil
vymáhateľnosť splatnej sumy. V takomto prípade, ak podnik previedol pods tatné riziká a odmeny
vyplývajúce z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos je vykázaný. In ým príkladom situácie, keď si
podnik ponechal len nepodstatné riziko vyplývajúce z vlastníctva, môže b yť maloobchodný predaj, keď je
vprípadenespokojnostizákazníkaponúkanévráteniepeňažnýchprostrie dkov.Vtomtoprípadesúvýnosy
vykázané v čase predaja, za predpokladu, že predávajúci môže spoľahlivo o dhadnúť vrátenie peňažných
prostriedkov,ktorénastanevbudúcnostiaurčínazákladepredchádzajúc ichskúsenostíainýchdôležitých
faktorov záväzok za vrátenie peňažných prostriedkov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 137
18. Výnosysúvykázanélenakjepravdepodobné,žeekonomickéúžitkyspojenés transakcioubudúplynúťdo
podniku. V niektorých prípadoch, pokiaľ protihodnota nie je obdržaná, al ebo pokiaľ nie je odstránená
neistota, to nemusí byť pravdepodobné. Nemusí byt napríklad isté, či zahr aničný štátny orgán udelí
povoleniezaplatiťúhraduzapredajuskutočnenývzahraničí.Akjepovole nieudelené,jeneistotaodstránená
avýnosysúvykázané.Akvšakvznikneneistotaovymáhateľnostisumy,ktor áužbolazahrnutádovýnosov,
určí sa nevymáhateľná suma alebo suma, ktorej vymáhateľnosť prestala byť pravdepodobná ako náklad
a neupravuje sa pôvodne vykázaná suma výnosov.
19. Výnosy a náklady, ktoré sa vzťahujú k rovnakej transakcii alebo inej udalo sti sú vykázané súčasne, tento
processavovšeobecnostinazývazlaďovanievýnosovanákladov.Náklady, vrátanezárukainýchnákladov,
ktorévzniknúpoodoslanítovaru,môžubyťspoľahlivourčené,akbolispln enéajpodmienkyprevykázanie
výnosov.Výnosyvšaknemôžubyťvykázané,akniejemožnénákladyspoľahli vourčiť;vtýchtoprípadoch
je každá už obdržaná protihodnota za predaj tovaru vykázaná ako záväzok.
POSKYTOVANIE SLUŽIEB
20.Aksadávýsledoktransakciezahrňujúcejposkytovanieslužiebspoľahliv oodhadnúť,malbysavýnosspojený
stransakciouvykázaťpodľastupňadokončeniatransakcieksúvahovémudň u.Výsledoktransakciesamôže
spoľahlivo odhadnúť, ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:
a) suma výnosu môže byť spoľahlivo určená;
b) je pravdepodobné, že do podniku budú plynúť ekonomické úžitky spojené s transakciou;
c) stupeň dokončenie transakcie k súvahovému dňu, môže byť spoľahlivo zme raný; a
d) nákladyvynaloženénatransakciuanákladyvynaloženénadokončenietr ansakciemôžubyťspoľahlivo
ocenené (1)(2).
21.Vykázanievýnosovpodľastupňadokončeniatransakciesačastooznačujea kometódapercentadokončenia.
Podľa tejto metódy sú výnosy vykázané v tých účtovných obdobiach, v ktorýc h sú služby poskytnuté.
Vykázanievýnosovtýmtospôsobomposkytujeužitočnéinformácieorozsah uposkytovaniaslužiebčinnosti
a výsledkov za dané obdobie. Vykázanie výnosov týmto spôsobom požaduje aj IAS 11, Zákazková výroba.
Požiadavkytohotoštandardujemožnévovšeobecnostipoužiťprevykázani evýnosovasúvisiacichnákladov
pri transakcii zahrňujúcej poskytovanie služieb.
22.Výnosy sú vykázané len ak je pravdepodobné, že ekonomické úžitky spojené s transakciou budú plynúť do
podniku. Ak však vznikne neistota o vymáhateľnosti sumy už zahrnutej do vý nosov, vykáže sa
nevymáhateľnásumaalebosuma,ktorejvymáhateľnosťprestalabyťpravde podobnáakonáklad,neupravuje
sa suma pôvodne vykázaného výnosu.
23.Podnik je vo všeobecnosti schopný vykonať spoľahlivé odhady po tom, čo sa d ohodol s ostatnými stranami
transakcie na:
a) vymáhateľných právach každej strany za službu, ktorá bude týmito stran ami poskytnutá a obdržaná;
b) protihodnotách, ktoré majú byť vymenené; ac) spôsobe a podmienkach vysporiadania.
Pre podnik je tiež spravidla nevyhnutné mať účinný interný systém finančn ého rozpočtovania
avykazovania.Podnikpreskúmava,aakjepotrebné,revidujeodhadyvýnos ovpočasposkytovaniaslužieb.
Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne naznačovať, že výsledok tran sakcie nemôže byť spoľahlivo
odhadnutý.
(1) Pozri tiež SIV – 27: posudzovanie transakcií, ktoré obsahujú právne form y nájmu.
(2) Pozri tiež SIV – 31: výnosy – výmenné obchody zahŕňajúce reklamné služby.138 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
24. Stupeň dokončenia transakcie sa môže stanoviť rôznymi metódami. Podn ik používa tú metódu, ktorá
spoľahlivo meria uskutočnené služby. V závislosti na podstate transakci e môžu tieto metódy zahŕňať:
a) prehľady vykonanej práce;
b) podielydoposiaľposkytnutýchslužiebakopercentacelkovýchslužieb ,ktorémajúbyťposkytnuté;alebo
c) pomery medzi doposiaľ vzniknutými nákladmi a odhadnutými celkovými ná kladmi na transakciu. Do
hodnoty doposiaľ vzniknutých nákladov sú zahrnuté iba náklady za doposia ľ uskutočnené služby. Do
odhadnutých celkových nákladov transakcie sú zahrnuté len náklady, ktor é súvisia s poskytnutými
službami alebo službami, ktoré majú byť vykonané.
Priebežné platby a zálohy obdržané od zákazníkov často nevyjadrujú rozsa h poskytnutých služieb.
25.Na praktické účely, keď sa poskytované služby skladajú z neurčiteľného po čtu úkonov vykonaných počas
daného obdobia, sú výnosy vykázané priamo, pokiaľ neexistuje dôkaz, že ne jaká iná metóda nevyjadruje
lepšie stupeň dokončenia. Ak je určitý úkon dôležitejší ako ktorýkoľvek i ný úkon, je vykázanie výnosu
odložené do uskutočnenia tohto dôležitého úkonu.
26.Akniejemožnévýsledoktransakciezahrňujúcejposkytovanieslužiebspo ľahlivoodhadnúť,výnosybymali
byť vykázané len v rozsahu vykázaných nákladov, ktoré je možné získať späť .
27.Vpočiatočnýchštádiáchtransakciesačastostane,ževýsledoktransakci eniejemožnéspoľahlivoodhadnúť.
Napriektomumôžebyťpravdepodobné,žepodnikvynaloženénákladytransa kciezískaspäť.Pretojevýnos
vykázanýlenvrozsahuvynaloženýchnákladov,odktorýchsaočakáva,žeje možnéichzískaťspäť.Pretože
výsledok transakcie nie je možné spoľahlivo odhadnúť, žiaden zisk nie je v ykázaný.
28.Ak nie je možné výsledok transakcie spoľahlivo odhadnúť a nie je pravdepod obné, že vynaložené náklady
budú získané späť, nie je výnos vykázaný a vynaložené náklady sú vykázané a ko náklady daného obdobia.
Ak už pominuli neistoty, ktoré bránili spoľahlivému odhadu výsledku zmlu vy, je výnos vykázaný v súlade
s odsekom 20, nie podľa odseku 26.
ÚROK, POPLATKY ZA PRIEMYSELNÉ A AUTORSKÉ PRÁVA A DIVIDENDY
29. Výnosy za užívanie majetku podniku inými stranami, z ktorých plynie úrok, poplatky za priemyselné
a autorské práva a dividendy, by mali byť vykázané podľa zásad stanovených v odseku 30, ak:
a) je pravdepodobné, že do podniku budú plynúť ekonomické úžitky spojené s transakciou; a
b) sumu výnosu je možné spoľahlivo určiť.
30. Výnosy by mali byť vykázané nasledujúcimi spôsobmi:
a) úrokbymalbyťvykázanýnapomernomčasovomzáklade,ktorýzohľadňujee fektívnyvýnoszmajetku;
b) poplatky za priemyselné a autorské práva by mali byť vykázané na aktuáln om základe, v súlade
s podstatou súvisiacej zmluvy; a
c) dividendy by mali byť vykázané, ak je rozhodnuté o práve akcionárov obdr ať platbu.
31. Efektívny výnos z majetku je úrokovou mierou potrebnou na diskontovanie t okov budúcich peňažných
platieb očakávaných počas doby životnosti majetku tak, aby sa tieto rovna li pôvodnej účtovnej hodnote
majetku. Úrokový výnos zahŕňa sumu amortizácie každej zľavy, prémie aleb o iného rozdielu medzi
pôvodnou účtovnou hodnotou dlžného cenného papiera a jeho sumou v dobe spl atnosti.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 139
32. Aknabehnenezaplatenýúrokprednadobudnutíminvestícieprinášajúcejú rok,jenáslednéobdržanieúroku
zaúčtované medzi obdobie predchádzajúce nadobudnutiu a obdobie po nadob udnutí; ako výnosy sa určí
iba časť zodpovedajúca obdobiu po nadobudnutí. Ak sú dividendy na majetko vé cenné papiere splatné
z čistého zisku zodpovedajúceho obdobiu po nadobudnutí, sú tieto dividen dy odpočítané od obstarávacej
ceny cenných papierov. Ak je obtiažne urobiť takéto rozdelenie, s výnimko u náhodného rozdelenia
uskutočneného na základe vlastného rozhodnutia, sú dividendy vykázané a ko výnosy pokiaľ zjavne
nepredstavujú úhradu časti obstarávacej ceny majetkových cenných papie rov.
33. Poplatky za priemyselné a autorské práva sa časovo rozlišujú podľa podmie nok príslušnej zmluvy a sú
obvykletýmtospôsobomajvykazované,pokiaľ,vychádzajúczpodstatyzml uvy,niejevhodnejšievykázať
výnosy na nejakom inom systematickom a rozumnom základe.
34. Výnosysúvykázané,lenakjepravdepodobné,žeekonomickéúžitkyspojené stransakcioubudúplynúťdo
podniku.Akvšakvznikneneistotaovymáhateľnostisumyužzahrnutejdový nosov,jenevymáhateľnásuma
alebo suma, ktorej návratnosť prestala byť pravdepodobná, vykázaná ako n áklady, neupravuje teda sumu
pôvodne vykázaných výnosov.
ZVEREJŇOVANIE
35. Podnik by mal zverejňovať:
a) účtovné zásady prijaté pre vykazovanie výnosov, vrátane metód prijatý ch na stanovenie stupňa
dokončenia transakcií zahrňujúcich poskytovanie služieb;
b) sumukaždejvýznamnejkategórievýnosovvykázanýchpočasobdobia,vrá tanevýnosovtýkajúcichsa:
i) predaja tovaru;
ii) poskytovania služieb;iii) úrokov;iv) poplatkov za priemyselné a autorské práva;
v) dividend; a
c) sumu výnosov vznikajúcich z výmeny tovaru alebo služieb zahrnutých v ka ždej významnej kategórii
výnosov.
36.
Podnik zverejní všetky nepredvídané záväzky a nepredvídané pohľadávky v súlade s IAS 37, Rezervy,
nepredvídané záväzky a nepredvídané pohľadávky. Nepredvídané záväzky a nepredvídané pohľadávky
môžu vzniknúť z takých položiek, ako sú náklady na záruky, právne nároky, p okuty alebo možné straty.
DÁTUM ÚČINNOSTI
37. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce l. januára 1995 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 19
(REVIDOVANÝ 1998)
Zamestnanecké požitky
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 19, Penzijn é náklady, ktorého revidované
vyhotovenieschválilopredsedníctvovroku1993.Tentorevidovanýštand ardsastávaúčinnýmpreúčtovnézávierky
zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1999 alebo neskôr.V máji 1999 pozmenil IAS 10 (revidovaný 1999), Udalosti po súvahovom dni, o dseky 20 písm. b), 35, 125 a 141.
Zmeny a doplnenia sa stali účinnými pre účtovné závierky zostavené za obdo bia začínajúce 1. januára 2000 alebo
neskôr.140 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Tento štandard bol prepracovaný v roku 2000 s cieľom zmeniť definíciu maje tku programu a zaviesť predpisy pre
vykazovanie,oceňovanieazverejňovanienárokovnanáhradu.Tietozmeny adoplnkysamalipoužívaťvúčtovných
obdobiach začínajúcich 1. januára 2001 alebo neskôr.
Ďalšie zmeny a doplnky sa vykonali v roku 2002, aby sa zabránilo vykazovani u zisku len ako výsledku
poistno-matematickej straty alebo nákladov minulej služby, ako aj vykaz ovaniu straty len ako výsledku
poistno-matematického zisku. Tieto zmeny sa mali používať v účtovných ob dobiach začínajúcich 31. mája 2002
alebo neskôr. Skoršie použitie sa odporúča.
ÚVOD
1.Štandardpredpisujezamestnávateľomspôsobyúčtovaniaazverejňovania zamestnaneckýchpožitkov.Tento
štandard nahrádza IAS 19, Penzijné náklady, ktorý bol schválený v roku 199 3. Hlavné zmeny oproti
pôvodnému IAS 19 sú vyjadrené v základoch pre závery (dodatok D). Štandard sa nezaoberá vykazovaním
programov zamestnaneckých požitkov (pozri IAS 26, Účtovanie a vykazovan ie penzijných programov).
2.Štandard rozlišuje päť kategórií zamestnaneckých požitkov:
a) krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspev ky na sociálne zabezpečenie,
platená ročná dovolenka a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do
dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ku ktor ým patrí zdravotná
starostlivosť,poskytovaniebývania,áutabezplatnýchalebosubvencov anýchtovarovaleboslužieb)pre
súčasných zamestnancov;
b) požitky po skončení zamestnania, ako napríklad penzie, iné formy dôcho dku, životné poistenie po
skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnania ;
c) ostatnédlhodobézamestnanecképožitky,vrátanenárokunavoľnoprest álychzamestnancovanároku
na voľno pri nečerpaní voľna počas viacerých období, požitky z dôvodu výro čia alebo iné požitky za
dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti, aj podiely na zisku, prémie
a odložené náhrady, ak sú splatné 12 alebo viac mesiacov po skončení daného obdobia;
d) požitky z titulu ukončenia pracovného pomeru; a
e) požitky vo forme podielových náhrad.
3.Štandard požaduje, aby podnik vykázal krátkodobé zamestnanecké požitky , keď zamestnanec poskytol
službu výmenou za tieto požitky.
4.Programy požitkov po skončení zamestnania sú klasifikované, buď ako prog ramy so stanovenými
príspevkami, alebo programy so stanovenými požitkami. Štandard poskytu je osobitné pravidlá
na klasifikáciu programov viacerých zamestnávateľov, štátnych program ov a programov s poistením
požitkov.
5.Pri programoch so stanovenými príspevkami platí podnik pevne stanovené p ríspevky do samostatného
subjektu (fondu) a nebude mať žiaden právny alebo implicitný záväzok zapl atiť ďalšie príspevky v prípade,
ak fond nebude mať majetok postačujúci na uhradenie všetkých zamestnanec kých požitkov vyplývajúcich
zoslužbyzamestnancavsúčasno mavpredchádzajúcichobdobiach.Štandardpožaduje,abypodnikvykázal
príspevkydoprogramusostanovenýmipríspevkami,keďzamestnanecvýmen ouzatietopríspevkyposkytol
službu.
6.Všetky ostatné programy požitkov po skončení zamestnania sú programy so s tanovenými požitkami.
Programy so stanovenými požitkami môžu byť nezaistené, alebo môžu byť úpl ne alebo čiastočne zaistené.
Štandard požaduje, aby podnik:
a) uvádzal nielen svoj právny záväzok, ale tiež každý implicitný záväzok, ktorý je vyvolaný podnikovými
zvyklosťami;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 141
b) sdostatočnoupravidelnosťouvykazovalsúčasnúhodnotuzáväzkovzast anovenépožitkyaobjektívnu
hodnotu každej zložky majetku programu tak, že sumy uvedené v účtovných zá vierkach sa podstatne
nelíšia od súm, ktoré by boli vykázané k súvahovému dňu;
c) použil metódu projektovanej jednotky kreditu na ocenenie svojich závä zkov a nákladov;
d) priradil požitok k obdobiam služby podľa vzorca pre stanovenie požitko v programu, pokiaľ nebude
službazamestnancavneskoršíchrokochviesťkpodstatnevyššejúrovnipo žitkovakovskoršíchrokoch;
e) použil nezaujaté a vzájomne kompatibilné predpoklady poistnej matema tiky o demografických
premenných (ako napríklad fluktuácia a úmrtnosť zamestnancov) a finančn ých premenných (ako
napríkladbudúcezvýšeniaplatov,zmenyzdravotnýchnákladovaurčitézm enyzákonomstanovených
požitkov). Finančné predpoklady by mali byť založené na trhových očakáva niach k súvahovému dňu,
za obdobie, v ktorom majú byť záväzky vysporiadané;
f) vykázaldiskontnúsadzbupodľatrhovéhovýnosuvysokokvalitnýchpodn ikovýchobligácií(vkrajinách,
kde nie je rozvinutý trh takýchto obligácií, podľa trhového výnosu štátny ch obligácií) platnú
k súvahovému dňu, v mene a období zhodnom s menou a obdobím záväzkov súvisia cich s požitkami
po skončení zamestnania;
g) odpočítal objektívnu hodnotu každej zložky majetku programu od účtovn ej hodnoty záväzku. Určité
nárokynanáhradu,ktorénespĺňajúkritériámajetkuprogramu,saposudzu júrovnakýmspôsobomako
majetok programu, pokiaľ sa nevykazujú ako samostatný majetok a neodpoči tujú sa od záväzku;
h) limitoval účtovnú hodnotu majetku tak, aby nepresahovala čistý úhrn:
i) akéhokoľvek nevykázaného nákladu minulej služby a strát poistnej mate matiky; a
ii) súčasnej hodnoty každého ekonomického požitku dostupného vo forme re fundácie prostriedkov
z programu alebo vo forme zníženia budúcich príspevkov do programu;
i) vykazoval náklady minulej služby počas priemerného obdobia rovnomern e, kým nevznikne záväzný
nárok na úpravu požitkov;
j) vykázal zisk alebo stratu z uzatvorenia alebo vysporiadania programu s o stanovenými požitkami, keď
uzatvorenie alebo vysporiadanie programu nastane. Zisk alebo strata by m al zahŕňať všetky výsledné
zmeny súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov, zmenu objektívn ej hodnoty majetku
programu, nevykázanú časť akéhokoľvek zisku a straty poistnej matematik y a náklady minulej služby;
a
k) vykázal tú časť čistých akumulovaných ziskov a strát poistnej matemati ky, ktoré presiahnu vyššiu
z hodnôt:
i) 10 % súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov (pred odpočítaní m majetku programu);
a
ii) 10 % objektívnej hodnoty celkových majetku programu.Podiel ziskov a strát poistnej matematiky, ktorý sa má vykázať za každý pro gram so stanovenými
požitkami,jecharakterizovanýakonadbytok,ktorýkpredchádzajúcemud ňuvykazovaniaspadámimo
10 %-ný „interval“, vydelený očakávanou priemernou dobou, po ktorú zosta nú v práci zamestnanci
zúčastňujúci sa na tomto programe.Štandard tiež dovoľuje systematické metódy rýchlejšieho vykazovania, z a predpokladu, že je použitý
rovnaký spôsob, tak pre zisky ako aj straty, a tento spôsob sa nepretržite p oužíva v obdobiach idúcich
po sebe. Takéto povolené metódy zahrňujú okamžité vykázanie všetkých zis kov a strát poistnej
matematiky.142 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
7.Štandardpožadujenaúčtovanieinýchdlhodobýchzamestnaneckýchpožitk ovjednoduchšiumetóduakopre
požitky po skončení zamestnania: zisky a straty poistnej matematiky a nák lady minulej služby sú vykázané
okamžite.
8.Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru sú zamestnanecké poži tky, na ktoré vznikol nárok
v dôsledku buď: rozhodnutia podniku ukončiť zamestnanie zamestnanca pre d riadnym dátumom odchodu
do dôchodku; alebo rozhodnutia zamestnanca akceptovať dobrovoľný odcho d výmenou za tieto požitky.
Udalosť,ktoráspôsobujevzniktohtozáväzku,jeukončeniezamestnaniaa niesamotnáslužbazamestnanca.
Pretobypodnikmalvykázaťpožitkyvyplývajúcezukončeniapracovnéhopo meruvtedyalenvtedy,keďje
podnik preukázateľne rozhodnutý:
a) buď ukončiť pracovný pomer zamestnanca alebo skupiny zamestnancov pre d riadnym dátumom
odchodu do dôchodku; alebo
b) poskytnúť požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru ako dôsle dku ponuky danej
na podporu dobrovoľného odchodu zamestnancov.
9.Podnik je preukázateľne rozhodnutý ukončiť pracovný pomer vtedy a len vte dy, keď podnik má podrobný
formálny plán (so stanoveným minimálnym obsahom) pre toto ukončenie a nem á reálnu možnosť ako
zo svojho rozhodnutia ustúpiť.
10. Tie požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru, ktoré sa stanú spl atnými viac ako 12 mesiacov
po súvahovom dni, by sa mali diskontovať. V prípade ponuky danej na podporu dobrovoľného odchodu
zamestnancov by sa malo oceňovanie požitkov vyplývajúcich z ukončenia pr acovného pomeru zakladať
na počte zamestnancov, u ktorých sa očakáva, že ponuku prijmú.
11. Požitky vo forme podielových náhrad sú tie zamestnanecké požitky, podľa k torých sú buď: zamestnanci
oprávnení prijať majetkové finančné nástroje vydané podnikom (alebo jeh o materským podnikom); alebo
výškazáväzkupodnikuvočizamestnancomzávisíodbudúcejcenyfinančnýc hnástrojovpodielovéhotypu
vydaných podnikom. Štandard požaduje zverejniť určité údaje o takýchto p ožitkoch, ale neupresňuje
požiadavky na ich vykazovanie a oceňovanie.
12. Štandardsastávaúčinnýmpreúčtovnéobdobiazačínajúce1.januára1999a leboneskôr.Odporúčasajeho
skoršieuplatňovanie.Priprvomosvojenísištandardujeprípustné,abyp odnikvykázalakékoľvekzvýšenie
svojich záväzkov za požitky po skončení zamestnania počas obdobia nepres ahujúceho päť rokov. Ak
prijatie štandardu záväzok znižuje, požaduje sa, aby podnik aby tento pok les vykázal okamžite.
13. Tento štandard bol prepracovaný v roku 2000 s cieľom zmeniť a doplniť defin íciu plánovaných majetku
azaviesťpredpisyprevykazovanie,oceňovanieazverejňovanienárokovn anáhradu.Tietozmenyadoplnky
sapoužijúvúčtovnýchobdobiachzačínajúcich1.januára2001aleboneskô r.Skoršiepoužitiesaodporúča.
OBSAH
Odseky
Cieľ 145
Rozsah 145
Definície 146
Krátkodobé zamestnanecké požitky 149
Vykazovanie a oceňovanie 149
Všetky krátkodobé zamestnanecké požitky 149Krátkodobé platené voľno 149
Programy podielov na zisku a plány prémií 15013/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 143
Zverejnenie 151
Požitky po skončení zamestnania: rozlišovanie medzi programami so stano venými príspevkami a pro-
gramami so stanovenými požitkami 151
Programy, na ktorých sa podieľajú viacerí zamestnávatelia 152Štátne programy 154
Poistené požitky 154
Požitky po skončení zamestnania: programy so stanovenými príspevkami 15 5
Vykazovanie a oceňovanie 155
Zverejnenie 155
Požitky po skončení zamestnania: programy so stanovenými požitkami 155Vykazovanie a oceňovanie 156
Účtovanie implicitného záväzku 156Súvaha 156
Výkaz ziskov a strát 159
Vykazovanieameranie:súčasnáhodnotazáväzkovsostanovenýmipožitkam ianákladysúčasnejslužby 159
Poistno-matematická metóda oceňovania 159
Určenie podielu požitkov pripadajúcich na obdobia služby 160Predpoklady poistnej matematiky 163Predpoklady poistnej matematiky: diskontná sadzba 164Predpoklady poistnej matematiky: platy, požitky, zdravotné náklady 164Zisky a straty poistnej matematiky 166Náklady minulej služby 167
Vykazovanie a oceňovanie: majetku programu 168
Objektívna hodnota majetku programu 168Výnosy z majetku programu 168
Podnikové kombinácie 170
Obmedzenia a vysporiadania 170
Prezentácia 172144 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Kompenzácia 172
Rozlišovanie medzi krátkodobosťou a dlhodobosťou 172
Finančné súčasti nákladov na požitky po skončení zamestnania 172Zverejnenie 172
Ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky 174Vykazovanie a oceňovanie 175
Zverejnenie 175
Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru 176Vykazovanie 176
Oceňovanie 177
Zverejnenie 177
Požitky vo forme podielových náhrad 177Vykazovanie a oceňovanie 177
Zverejnenie 177
Prechodné ustanovenia 179
Dátum účinnosti 180
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohoto štandardu je predpísať spôsob účtovania a zverejňovania za mestnaneckých požitkov. Štandard
požaduje, aby podnik vykázal:
a) záväzok, keď zamestnanec poskytol službu výmenou za zamestnanecké pož itky, ktoré budú zaplatené
v budúcnosti; a
b) náklad, keď podnik využíva ekonomický úžitok plynúci zo služby poskytn utej zamestnancom výmenou za
zamestnanecké požitky.
ROZSAH
1.Tento štandard by mali používať zamestnávatelia pri účtovaní o zamestnan eckých požitkoch.
2.Tento štandard sa netýka vykazovania programov zamestnaneckých požitko v (pozri IAS 26, Účtovanie
a vykazovanie penzijných programov).
3.Ustanovenia tohoto štandardu sa týkajú všetkých zamestnaneckých požitk ov, vrátane tých, ktoré sa
poskytujú:
a) podľa formálnych programov alebo iných formálnych dohôd medzi podniko m a jednotlivými
zamestnancami, skupinami zamestnancov alebo ich zástupcami;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 145
b) podľa požiadaviek legislatívy, alebo na základe dohôd uzavretých pre j ednotlivé odvetvia, ktoré
požadujú, aby podnik prispieval do národných, štátnych, odvetvových ale bo iných programov,
na ktorých sa podieľajú viacerí zamestnávatelia; alebo
c) nazákladeneformálnychzvyklostí,ktorévyvolávajúvznikimplicitné hozáväzku.Neformálnezvyklosti
vyvolávajúimplicitnýzáväzok,akpodniknemáinúreálnumožnosťlenzapl atiťzamestnanecképožitky.
Príkladom implicitného záväzku je situácia, keď zmena neformálnych zvyk lostí podniku by spôsobila
neakceptovateľnú ujmu na jeho vzťahoch so zamestnancami.
4.Zamestnanecké požitky zahŕňajú:
a) krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspev ky na sociálne zabezpečenie,
platenú ročnú dovolenku a platenú zdravotnú dovolenku, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do
dvanásť mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ku ktorým p atrí zdravotná
starostlivosť, poskytovanie bývania, auta a bezplatné alebo subvencova né tovary alebo služby pre
súčasných zamestnancov);
b) požitkyposkončenízamestnania,akonapríkladpenzie,ostatnédôchod kovépožitky,životnépoistenie
po skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnan ia;
c) ostatnédlhodobézamestnanecképožitky,vrátanenárokunavoľnoprest álychzamestnancovanároku
na voľno pri nečerpaní voľna počas viacerých období, požitky z dôvodu výro čia alebo iné požitky za
dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti, aj podiely na zisku, prémie
a odložené náhrady, ak sú úplne splatné do 12 mesiacov po skončení daného ob dobia;
d) požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru; a
e) požitky vo forme podielových náhrad.
Pretožekaždázvyššieuvedenýchkategóriívpísmenácha)aže)mározdieln echarakteristiky,tentoštandard
stanovuje pre každú kategóriu osobitné požiadavky.
5.Zamestnanecké požitky zahrňujú požitky poskytované buď zamestnancom al ebo osobám, ktoré sú na nich
závislé, a môžu byť uhradené peňažnými platbami (alebo poskytovaním tova ru alebo služieb) buď priamo
v prospech zamestnancov, ich manželiek a manželov, detí alebo iných osôb z ávislých na zamestnancoch
alebo iných, akými sú napríklad poistné spoločnosti.
6.Zamestnanecmôžeposkytovaťslužbypodnikunaplnýúväzok,načiastočnýú väzok,natrvalom,náhodnom
alebo dočasnom základe. Na účely tohto štandardu zahŕňa pojem zamestnanc i aj členov predstavenstva
a iných členov manažmentu.
DEFINÍCIE
7.Vtomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Zamestnanecké požitky sú všetky formy protihodnôt daných podnikom výmen ou za služby poskytované
zamestnancami.
Krátkodobé zamestnanecké požitky sú zamestnanecké požitky (iné ako poži tky vyplývajúce z ukončenia
pracovnéhopomeruapožitkyvoformepodielovýchnáhrad),ktorésúúplnes platnédodvanástichmesiacov
po skončení obdobia, v ktorom zamestnanec poskytol súvisiacu službu.
Požitky po skončení zamestnania sú zamestnanecké požitky (iné ako požitk y vyplývajúce z ukončenia
pracovného pomeru a požitky vo forme podielových náhrad), ktoré sú splatn é po skončení zamestnania.
Programypožitkovposkončenízamestnaniapredstavujúformálnealebone formálnedohody,podľaktorých
podnik poskytuje požitky po skončení zamestnania jednému alebo viacerým zamestnancom.146 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Programy so stanovenými príspevkami sú programy požitkov po skončení zam estnania, podľa ktorých
podnikplatípevnestanovenépríspevkydosamostatnéhosubjektu(fondu) anebudemaťžiadenprávnyalebo
implicitnýzáväzokzaplatiťďalšiepríspevky,akfondnebudemaťmajetok postačujúcinazaplatenievšetkých
zamestnaneckých požitkov súvisiacich so zamestnancovou službou v súčas nom a minulých obdobiach.
Programy so stanovenými požitkami sú programy požitkov po skončení zames tnania, ktoré majú iný
charakter ako programy so stanovenými príspevkami.
Programy,naktorýchsapodieľajúviacerízamestnávateliasúprogramami sostanovenýmipríspevkami(iné
ako štátne programy) alebo sú programami so stanovenými požitkami (iné ak o štátne programy), ktoré:
a) združujú majetok poskytnutý viacerými podnikmi, ktoré sa nenachádzaj ú pod spoločným riadením; a
b) používajú tento majetok na poskytnutie požitkov zamestnancom viac ako jedného podniku, pričom
úroveň príspevkov a požitkov je určovaná bez ohľadu na identitu podniku, v ktorom sú zúčastnení
zamestnanci zamestnaní.
Inédlhodobézamestnanecképožitkysúzamestnanecképožitky(inéakopož itkyposkončenízamestnania,
požitkyvyplývajúcezukončeniapracovnéhopomeruapožitkyvoformepodi elovýchnáhrad),ktoréniesú
celkom splatné do 12 mesiacov po skončení obdobia, v ktorom zamestnanci po skytli súvisiacu službu.
Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru sú zamestnanecké poži tky splatné buď v dôsledku:
a) rozhodnutia podniku ukončiť zamestnanie zamestnanca pred riadnym dát umom dôchodku; alebo
b) rozhodnutia zamestnanca akceptovať podporu poskytovanú na dobrovoľn ý odchod zamestnancov
výmenou za tieto požitky.
Požitky vo forme podielových náhrad sú zamestnanecké požitky, podľa ktor ých buď:
a) zamestnanci majú nárok na príjem majetkových finančných nástrojov vyd aných podnikom (alebo jeho
materským podnikom); alebo
b) suma podnikovej povinnosti voči zamestnancom závisí od budúcej ceny ma jetkových finančných
nástrojov vydaných podnikom.
Programy požitkov vo forme podielových náhrad sú formálne alebo neformál ne dohody, podľa ktorých
podnik poskytuje požitky vo forme podielových náhrad jednému alebo viace rým zamestnancom.
Oprávnené zamestnanecké požitky sú zamestnanecké požitky, ktoré nie sú p odmienené pokračovaním
zamestnania v budúcnosti.
Súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov predstavuje súčasnú hod notu očakávaných budúcich
platieb potrebných na vysporiadanie záväzku, vyplývajúceho zo zamestna ncovej služby v súčasnom
a minulých obdobiach bez odpočítania majetku programu.Náklady súčasnej služby sú zvýšením súčasnej hodnoty záväzku zo stanoven ých požitkov, vyplývajúceho
zo zamestnancovej služby v súčasnom období.Nákladové úroky predstavujú zvýšenie súčasnej hodnoty záväzku zo stanov ených požitkov, ktorý vzniká
v priebehu obdobia, pretože prichádza k predĺženiu doby ich vysporiadani a o jedno obdobie.
Majetok programu zahrňuje:a) majetok držaný vo fonde dlhodobých zamestnaneckých požitkov; ab) kvalifikované poistné zmluvy.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 147
Majetok držaný vo fonde dlhodobých zamestnaneckých požitkov je majetok ( iný než neprevoditeľné
finančné nástroje vydané vykazujúcim podnikom), ktorý:
a) drží subjekt (fond) a je z právneho hľadiska oddelený od vykazujúceho po dniku, a slúži len na výplatu
alebo úhradu zamestnaneckých požitkov; a
b) je použiteľný len na výplatu alebo úhradu záväzkov zo zamestnaneckých p ožitkov, nie však záväzkov
voči veriteľom daného podniku (ani v rámci konkurzného konania) a nemôžu b yť vrátené do
vykazujúceho podniku, len ak:i) buď majetok zostávajúci vo fonde postačuje na vysporiadanie všetkých p ríslušných záväzkov
zo zamestnaneckých požitkov programu alebo vykazujúceho podniku; alebo
ii) majetok vrátený vykazujúcemu podniku ako náhrada za už vyplatené zame stnanecké požitky.
Kvalifikovaná poistná zmluva je poistná zmluva vystavená poistiteľom, k torý nepatrí k podnikom v spojení
s vykazujúcim podnikom (ako je vymedzené v IAS 24, Zverejnenia spriaznený ch osôb), keď sa výnosy
z poistky:a) môžu použiť len na výplatu alebo úhradu zamestnaneckých požitkov v rámc i vymedzeného programu
požitkov; a
b) nemôžu použiť na záväzky voči veriteľom vykazujúceho podniku (ani v rám ci konkurzného konania)
a nemôžu sa vyplatiť vykazujúcemu podniku, len ak:i) buď výnosy predstavujú prebytky, ktoré nie sú potrebné na splnenie všet kých záväzkov
zo zamestnaneckých požitkov súvisiacich s poistkou; alebo
ii) výnosy sa vrátia vykazujúcemu podniku ako náhrada za už zaplatené zame stnanecké požitky.
Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže byť majetok vymenený alebo záväz ok vyrovnaný v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.
Výnosy z majetku programu predstavujú úrok, dividendy a iné výnosy majúce svoj pôvod v majetku
programu, spolu s uskutočnenými a neuskutočnenými zvýšeniami alebo zníž eniami hodnoty majetku
programu,poodpočítanívšetkýchnákladovspravovaniaprogramuavšetký chdanítýkajúcichsasamotného
programu.
Zisky a straty poistnej matematiky sa skladajú z:a) úprav vyplývajúcich z praxe (účinky rozdielov medzi predchádzajúcimi predpokladmi poistnej
matematiky a tým, čo sa skutočne stalo); a
b) účinkov zmien v predpokladoch poistnej matematiky.Náklady minulej služby sú zvýšením súčasnej hodnoty záväzku zo stanovený ch požitkov za službu
zamestnancavpredchádzajúcichobdobiach,vyplývajúcevsúčasnostizoz avedenia,alebozozmienpožitkov
poskončenízamestnaniaaleboinýchdlhodobýchzamestnaneckýchpožitko v.Nákladyminulejslužbymôžu
byť buď kladné (ak sú požitky zavedené alebo zlepšené) alebo záporné (ak sú jestvujúce požitky znížené).148 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
KRÁTKODOBÉ ZAMESTNANECKÉ POŽITKY
8.Krátkodobé zamestnanecké požitky zahrňujú položky ako napríklad:
a) mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpečenie;
b) krátkodobéplatenévoľno(akonapríkladplatenáročnádovolenkaaplat enázdravotnádovolenka),kde
sa očakáva, že nárok na toto voľno sa využije do 12 mesiacov po skončení obdo bia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu zamestnaneckú službu;
c) podielynaziskuaprémiesplatnédo12mesiacovposkončeníobdobia,vkt oromzamestnanciposkytli
súvisiacu službu; a
d) nepeňažné požitky (medzi ktoré patrí zdravotná starostlivosť, bývani e, poskytovanie áut a bezplatné
alebo subvencované tovary alebo služby) pre súčasných zamestnancov.
9.Účtovanie krátkodobých zamestnaneckých požitkov je vo všeobecnosti jed noduché, pretože k oceneniu
záväzkualebonákladusanepožadujeuplatňovaniežiadnychpredpokladov poistnejmatematikyaneexistuje
možnosť vzniku žiadneho zisku alebo straty poistnej matematiky. Navyše s a záväzky z krátkodobých
zamestnaneckých požitkov pri oceňovaní nediskontujú.
Vykazovanie a oceňovanie
Všetky krátkodobé zamestnanecké požitky
10.Akzamestnanecposkytolpodnikuslužbupočasúčtovnéhoobdobia,podnikb ymalvykázaťnediskontovanú
sumukrátkodobýchzamestnaneckýchpožitkov,priktorýchsaočakáva,žeb udúvyplatenévýmenouzatúto
službu:
a) ako záväzok (výdavok budúcich období), ktorý sa znižuje každou už uhrad enou sumou. Ak suma už
uhradenýchsúmpresiahnenediskontovanúsumupožitkov,podnikbymalten tonadbytokvykázaťako
majetok (náklad budúcich období) v rozsahu, v akom bude platba viesť naprí klad k zníženiu budúcich
platieb alebo k refundácií peňažných prostriedkov; a
b) akonákladobdobia,pokiaľinýmedzinárodnýúčtovnýštandardnepožadu jealebonepovoľujeaktiváciu
týchto nákladov (pozri napríklad IAS 2, Zásoby, a IAS 16, Nehnuteľnosti, s troje a zariadenia).
Odseky 11, 14 a 17 vysvetľujú, ako by mal podnik používať túto požiadavku vo vzťahu ku krátkodobým
zamestnaneckým požitkom vo forme plateného voľna a programov podielov na zisku, a prémií.
Krátkodobé platené voľno
11.Podnikbymalvykázaťočakávanénákladynakrátkodobézamestnanecképoži tkyvoformeplatenéhovoľna
podľa odseku 10 nasledovne:
a) vprípadeakumulácieplatenéhovoľna,vtedykeďzamestnanciposkytujú službu,ktorázvyšujerozsahich
nárokov na platené voľno v budúcností; a
b) v prípade neakumulovania plateného voľna vtedy, keď dôjde k uplatneniu nároku naplatené voľno.
12.Podnik môže poskytovať zamestnancom platené voľno z rôznych dôvodov vrát ane dovolenky, choroby
a krátkodobej pracovnej neschopnosti, materskej dovolenky, účasti v súd nej porote a vojenskej služby.
Nároky na platené voľno spadajú do dvoch kategórií:
a) akumulovateľné; a
b) neakumulovateľné.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 149
13 Akumulovateľné nároky na platené voľno sú tie, ktoré sa dajú previesť do ďalšieho obdobia a môžu byť
použité v budúcich obdobiach, ak nebolo právo na ne v súčasnom období plne v yužité. Akumulovateľné
nároky na platené voľno môžu byť zaručené (inými slovami, zamestnanci maj ú právo na peňažnú náhradu
za nevyužitie nároku na voľno) alebo nezaručené (keď zamestnanci nemajú p rávo na peňažnú náhradu za
nevyužitienárokunavoľno).Záväzokvzniká,keďzamestnanciposkytlisl užbu,ktorázvýširozsahichnároku
na platené voľno. Záväzok existuje, a je vykázaný aj keď je na platené voľno nie je záväzný nárok, hoci
možnosť že zamestnanci môžu odísť predtým, ako využijú akumulované opráv nenie, na ktoré neexistuje
záväzný nárok môže ovplyvniť ocenenie tohoto záväzku.
14.Podnik by mal oceniť očakávané náklady akumulovaného plateného voľna v su me, ktorú podnik očakáva
dodatočne zaplatiť ako výsledok nevyužitého práva, akumulovaného k súva hovému dňu.
15.Metóda uvedená v predchádzajúcom odseku oceňuje záväzok sumou dodatočný ch platieb, pri ktorých sa
očakáva, že vzniknú výhradne z akumulácie nárokov. V mnohých prípadoch ne musí podnik vykonať
podrobné výpočty, aby mohol odhadnúť, že neexistuje žiaden významný závä zok vyplývajúci z nevyužitia
nárokunaplatenévoľno.Napríkladzáväzokztituluzdravotnejdovolenky jepravdepodobnevýznamnýlen
vtedy, ak existuje formálna alebo neformálna dohoda, že nevyužitý nárok n a platenú zdravotnú dovolenku
sa môže využiť ako platená dovolenka.
Príklad ilustrujúci odseky 14 a 15
Podnik má 100 zamestnancov, z ktorých každý má každoročne právo na päť prac ovných dní zdravotnej
dovolenky. Nevyužité právo na zdravotnú dovolenku môže byť prenesené za j eden kalendárny rok.
Zdravotná dovolenka je najprv braná z nároku za súčasný rok a potom z akéhok oľvek prenosu zostatku
zpredchádzajúcehoroka(princípLIFO).K31.decembru20X1,predstavuje priemernáhodnotanevyužitého
nároku dva dni na každého zamestnanca. Podnik na základe minulých skúseno stí, o ktorých predpokladá,
že budú pokračovať, očakáva, že 92 zamestnancov si v roku 20X2 nezoberie vi ac ako päť dní platenej
zdravotnej dovolenky a že zo zostávajúcich 8 zamestnancov si každý zoberi e v priemere šesť a pol dňa
zdravotnej dovolenky.
Podnik očakáva, že bude hradiť dodatočných 12 dní zdravotnej dovolenky v d ôsledku nevyžitého nároku
akumulovanéhok31.decembru20X1(jedenapoldňaprekaždéhozôsmichzame stnancov).Pretopodnik
vykazuje záväzok rovný platbe za 12 dní zdravotnej dovolenky.
16.Neakumulovateľnénárokynapracovnévoľnosaneprenášajú:zaniknú,akop rávneniesúčasnéhoobdobianie
je plne využité a neoprávňujú zamestnancov k peňažnej úhrade za nevyužité nároky na voľno. Vo
všeobecnostijetoprípadplatbyzapráceneschopnosť(vrozsahu,vakomne využitéminulénárokynezvyšujú
budúce nároky), materskú dovolenku a platené voľno za účasť v súdnej porot e alebo za vojenskú službu.
Podnik až do doby voľna nevykazuje žiaden záväzok alebo náklady, pretože s lužba zamestnanca nezvyšuje
sumu požitku.
Programy po dielov na zisku a prémií
17.Podnik by mal vykázať očakávaný náklad podielov na zisku a platieb prémií p odľa ustanovení odseku 10
vtedy a len vtedy, ak:
a) podnik má existujúci právny alebo implicitný záväzok uskutočniť takét o platby v dôsledku minulých
udalostí; a
b) môže byť vykonaný spoľahlivý odhad záväzku.Súčasný záväzok existuje vtedy a len vtedy, keď podnik nemá reálne žiadnu i nú možnosť, len platby
uskutočniť.150 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
18. Podľa niektorých programov podielov na zisku dostávajú zamestnanci p odiel na zisku, len ak zostávajú
vpodnikupočasstanovenéhoobdobia.Takétoprogramyvytvárajúimplicit nýzáväzok,nakoľkozamestnanci
poskytujú službu, ktorá, ak zamestnanci zostávajú v zamestnaní do konca v ymedzeného obdobia, zvyšuje
sumu, ktorá sa má vyplatiť. Oceňovanie takýchto implicitných záväzkov má zohľadňovať možnosť, že
niektorí zamestnanci môžu odísť bez prijatia platieb podielov na zisku.
Príklad ilustrujúci odsek 18
Program podielov na zisku požaduje, aby podnik platil stanovený podiel zo svojho čistého ročného zisku
zamestnancom,ktoríplniaúlohypočasceléhoroku.Akžiadenzozamestnan covpočasrokaneodíde,celkové
platbypodielovnaziskuzarokbud ú3%zčistéhozisku.Podnikodhaduje,žefluktuáciazamestnancovzníži
platby na 2, 5 % z čistého zisku.
Podnik vykáže záväzok a náklad 2,5 % čistého zisku.
19.Podnik nemusí mať žiaden právny záväzok vyplatiť prémie. Napriek tomu, v n iektorých prípadoch, má
podnikvozvykuprémievyplácať.Vtakýchtoprípadochmápodnikimplicitn ýzáväzok,pretoženemážiadnu
inú reálnu alternatívu, len prémie vyplatiť. Oceňovanie implicitného zá väzku má zohľadňovať možnosť, že
niektorí zamestnanci môžu odísť bez obdržania prémie.
20.Podnik môže vykonať spoľahlivý odhad svojho právneho alebo implicitného záväzku vyplývajúceho
z programu podielov na zisku alebo programu prémií vtedy a len vtedy ak:
a) formálne podmienky programu obsahujú vzorec pre určenie výšky požitku ;
b) podnikvykazujesumy,ktorébudúzaplatenépredtým,akojeúčtovnázávi erkaschválenánazverejnenie;
alebo
c) skúsenosti z minulosti jasne potvrdzujú výšku implicitného záväzku po dniku.
21.Záväzok podľa programov podielov na zisku a programov prémií vyplýva zo sl užby zamestnanca a nie
ztransakciesvlastníkmipodniku.Pretopodnikvykazujenákladyprogram ovpodielunaziskuaprogramov
prémií nie ako rozdelenie čistého zisku, ale ako náklady obdobia.
22.Ak platby podielov na zisku a prémií nie sú celkom splatné do dvanástich mes iacov po skončení obdobia,
v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu službu, sú tieto platby považova né za ostatné dlhodobé
zamestnanecké požitky (pozri odseky 126 až 131). Ak platby podielov na zis ku a prémií vyhovujú definícii
požitkov vo forme podielových náhrad, podnik s nimi zaobchádza podľa odse kov 144 až 152.
Zverejnenie
23. Hoci tento štandard nepožaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých zame stnaneckých požitkoch, iné
medzinárodné účtovné štandardy môžu tieto zverejnenia požadovať. Naprí klad v prípadoch, v ktorých to
požaduje IAS 24, Zverejnenia o spriaznených osobách, podnik zverejňuje i nformácie o zamestnaneckých
požitkochprekľúčovýmanažment.IAS1,Prezentáciaúčtovnejzávierky,p ožaduje,abypodnikzverejňoval
náklady na pracovníkov správy a riadenia.
POŽITKY PO SKONČENÍ ZAMESTNANIA: ROZLIŠOVANIE MEDZI PROGRAMAMI SO STANO VENÝMI
PRÍSPEVKAMI A PROGRAMAMI SO STANOVENÝMI POŽITKAMI
24.Požitky po skončení zamestnania zahŕňajú napríklad:
a) dôchodkové požitky, ako napríklad penzie; a
b) ostatné požitky po skončení zamestnania, ku ktorým patrí životné poist enie po skončení zamestnania
a nemocenské poistenie po skončení zamestnania.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 151
Dohody,nazákladektorýchpodnikposkytujepožitkyposkončenízamestna nia,súprogramamipožitkov
poskončenízamestnania.Podnikuplatňujetentoštandardnavšetkytakét odohodyčiužsipožadujúalebo
nepožadujú založenie samostatného subjektu na prijímanie príspevkov a p oskytovanie požitkov.
25.Programy požitkov po skončení zamestnania sú klasifikované buď ako progr amy zo stanovenými
príspevkami,aleboakoprogramysostanovenýmipožitkami,vzávislostin aekonomickejpodstateprogramu,
tak ako to vyplýva z jeho základných podmienok. Podľa programu so stanoven ými príspevkami:
a) jeprávnyaleboimplicitnýzáväzokpodnikulimitovanýsumou,ktorousa rozhodolprispievaťdofondu.
Čiastkapožitkovposkončenízamestnaniaprijatázamestnancomjeurčená sumoupríspevkovplatených
zamestnávateľom(amožnoajzamestnancom)doprogramupožitkovposkonče nízamestnaniaalebodo
poisťovne, spolu s výnosmi plynúcimi z investovaných príspevkov; a
b) následne bude riziko poistnej matematiky (že požitky budú nižšie ako sa očakávalo) a investičné riziko
(že investovaný majetok nebude stačiť na uspokojenie očakávaných požitk ov) niesť zamestnanec.
26.Príkladyprípadov,kdeniejepodnikovýzáväzoklimitovanýsumou,ktorou sarozhodolprispievaťdofondu,
sú, ak podnik má právny alebo implicitný záväzok, prostredníctvom:
a) vzorca na výpočet požitkov programu, ktorý nie je založený výhradne na v ýške príspevkov;
b) záruky stanovenej výnosnosti investovaných príspevkov, danej buď nep riamo prostredníctvom
programu alebo priamo; alebo
c) tých neformálnych zvyklostí, z ktorých vzniká implicitný záväzok. Imp licitný záväzok môže napríklad
vzniknúť, keď podnik v predchádzajúcich obdobiach zvyšoval požitky pre b ývalých zamestnancov, aby
tieto požitky udržali krok s infláciou, aj keď nejestvuje žiaden právny zá väzok, aby tak podnik konal.
27.Podľa programov so stanovenými požitkami:
a) spočíva záväzok podniku v poskytovaní dohodnutých požitkov súčasným a bývalým zamestnancom; a
b) následky rizika poistnej matematiky (že požitky budú stáť viac ako sa oč akávalo) a investičného rizika
bude niesť vo významnej miere podnik. Ak sú výsledky poistnej matematiky a lebo investičné výsledky
horšie, ako sa očakávalo, môže sa záväzok podniku zvýšiť.
28.Nižšie uvedené odseky 29 až 42 vysvetľujú rozdiely medzi programami so sta novenými príspevkami
a programami so stanovenými požitkami v kontexte programov, na ktorých sa podieľajú viacerí
zamestnávatelia, štátnych programov a poistených požitkov.
Programy, na ktorých sa podieľajú viacerí zamestnávatelia
29.Podnik by mal klasifikovať program, na ktorom sa podieľajú viacerí zamest návatelia, ako program so
stanovenými príspevkami alebo ako program so stanovenými požitkami a to p odmienok plánu (vrátane
každého implicitného záväzku, ktorý je nad rámec formálnych podmienok). Keď je program, na ktorom sa
podieľajú viacerí zamestnávatelia, programom so stanovenými požitkami , podnik by mal:
a) účtovať svoj primeraný podiel na záväzku zo stanovených požitkov, maje tku programu a nákladoch
súvisiacich s plánom tým istým spôsobom ako pri každom inom programe zo sta novenými
požitkami; a
b) zverejniť informáciu požadovanú odsekom 120.152 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
30. Ak nie sú dostupné informácie potrebné na účtovanie o programe, na ktor om sa podieľajú viacerí
zamestnávateliaaktorýmácharakterprogramusostanovenýmipožitkami, akooprogramezostanovenými
požitkami, podnik by mal:
a) účtovať o programe podľa odsekov 44-46 tak, ako keby to bol program so sta novenými príspevkami;
b) zverejniť:
i) skutočnosť, že program je programom so stanovenými požitkami; a
ii) dôvod,prečoniesúdostupnéinformáciepotrebnénato,abymoholpodni kúčtovaťoprogrameako
o programe so stanovenými požitkami;
c) v rozsahu, v akom môže prebytok alebo deficit programu ovplyvniť výšku b udúcich príspevkov,
zverejniť navyše:
i) všetky dostupné informácie o tomto prebytku alebo deficite;ii) spôsob, akým bol tento prebytok alebo deficit určený;iii) dôsledky pre podnik, ak nejaké sú.
31.
Príklad programu so stanovenými požitkami, na ktorom sa podieľajú viacer í zamestnávatelia, je ten, kde:
a) program je financovaný priebežným spôsobom tak, že príspevky za dané ob dobie sú stanovené
na úrovni, pri ktorej sa očakáva, že bude postačovať na zaplatenie požitko v splatných v rovnakom
období;abudúcepožitky,naktorévznikolnárokpočassúčasnéhoobdobiab udúzaplatenézbudúcich
príspevkov; a
b) zamestnanecké požitky sú určené dĺžkou služby zamestnancov a zúčastne né podniky nemajú žiadnu
reálnu možnosť zrušenia účasti na programe bez toho, aby zaplatili príspe vky za požitky, na ktoré
vznikolnárokzamestnancomkudňuzrušeniaúčasti.Takýtoprogramvytvár aprepodnikrizikopoistnej
matematiky: ak sú celkové náklady požitkov, na ktoré už vznikol nárok k súv ahovému dňu vyššie ako
sa očakávalo, podnik bude musieť buď zvýšiť svoje príspevky, alebo presve dčiť zamestnancov, aby
súhlasili so znížením požitkov. Preto je takýto program programom so stan ovenými požitkami.
32.Tam, kde sú dostupné dostatočné informácie o programe, na ktorom sa podieľ ajú viacerí zamestnávatelia
a ktorý je programom so stanovenými požitkami, podnik účtuje svoj primera ný podiel na záväzkoch
zo stanovených požitkov, majetku programu a nákladoch požitkov po skonče ní zamestnania súvisiacich
sprogramomrovnakýmspôsobom,akookaždominomprogramesostanovenýmip ožitkami.Vniektorých
prípadochvšakpodniknemusíbyťschopnýnaúčtovnéúčelyurčiťsdostatoč nouspoľahlivosťousvojpodiel
na základnej finančnej situácii a výsledkoch programu. To môže nastať, ak :
a) podnik nemá prístup k informáciám o programe, na ktorý sa vzťahujú ustan ovenia tohto štandardu;
alebo
b) program vystavuje zúčastnené podniky rizikám poistnej matematiky súv isiacim so súčasnými alebo
bývalýmizamestnancamiinýchpodnikovstýmvýsledkom,ženejestvuježia dendôslednýaspoľahlivý
základ pre priradenie záväzku, majetku programu a nákladov jednotlivým p odnikom zúčastneným
na programe.
V týchto prípadoch podnik účtuje o programe tak, ako keby bol programom so s tanovenými príspevkami
a zverejní dodatočné informácie požadované podľa odseku 30.
33.Programy,naktorýchsapodieľajúviacerízamestnávateliasúodlišnéodp rogramovsoskupinovousprávou.
Programsoskupinovousprávoujelensúhrnomjednotlivýchprogramovsúča sťoujednéhozamestnávateľa,
spojených do jedného celku preto, aby umožnili zúčastneným zamestnávate ľom združovať ich majetok
na účely investovania a zníženia nákladov na vedenie a správu investovani a, nároky jednotlivých
zamestnávateľov však zostávajú oddelené výhradne podľa požitkov ich vla stných zamestnancov. Programy
so skupinovou správou nepredpokladajú žiadne vážne účtovné problémy, pr etože informácie sú pohotovo
dostupné a je možné s nimi zaobchádzať rovnakým spôsobom, ako s akýmikoľve k inými programami
jednotlivých zamestnávateľov a pretože takéto plány nevystavujú zúčast nené podniky rizikám poistnej
matematiky, súvisiacimi so súčasnými a bývalými zamestnancami iných pod nikov. Definície tohoto
štandardupožadujú,abypodnikklasifikovalprogramsoskupinovouspráv ouakoprogramsostanovenými
príspevkamialeboprogramsostanovenýmipožitkamivsúladespodmienkam iprogramu(vrátanekaždého
implicitného záväzku, idúceho nad rámec formálnych podmienok).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 153
34. Programysostanovenýmipožitkami,združujúcemajetok,ktoréposkyt ujúrozličnépodnikypodspoločným
vedením, napríklad materský podnik a jeho dcérske podniky, nie sú program ami, na ktorých sa podieľajú
viacerí zamestnávatelia. Preto podnik zaobchádza so všetkými takýmito p rogramami ako s programami so
stanovenými požitkami.
35.IAS 37 požaduje, aby podnik určil alebo zverejnil informácie o určitých ne istých záväzkoch. V kontexte
programu,naktoromsapodieľajúviacerízamestnávatelia,môženepredví danýzáväzokvzniknúťnapríklad:
a) zo strát poistnej matematiky súvisiacich s ostatnými zúčastnenými pod nikmi, pretože každý podnik,
ktorýsazúčastňujenaprograme,naktoromsapodieľajúviacerízamestnáv atelia,sapodieľanarizikách
poistnej matematiky každého iného zúčastneného podniku; alebo
b) z akejkoľvek zodpovednosti vyplývajúcej z podmienok programu na finan covanie každého schodku
v programe v prípade, ak sa ostatné podniky prestanú zúčastňovať na progra me.
Štátne programy
36. Podnikbymalúčtovaťoštátnomprogramerovnakýmspôsobomakooprograme, naktoromsapodieľajú
viacerí zamestnávatelia (pozri odseky 29 a 30).
37. Štátneprogramysúprogramyustanovenélegislatívou,ktorézahŕňajúvše tkypodniky(alebovšetkypodniky
nachádzajúce sa vo zvláštnej kategórii, napríklad v špecifickom odvetví ) a sú prevádzkované vládou alebo
samosprávoualeboinýmorgánom(napríkladautonómnouagentúrouvytvore nouosobitnenatentoúčel),
ktorý nie je subjektom riadenia alebo vplyvu vykazujúceho podniku. Niekt oré programy založené
podnikom poskytujú tak povinné požitky, nahrádzajúce požitky, ktoré by b oli inak kryté štátnym
programom, ako aj dodatočné dobrovoľné požitky. Takéto programy sa nepov ažujú za štátne programy.
38. Štátne programy sú charakterizované ako programy so stanovenými požitka mi alebo so stanovenými
príspevkami, a to podľa povahy záväzku podniku, ktorý je určený podmienka mi programu. Mnohé štátne
programy sú zaistené na priebežnom základe: príspevky daného obdobia sú s tanovené na úrovni, ktorá sa
považuje za dostatočnú na úhradu požadovaných požitkov splatných v tomto období; budúce požitky,
na ktoré vznikol nárok počas súčasného obdobia, budú splatené z budúcich p ríspevkov. Napriek tomu vo
väčšine štátnych programov nemá podnik žiaden právny alebo implicitný zá väzok uhradiť tieto budúce
požitky: jeho jediný záväzok je zaplatiť príspevky vtedy, keď sú splatné a ak podnik prestane zamestnávať
osoby zúčastnené na štátnom programe, nebude mať žiaden záväzok zaplatiť požitky, na ktoré vznikol
nárok jeho vlastným zamestnancom v predchádzajúcich rokoch. Z tohoto dôv odu sú štátne programy za
normálnych okolností programami so stanovenými príspevkami. V zriedkav ých prípadoch, kde je štátny
program programom so stanovenými požitkami, podnik uplatňuje postup uve dený v odsekoch 29 a 30.
Poistené požitky
39.Podnik môže platiť poistné, aby zaistil program požitkov po skončení zame stnania. Podnik by mal
zaobchádzať s takýmto programom ako s programom so stanovenými príspevka mi, pokiaľ podnik nebude
mať (buď priamo alebo nepriamo, prostredníctvom programu) právny alebo i mplicitný záväzok buď:
a) uhradiť zamestnanecké požitky v čase ich splatnosti priamo; alebo
b) uhradiť ďalšie príspevky, ak poisťovateľ nezaplatí všetky budúce zame stnanecké požitky súvisiace so
zamestnancovou službou v súčasných a predchádzajúcich obdobiach.
Ak má podnik takýto právny alebo implicitný záväzok, mal by zaobchádzať s t ýmto programom ako
s programom so stanovenými požitkami.
40.Požitky poistené poistnou zmluvou nemusia mať priamy alebo automatický v zťah ku záväzku podniku
tykajúcemu sa zamestnaneckých požitkov. Pri programoch požitkov po skon čení zamestnania, ktoré
zahrňujú aj poistné zmluvy, sa rozlišuje účtovanie a zaisťovanie rovnako ako pri iných finančne zaistených
programoch.154 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
41. V prípade, ak podnik zaisťuje záväzok za požitky po skončení zamestnan ia prispievaním podľa poistnej
zmluvy, podľa ktorej podniku vznikne (buď priamo alebo nepriamo prostred níctvom programu,
prostredníctvom mechanizmu pre stanovenie poistného v budúcnosti alebo na základe vzťahu spriaznenej
osoby s poisťovateľom) právny alebo implicitný záväzok, platba poistnéh o sa nezaráta do dohôd
zo stanovenými požitkami. Z toho vyplýva, že podnik:
a) účtuje kvalifikovanú poistnú zmluvu ako majetok programu (pozri odsek 7); a
b) vykazuje ostatné poistné zmluvy ako nároky na náhradu (keď poistky spĺň ajú kritériá odseku 104A).
42.Vprípade,akzniepoistnázmluvanamenourčitéhoúčastníkaprogramualeb oskupinyúčastníkovprogramu
apodniknemážiadenprávnyaleboimplicitnýzáväzokvysporiadaťakékoľv ekstratyzozmluvy,podniknemá
žiaden záväzok zaplatiť požitky zamestnancom a poisťovateľ má výhradnú z odpovednosť za vyplatenie
požitkov. Platba fixného poistného podľa takýchto zmlúv je v podstate vys poriadaním záväzku
zozamestnaneckýchpožitkov,anieinvestíciounasplneniezáväzku.Ztoh ovyplýva,žepodnikužnemáani
majetok ani záväzky. Preto podnik s takýmito príspevkami zaobchádza ako s platbami do programu so
stanovenými príspevkami.
POŽITKY PO SKONČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI
43.Účtovanieoprogramochsostanovenýmipríspevkaminiejezložité,pretož evykazovanýpodnikovýzáväzok
je pre každé obdobie určený sumou, ktorá bude za toto obdobie vložená. Z toh o vyplýva, že na ocenenie
záväzkualebonákladusanepožadujeuplatňovaniepredpokladovpoistnej matematikyanejestvujemožnosť
vzniku zisku alebo straty poistnej matematiky. Navyše, pri oceňovaní záv äzkov sa nepoužíva diskontácia,
svýnimkoutýchzáväzkov,ktoréniesúúplnesplatnédodvanástichmesiaco vposkončeníobdobia,vktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu službu.
Vykazovanie a oceňovanie
44. Ak zamestnanec poskytoval počas určitého obdobia podniku službu, podnik by mal vykázať príspevok,
ktorý je platený do programu so stanovenými príspevkami výmenou za túto sl užbu:
a) ako záväzok (výdavok budúceho obdobia), pričom sa tento záväzok znižuj e o sumu každého už
zaplateného príspevku. Ak prekročí suma už zaplateného príspevku príspe vok, ktorý je splatný za
službu pred súvahovým dňom, podnik by mal vykázať takýto prebytok ako maje tok (náklad budúcich
období) v takej výške, v akej bude toto predplatenie viesť napríklad k zníž eniu budúcich platieb alebo
peňažným refundáciám, a
b) ako náklady, pokiaľ iný medzinárodný účtovný štandard nepožaduje aleb o nepovoľuje aktiváciu tohto
príspevku (pozri napríklad IAS 2, Zásoby, a IAS 16, Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia).
45. Ak príspevky do programu so stanovenými príspevkami nie sú úplne splatné d o dvanástich mesiacov po
skončení obdobia, v ktorom zamestnanec poskytol súvisiacu službu, mali b y byť diskontované s použitím
diskontnej sadzby určenej v odseku 78.
Zverejnenie
46. Podnik by mal zverejniť sumu vykázanú ako náklady na programy so stanovený mi požitkami.
47. V prípade, ak to požaduje IAS 24, Zverejnenia o spriaznených osobách, podn ik zverejňuje informácie
o príspevkoch do programov so stanovenými príspevkami za pracovníkov kľú čového manažmentu.
POŽITKY PO SKONČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVENÝMI POŽITKAMI
48.Účtovanie programov so stanovenými požitkami je komplexné, pretože na oc eňovanie záväzku a nákladov
sa požaduje použitie zásad poistnej matematiky a existuje možnosť vzniku ziskov alebo strát poistnej
matematiky. Navyše, záväzky sú oceňované s využitím diskontácie, pretož e môžu byť vysporiadané až
mnoho rokov potom, ako zamestnanec poskytol súvisiacu službu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 155
Vykazovanie a oceňovanie
49.Programy so stanovenými požitkami môžu byť finančné nezaistené, alebo mô žu byť úplne alebo čiastočne
finančne zaistené príspevkami podniku, a niekedy aj jeho zamestnancov do subjektu alebo fondu, ktorý je
právneoddelenýodvykazovanéhopodnik uazktoréhosúzamestnanecképožitkyvyplácané.Platbafinančne
zaistenýchpožitkovzávisívprípadeichsplatnostinielennafinančnejs ituáciiainvestičnejvýkonnostifondu,
ale tiež na schopnosti (a ochote) podniku uhradiť chýbajúcu sumu majetku f ondu. Preto podnik v podstate
prijíma poistné riziká, ktoré majú charakter rizík poistnej matematiky a investičných rizík, súvisiacich
s programom. Z toho vyplýva, že náklady vykázané v súvislosti s programom s o stanovenými požitkami
nemusia nutne zodpovedať sume príspevku splatného za dané obdobie.
50.Účtovanie programov so stanovenými požitkami zahŕňa nasledujúce kroky:
a) použitie postupov poistnej matematiky na vykonanie spoľahlivého odha du sumy požitku, na ktorú
vznikol zamestnancom nárok výmenou za ich službu v súčasnom a predchádzaj úcich obdobiach. To
požaduje, aby podnik výšku požitkov priraditeľných súčasným a budúcim ob dobiam (pozri odseky 67
až 71) a vykonal odhady (predpoklady poistnej matematiky) o demografický ch premenných (ako
napríklad fluktuácia zamestnancov a úmrtnosť) a finančných premenných ( ako napríklad budúce
zvýšenia platov a nemocenských nákladov), ktoré ovplyvnia náklady požit ku (pozri odseky 72 až 91);
b) diskontovanie takéhoto požitku použitím metódy projektovanej jednot ky kreditu tak, aby bolo možné
určiť súčasnú hodnotu záväzku zo stanovených požitkov a náklad súčasnej s lužby (pozri odseky 64 až
66);
c) určenie objektívnej hodnoty celkových majetku programu (pozri odseky l02 až 104);
d) určeniecelkovejvýškyziskovastrátpoistnejmatematikyasumytýchzi skovastrátpoistnejmatematiky,
ktorá by mala byť vykázaná (pozri odseky 92 až 95);
e) vprípade,akbolprogramuvedenýalebozmenený,vykázanievýslednéhon ákladuminulejslužby(pozri
odseky 96 až 101); a
f) vprípade,akbolprogramobmedzenýalebovysporiadaný,vykázanievýsl ednéhoziskualebostraty(pozri
odseky 109 až 115).
Akmápodnikviacakojedenprogramsostanovenýmipožitkami,používatiet opostupyprekaždýpodstatný
plán samostatne.
51.Vniektorýchprípadochodhady,priemeryazjednodušenévýpočtymôžuposk ytovaťspoľahlivúaproximáciu
podrobných výpočtov, opísaných v tomto štandarde.
Účtovanie implicitného záväzku
52. Podnik by mal účtovať nielen o svojich právnych záväzkoch, vyplývajúcich z formálnych podmienok
programovsostanovenýmipožitkami,aleajokaždomimplicitnomzáväzku, ktorývznikáZpodnikových
neformálnychzvyklostí.Neformálnezvyklostivedúkvznikuimplicitnéh ozáväzku,akpodniknemážiadnu
inúreálnualternatívu,lenzamestnanecképožitkyvyplatiť.Príkladomi mplicitnéhozáväzkujesituácia,keď
zmena podnikových neformálnych praktík by mohla zapríčiniť neprijateľn ú ujmu vo vzťahu
k zamestnancom.
53. Formálne podmienky programov so stanovenými požitkami môžu umožňovať, a by podnik ukončil svoje
záväzky vyplývajúce z programu. Napriek tomu je obvykle pre podnik ťažké z rušiť plán, ak mieni
zamestnancov naďalej zamestnávať. Preto, pokiaľ nejestvuje dôkaz potvr dzujúci opak, účtovanie požitkov
po skončení zamestnania predpokladá, že podnik, ktorý súčasnosti poskyt uje takéto požitky, bude
pokračovať v tejto praxi aj počas doby, v ktorej zostanú zamestnanci v prác i.
Súvaha
54.Suma vykázaná ako záväzok zo stanovených požitkov by mala predstavovať či stý súčet nasledujúcich súm:
a) súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov vykázanej k súvahové mu dňu (pozri odsek 64);156 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) plus všetky zisky poistnej matematiky (mínus akékoľvek straty poistne j matematiky) nevykázané kvôli
postupom stanoveným v odsekoch 92 – 93;
c) mínus všetky ešte nevykázané náklady minulej služby (pozri odsek 96);
d) mínusobjektívnahodnotavykázanáksúvahovémudňu,tykajúcasatýchma jetkuprogramu(aknejaké
sú), z ktorých sa majú záväzky uhrádzať priamo (pozri odseky 102 -104).
55.Súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov predstavuje celkový záv äzok, pred odpočítaním
objektívnej hodnoty celkových majetku programu.
56.Podnik by mal s dostatočnou pravidelnosťou vykazovať objektívnu hodnotu záväzkov zo stanovených
požitkovaobjektívnuhodnotucelkovýchmajetkuprogramu,abysasumyvyk ázanévúčtovnýchzávierkach
podstatne nelíšili od súm, ktoré by boli vykázané k súvahovému dňu.
57.Tento štandard odporúča, ale nepožaduje, aby podnik pri oceňovaní všetký ch podstatných záväzkov za
požitky po skončení zamestnania využil služby kvalifikovaného poistnéh o matematika. Z praktických
dôvodov môže podnik žiadať od kvalifikovaného poistného matematika, aby vykonal podrobné ocenenie
záväzkupredsúvahovýmdňom.Napriektomusavýsledkytakéhotohodnoteni aaktualizujúpriakýchkoľvek
podstatnýchtransakciáchainýchpodstatnýchzmenáchokolností(vrátan ezmientrhovýchcienaúrokových
sadzieb), a to až do súvahového dňa.
58.Sumaurčenápodľaodseku54môžebyťzáporná(majetok).Podnikbymaloceni ťvýslednýmajetokvnižšej
hodnote zo:
a) sumy určenej podľa odseku 54; ab) súhrnu:
i) všetkých nevykázaných strát a nákladov minulej služby (pozri odseky 92 , 93 a 96); a
ii) súčasnej hodnoty všetkých ekonomických požitkov dostupných vo forme refundácii z programu
alebovoformezníženiabudúcichpríspevkovdoprogramu.Súčasnáhodnota týchtoekonomických
požitkov by sa mala určiť s použitím diskontnej sadzby stanovenej v odseku 78.
58A.
Použitie odseku 58 by nemalo viesť k tomu, aby sa zisk za bežné obdobie vykaz oval len ako výsledok
poistno-matematickejstratyalebonákladovminulejslužby,astratalen akovýsledokpoistno-matematického
zisku. Podnik by mal preto ihneď podľa odseku 54, v rozsahu, v akom vzniká ma jetok zo stanovených
požitkov určené v zhode s odsekom 58 písm. b), vykázať nasledujúce prípady :
a) čisté poistno-matematické straty bežného obdobia a nákladu minulej sl užby v rozsahu presahujúcom
zníženie súčasnej hodnoty ekonomických požitkov uvedených v odseku 58 pí sm. b) bod ii). Ak sa
nezmení alebo narastie súčasná hodnota ekonomických požitkov, mali by sa ihneď podľa odseku 54
vykázať všetky čisté poistno-matematické straty bežného obdobia a nákla d minulej služby bežného
obdobia;
b) čisté poistno-matematické zisky bežného obdobia po odrátaní nákladu m inulej služby vzniknutého
v bežnom období v rozsahu presahujúcom zvýšenie súčasnej hodnoty ekonomi ckých požitkov
uvedených v odseku 58 písm. b) bod ii). Ak sa nezmení alebo sa zníži súčasná h odnota ekonomických
požitkov, mali by sa ihneď podľa odseku 54 vykázať všetky čisté poistno-ma tematické zisky bežného
obdobia po odrátaní nákladu minulej služby bežného obdobia.
58B.Odsek58Asauplatnínapodnik,lenaknazačiatkualebonakonciúčtovnéhoo bdobiavykazujeprebytok (1)
vprogramesostanovenýmipožitkami,ktorýpodľaaktuálnychpodmienokpr ogramunemôžeúplneznovu
získať prostredníctvom refundácií alebo krátení budúcich príspevkov. V takých prípadoch náklad minulej
službyapoistno-matematickéstraty,ktorévzniknúvobdobíaktorýchvyk ázaniesaodložípodľaodseku54,
zvýšiasumuuvedenúvodseku58písm.b)bodi).Aksatotozvýšenienevyrovn ázodpovedajúcimznížením
súčasnej hodnoty ekonomických požitkov odôvodňujúcich vykázanie podľa odseku 58 písm. b) bod ii),
vznikneprírastokčistéhosaldašpecifikovanéhopodľaodseku58písm.b) ,atedavykázateľnýzisk.Odsek58A
(1) Prebytok je previs objektívnej hodnoty majetku programu nad súčasnou ho dnotou záväzkov zo stanovených požitkov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 157
zatýchto okolností zakazuje vykazovanie zisku. Pri poistno-matematickýc h ziskoch, ktoré vznikajú počas
účtovného obdobia a ktorých vykazovanie sa odkladá podľa odseku 54, vznik á opačný účinok v rozsahu,
v akom poistno-matematické zisky znižujú kumulované, nevykázané poistn o-matematickú straty. Odsek
58A za týchto okolností zakazuje vykazovanie straty. Príklady uplatňova nia tohto odseku sa nachádzajú
v dodatku C.
59.Majetok môže vzniknúť, ak bol program so stanovenými požitkami financova ný vo vyššej miere ako bolo
potrebné, alebo v tých prípadoch, keď dochádza k vykázaniu ziskov poistne j matematiky. Podnik v týchto
prípadoch vykazuje majetok, pretože:
a) podnikmávplyvnazdroje,čopredstavujejehoschopnosťpoužiťprebyto knatvorbubudúcichpožitkov;
b) tento vplyv je výsledkom minulých udalostí (príspevkov platených podn ikom a služieb poskytovaných
zamestnancami); a
c) budúce ekonomické úžitky sú pre podnik dostupné vo forme zníženia budúc ich príspevkov alebo
peňažnej refundácie, a to buď priamo podniku, alebo nepriamo inému progra mu, ktorý sa nachádza
v deficite.
60.Limit uvedený v odseku 58 písm. b) neprevyšuje odložené vykazovanie určit ých strát poistnej matematiky
(pozri odseky 92 a 93) a určitého nákladu minulej služby (pozri odsek 96), o krem prípadov uvedených
vodseku58A.Limitvšakprevyšujedočasnúmožnosťvýberuuvedenúvodseku 155písm.b).Podľaodseku
120písm.c)bodvi)saodpodnikupožaduje,abyzverejnilčiastkunevykáza núakomajetoknazákladelimitu
uvedeného v odseku 58 písm. b).
Príklad ilustrujúci odsek 60
Program so stanovenými požitkami má nasledujúce charakteristiky:
Súčasná hodnota záväzku 1,1Objektívna hodnota majetku programu (1 190)
(90)
Nevykázané účtovné straty (110)Nevykázané náklady minulej služby (70)Nevykázané zvýšenie záväzku po počiatočnom prijatí štandardu podľa odse ku 155 písm. b) (50)
Záporná suma určená podľa odseku 54 (320)
Súčasná hodnota refundácií dostupných v budúcnosti a zníženia budúcich p ríspevkov 90
Limit podľa odseku 58 písm. b) je vypočítaný takto:Nevykázané straty poistnej matematiky 110Nevykázané náklady minulej služby 70Súčasná hodnota refundácií dostupných v budúcnosti a zníženia budúcich p ríspevkov 90
Limit 270
270jemenejako320.Pretopodnikvykazujemajetokvovýške270azverejňuj e,želimitznížilúčtovnúsumu
majetku o 50 [pozri odsek 120 písm. c) bod vi)].158 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Výkaz ziskovastrát
61. Podnikbymalvykázaťčistýsúhrnnasledujúcichsúmakonákladyalebo(vzh ľadomnaobmedzenievodseku
58písm.b))výnosy,pokiaľinýmedzinárodnýúčtovnýštandardnepožaduje alebonepovoľujeichaktiváciu:
a) náklady súčasnej služby (pozri odseky 63 – 91);
b) nákladové úroky (pozri odsek 82);c) očakávané výnosy plynúce z majetku programu (pozri odseky 105 – 107);d) zisky a straty poistnej matematiky do výšky, v ktorej sú vykázané podľa o dsekov 92 a 93;
e) náklady minulej služby do výšky, ktorú na vykazovanie požaduje od podni ku odsek 96; a
f) účinok každého obmedzenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109 a 110) .
62.
Inémedzinárodnéúčtovnéštandardypožadujúaktiváciuurčitýchnáklado vzamestnaneckýchpožitkovdo
hodnoty majetku, akými sú zásoby alebo pozemky, budovy a zariadenia (pozr i IAS 2, Zásoby, a IAS 16,
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia). Všetky náklady aktivované do hodno ty takýchto majetku zahŕňajú
primeraný podiel súčastí uvedených v odseku 61.
Vykazovanie a meranie: Súčasná hodnota záväzkov so stanovenými požitkam i a náklady súčasnej služby
63.Konečné náklady programov so stanovenými požitkami môžu byť ovplyvnené m nohými faktormi, ako sú
napríkladkonečnéplaty,fluktuáciaaúmrtnosťzamestnancov,trendynem ocenskýchnákladovaprefinančne
zaistenýplánvýnosyzinvestovaniamajetkuprogramu.Skutočnénákladyp rogramusúneistéatátoneistota
pravdepodobne zotrvá dlhšie časové obdobie. K oceňovaniu súčasnej hodno ty záväzkov za požitky po
skončení zamestnania a nákladu súčasnej služby je potrebné:
a) použiť poistno-matematickú metódu oceňovania (pozri odseky 64 – 66);
b) priradiť požitky k obdobiam služby (pozri odseky 67 – 71); ac) určiť predpoklady poistnej matematiky (pozri odseky 72 – 91).
Poistno – matematická metóda oceňovania
64.Podnikbymalnaurčeniesúčasnejhodnotysvojichzáväzkovzostanovených požitkovanákladovsúčasnej
služby, a, prípadne, aj nákladov minulej služby, použiť metódu projektov anej jednotky kreditu.
65.Metódaprojektovanejjednotkykreditu(niekedyznámaakometódaakumulo vanýchpožitkovrozvrhnutých
naslužbu,aleboajakometódapomerupožitkovarokovslužby)pristupujek ukaždémuobdobiuslužbytak,
akoby vytváralo dodatočnú jednotku nároku na požitky (pozri odseky 67 až 7 1) a meria každú jednotku
oddelene, až kým sa nedospeje ku konečnému záväzku (pozri odseky 72 až 91).
66.Podnikdiskontujecelýzáväzokpožitkovposkončenízamestnaniaatoajvt edy,keďječasťzáväzkusplatná
do 12 mesiacov od súvahového dňa.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 159
Príklad ilustrujúci odsek 65
Úhrnná suma požitkov je splatná pri ukončení služby a je rovn á 1 % výšky platu pred odchodom
zo zamestnania, za každý rok služby. Plat v roku 1 je 10 000 a predpokladá sa j eho zvýšeni eo7%ročne
(s použitím zloženého úrokovania). Použitá diskontná sadzba je 10 % p. a. N asledujúca tabuľka zobrazuje,
akosavyvíjazáväzokvočizamestnancovi,uktoréhosaočakáva,žeodídeku koncu5.roka,zapredpokladu,
že nedôjde k zmenám predpokladov poistnej matematiky. Pre zjednodušenie tento príklad ignoruje
dodatočnú úpravu potrebnú na zohľadnenie pravdepodobnosti, že zamestna nec môže opustiť podnik ku
skoršiemu alebo neskoršiemu dňu.
R o k 1234 5
Požitky prislúchajúce k:
— predchádzajúcim rokom 0 131 262 393 524— súčasnému roku (1 % platupred odchodom
zo zamestnania)131
131 131 131 131
— súčasnému a predchádzajúcim rokom 131 262 393 524 655
Počiatočný záväzok — 89 196 324 476Úrok l0 % — 9 20 33 48Náklady súčasnej služby 89
98 108 119 131
Záverečný záväzok 89 196 324 476 655
Poznámka: 1. Počiatočný záväzok je rovný súčasnej hodnote požitkov tykajúcich sa pr edchádzajúcich rokov.
2. Náklady súčasnej služby sú rovné súčasnej hodnote požitkov týkajúcich sa k bežnému roku.
3. Záverečnýzáväzokjerovnýsúčasnejhodnotepožitkovtykajúcichsakbe žnémuapredchádzajúcimrokom.
Určenie podielu ožitkov pripadajúcich na obdobia služby
67.Priurčenísúčasnejhodnotysvojichzáväzkovzostanovenýchpožitkovaná kladovsúčasnejslužbyatam,kde
je to potrebné, aj nákladov minulej služby, by mal podnik určiť podiely pož itkov pripadajúcich na obdobia
služby, a to podľa vzorca na výpočet požitkov programu. Ak však služba zame stnanca v neskorších rokoch
budeviesťkpodstatneväčšejúrovnipožitkovakovpredchádzajúcichroko ch,podnikbymalpriradiťpožitky
jednotlivým obdobiam rovnomerne:
a) oddňa,kedyslužbazamestnancapoprvýkrátviedlakpožitkomposkytova nýchprogramom(bezohľadu
na to, či požitky boli alebo neboli podmienené ďalšou službou); až
b) do dňa, kedy ďalšia služba zamestnanca bude viesť k nepodstatnému zvýše niu iných požitkov
poskytovaných programom, ako tých požitkov, ktoré vyplývajú z ďalších zv ýšení platu.
68.Metóda projektovanej jednotky kreditu požaduje, aby podnik priradil pož itky súčasnému obdobiu (aby sa
mohli stanoviť náklady súčasnej služby) a súčasnému a minulému obdobiu (a by sa mohla stanoviť súčasná
hodnotazáväzkovzostanovenýchpožitkov).Podnikpriraďujepožitkydoo bdobí,vktorýchvznikázáväzok
poskytnúť požitky. Takýto záväzok vzniká, keď zamestnanec poskytuje slu žbu výmenou za požitky po
skončení zamestnania, ktoré podnik predpokladá uhradiť v budúcich vykaz ovaných obdobiach. Postupy
poistnej matematiky umožňujú podniku oceňovať takýto záväzok s dostatoč nou spoľahlivosťou,
oprávňujúcou vykázanie záväzku.160 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Príklad ilustrujúci odsek 68
1.Programsostanovenýmipožitkamistanovujezakaždýrokslužbyúhrnnúsum upožitkovvovýške100,
ktoré sú splatné pri odchode do dôchodku.
Požitok 100 je priraditeľný ku každému roku. Náklady súčasnej služby pred stavujú súčasnú hodnotu
zo 100. Súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov je súčasnou hodno tou 100, násobenou
počtom rokov služby až do súvahového dňa.Akjepožitoksplatnýhneďakozamestnanecopustípodnik,nákladysúčasne jslužbyasúčasnáhodnota
záväzkuzostanovenýchpožitkovbymalizohľadňovaťdátum,kuktorémusao čakáva,žezamestnanec
odíde. V dôsledku vplyvu diskontovania sú tak tieto sumy nižšie, ako by bol i vykázané, ak by
zamestnanec odišiel k súvahovému dňu.
2.Program poskytuje za každý rok služby mesačný dôchodok vo výške 0,2 % platu pred odchodom
zo zamestnania. Dôchodok je splatný od veku 65 rokov.Požitok rovný súčasnej hodnote (vypočítanej ku dňu odchodu do dôchodku) m esačného dôchodku,
predstavujúceho 0, 2 % z odhadnutej výšky platu pred odchodom zo zamestnania a splatného od
očakávanéhodňaodchodudodôchodkuaždoočakávanéhodňasmrtijemožnépr iradiťkaždémuroku
služby. Náklady súčasnej služby sú rovné súčasnej hodnote požitku. Súčas ná hodnota záväzku
zo stanovených požitkov je rovná súčasnej hodnote mesačných dôchodkovýc h platieb predstavujúcich
0,2 % platu pred odchodom zo zamestnania, násobená počtom rokov služby poč ítaných až do
súvahového dňa. Náklady súčasnej služby a súčasná hodnota záväzku zo stan ovených požitkov sú
diskontované, pretože výplaty dôchodku začínajú vo veku 65 rokov.
69.
Služba zamestnanca vytvára záväzok týkajúci sa programu zo stanovenými p ožitkami, aj keď sú požitky
podmienené budúcim zamestnaním (inými slovami nie je na ne ešte záväzný ná rok). Služba zamestnanca
pred dátumom vzniku záväzného nároku vytvára implicitný záväzok, pretož e ku každému nasledujúcemu
súvahovému dňu sa znižuje suma budúcej služby, ktorú zamestnanec musí pos kytnúť pred nadobudnutím
nároku na požitky. Pri oceňovaní záväzku zo stanovených požitkov zvažuje podnik pravdepodobnosť, že
niektorí zamestnanci nesplnia požiadavky na vznik právneho nároku. Podo bne, hoci sa určité požitky po
skončení zamestnania, napríklad nemocenské požitky, stanú splatnými ib a ak v období, v ktorom už
zamestnanecniejezamestnaný,nastaneurčitáudalosť,záväzokvznikáuž vtedy,keďzamestnanecposkytuje
službu, ktorá vytvára v prípade výskytu tejto udalosti nárok na poskytnut ie požitkov. Pravdepodobnosť, že
táto určitá udalosť nastane ovplyvňuje oceňovanie záväzku, ale neurčuje , či záväzok existuje.
Príklady ilustrujúce odsek 69
1.Program vypláca požitok vo výške 100 za každý rok služby. Záväzný nárok na p ožitky vznikne po
desiatich rokoch služby.
Požitok100jepriraditeľnýkukaždémuroku.Vkaždomzprvých10rokovzohľ adňujúnákladysúčasnej
službyasúčasnáhodnotazáväzkupravdepodobnosť,žezamestnanecnemusí dokončiť10rokovslužby.
2.Programvyplácapožitokvovýške100zakaždýrokslužby,okremslužbypred vekom25rokov.Nárok
na požitky vzniká okamžite.Žiaden požitok nie je možné priradiť službe pred vekom 25 rokov, pretože sl užba pred takýmto
dátumom nevytvára nárok na požitky (či už podmienené alebo nepodmienené) . Požitok 100 je možné
priradiť ku každému nasledujúcemu roku.
70.
Záväzok narastá až do dňa, keď ďalšia služba zamestnanca nebude vytvárať n árok na podstatné zvýšenie
ďalších požitkov. Preto sa všetky požitky priradia do období končiacich s a k tomuto dňu alebo pred ním.
Požitky sa priradia k jednotlivým účtovným obdobiam podľa vzorca požitko v programu. Ak však služba
zamestnanca bude v neskorších rokoch viesť k podstatne vyššej úrovni poži tkov ako v skorších rokoch,
podnik priradí požitok rovnomerne a to až do dňa, keď bude ďalšia služba zam estnanca viesť iba
knepodstatnémuzvýšeniuďalšíchpožitkov.Jetospôsobenétým,žepráves lužbazamestnancapočascelého
obdobia vedie nakoniec k požitku na tejto vyššej úrovni.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 161
Príklady ilustrujúce odsek 70
1.Programvyplácajednorazovúsumupožitkuvovýške1 000,naktorývzniknez áväznýnárokpo10rokoch
služby. Plán neposkytuje žiadne ďalšie požitky za služby v ďalších obdobi ach.
Požitok100(1 000delené10)jemožnépriradiťkukaždémuzprvých10rokov. Nákladysúčasnejslužby
v každom z prvých desiatich rokov zohľadňujú pravdepodobnosť, že zamestn anec nemusí dokončiť 10
rokov služby. Žiadne požitky nie je možné priradiť do nasledujúcich rokov .
2.Programvyplácajednorázovúsumupenzijnéhopožitkuvovýške2 000všetký mzamestnancom,ktorísú
eštezamestnanívoveku55rokovpo20rokochslužby,aleboktorísúeštezam estnanívoveku65rokov,
bez ohľadu na dĺžku ich služby.
Pre zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania pred 35. rokom života, ve die služba najprv k požitkom
podľaprogramuvoveku35rokov(zamestnanectedamoholopustiťzamestnan ievoveku30rokovavrátiť
sa vo veku 33 rokov, bez vplyvu na výšku alebo termíny požitkov). Tieto poži tky sú podmienené ďalšou
službou.Taktiežslužbanadvekom55rokovnebudeviesťkžiadnemupodstat némuzvýšeniusumyďalších
požitkov. Pre týchto zamestnancov podnik určí požitok 100 (2 000 delené 20 ) za každý rok od veku 35
do veku 55 rokov.
Pre zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania medzi 35 a 45 rokom svojho života, nebude služba
prekračujúca trvanie 20 rokov viesť k žiadnemu zvýšeniu ďalších požitkov . Pre týchto zamestnancov
podnik urči požitok 100 (2 000 delené 20) za každý z prvých 20 rokov.Pre zamestnanca, ktorý vstúpil vo zamestnania vo veku 55 rokov, služba za 1 0 rokov nebude viesť
k žiadnemu podstatnému zvýšeniu sumy ďalších požitkov. Pre tohto zamestn anca podnik priradí požitok
200 (2 000 delené 10) za každý z prvých 10 rokov.Pre všetkých zamestnancov náklady súčasnej služby a súčasná hodnota závä zkov zohľadňujú
pravdepodobnosť, že zamestnanec nemusí dokončiť potrebné obdobie služb y.
3.
Nemocenskýprogramposkončenízamestnaniarefunduje40%nemocenskýchn ákladovzamestnancapo
skončenízamestnania,akzamestnanecodídepoviacako10amenejako20rok ochslužbya50%týchto
nákladov, keď zamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch služby.
Podľa vzorca požitkov programu podnik priradí 4 % súčasnej hodnoty očakáv aných nemocenských
nákladov(40%delené10)kukaždémuzprvých10roko va1%(10% delené10)kukaždémuzdruhých
10rokov.Nákladysúčasnejslužbyvkaždomrokuzohľadňujúpravdepodobno sť,žezamestnanecnemusí
dokončiť potrebné obdobie služby na získanie nároku na časí alebo všetky p ožitky. Zamestnancom,
u ktorých sa očakáva, že odídu za 10 rokov nieje priradený žiaden požitok.
4.Nemocenskýprogramposkončenízamestnaniarefunduje10%nemocenskýchn ákladovzamestnancapo
skončenízamestnania,akzamestnanecodídepoviacako10amenejako20rok ochslužbya50%takýchto
nákladov, keď zamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch služby.
Služba v neskorších rokoch bude viesť k podstatne vyššej úrovni požitkov a ko služba v predchádzajúcich
rokoch. Preto pre zamestnancov u ktorých sa očakáva, že odídu po 20 alebo vi acerých rokoch, podnik
priraďuje požitok rovnomerne, podľa odseku 68. Služba nad 20 rokov nebude viesť k žiadnemu
podstatnému zvýšeniu ďalších požitkov. Preto požitky priradené každému z prvých 20 rokov sú 2,5 %
zo súčasnej hodnoty očakávaných nemocenských nákladov (50 % delené 20).162 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Pre zamestnancov, u ktorých sa očakáva, že odídu medzi 10. a 20. rokom, pred stavuje požitok priradený
každému z prvých 10 roko v 1 % súčasnej hodnoty očakávaných nemocenských nákladov. Pre týchto
zamestnancov nie je žiaden požitok priradený službe medzi koncom 10. roku a odhadnutým dátumom
odchodu zo zamestnania.
Zamestnancom, u ktorých sa očakáva, že odídu zo zamestnania do 10 rokov, ni e je priradený žiaden
požitok.
71. Ak je suma požitku za každý rok služby vyjadrená ako konštantný podiel z pla tu pred odchodom
zozamestnania,budúcezvýšeniaplatuovplyvniasumupotrebnúnavyspori adaniezáväzku,ktorýexistuje
za službu poskytnutú pred súvahovým dňom, ale nevytvárajú dodatočný závä zok. Preto:
a) naúčelyodseku67písm.b)zvýšeniaplatunevedúkďalšímpožitkom,doko ncaajkeďjesumapožitkov
závislá od výšky platu pred odchodom zo zamestnania; a
b) sumapožitkupriradenéhokukaždémuobdobiujevyjadrenáakokonštantn ýpodielplatu,sktorýmje
požitok spojený.
Príklad ilustrujúci odsek 71
Zamestnanci majú nárok na požitky vo výšk e3%zplatu pred odchodom zo zamestnania za každý rok
služby až do veku 55 rokov.Požitok 3 % z odhadnutého platu pred odchodom zo zamestnania je priradený k u každému roku a to až
do veku 55 rokov. Je to dátum, keď ďalšia služba zamestnanca nebude viesť k ž iadnemu podstatnému
zvýšeniusumyďalšíchpožitkovposkytovanýchprogramom.Potomtovekuni ejepriradenýžiadenpožitok.
Predpoklady poistnej matematiky
72. Predpoklady poistnej matematiky by mali byť nezaujaté a navzájom zlučite ľné.
73. Predpokladypoistnejmatematikysúnajlepšímiodhadmipodnikutýkajúci misapremenných,ktoréurčujú
konečné náklady poskytovania požitkov po skončení zamestnania. Predpok lady poistnej matematiky
zahŕňajú:
a) demograficképredpokladyobudúcichcharakteristikáchsúčasnýchabý valýchzamestnancov(ananich
závislých osobách), ktorí majú nárok na požitky. Demografické predpokla dy sa zaoberajú otázkami:
i) úmrtnosti, a to počas zamestnania, ako aj po jeho skončení;
ii) miery fluktuácie zamestnancov, práceneschopnosti a skoršieho odcho du do dôchodku;
iii) kvantifikovanéhopomerumedziúčastníkmiprogramuazávislýmiosob ami,ktorébudúmaťnárok
na požitky; a
iv) miery nárokov na požitky, ktoré majú byť poskytované podľa nemocenský ch programov; a
b) finančné predpoklady týkajúce sa položiek ako napr.:
i) diskontná sadzba (pozri odseky 78 až 82);ii) úroveň budúcich platov a požitkov (pozri odseky 83 až 87);iii) v prípade nemocenských požitkov, budúcich nemocenských nákladov, v rátane – v podstatných
prípadoch – nákladov na správu nárokov a platieb požitkov (pozri odseky 88 až 91); a
iv) očakávané výnosy z majetku programu (pozri odseky 105 až 107).
74.
Predpoklady poistnej matematiky sú nezaujaté, ak nie sú neprimerané ani n admieru opatrné.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 163
75. Predpokladypoistnejmatematikysúnavzájomzlučiteľné,akzohľadňujúh ospodárskyvzťahmedzifaktormi
ako napr. inflácia, miera rastu platov, výnosnosť majetku programu a disk ontná sadzba. Napr. všetky
predpoklady, ktoré závisia od určitej úrovne inflácie (ako sú predpoklad y o úrokových sadzbách
a zvýšeniach platov a požitkov) v akomkoľvek budúcom období predpokladaj ú rovnakú úroveň inflácie
v tomto období.
76. Podnik určuje diskontnú sadzbu a iné finančné predpoklady v nominálnych ( stanovených) hodnotách,
pokiaľ nie sú odhady v reálnych hodnotách (očistených od vplyvu inflácie) spoľahlivejšie, napríklad
v hyperinflačnom hospodárstve (pozri IAS 29, Účtovné vykazovanie v hyper inflačných hospodárstvach),
alebo v prípadoch, že je požitok viazaný na index a zároveň existuje rozvin utý trh obligácií viazaných
na index vyjadrených v rovnakej mene a viažucich sa na rovnaké obdobie.
77. Finančné predpoklady by mali byť založené na trhových očakávaniach k súva hovému dňu, za obdobie,
počas ktorého majú byť záväzky vyrovnané.
Predpoklady poistnej matematiky: diskontná sadzba
78. Sadzba použitá na diskontovanie záväzkov za požitky po skončení zamestna nia (finančne zaistených, ako
aj finančne nezaistenych) by mala byť odvodená od trhových výnosov z vysok o kvalitných podnikových
obligáciíexistujúcichksúvahovémudňu.Vkrajinách,kdeneexistujeroz vinutýtrhstakýmitoobligáciami,
by mali byť použité trhové výnosy (existujúce k súvahovému dňu) zo štátnyc h dlhopisov. Mena a obdobie
podnikovýchobligáciíaleboštátnychobligáciíbymalibyťkonzistentné smenouaodhadnutýmobdobím
záväzkov za požitky po skončení zamestnania.
79. Predpokladom poistnej matematiky, ktorý má významný účinok, je diskontn á sadzba. Diskontná sadzba
zohľadňuječasovúhodnotupeňazí,alenierizikopoistnejmatematikyale boinvestičnériziko.Okremtoho
diskontná sadzba nezohľadňuje podnikové individuálne úverové riziko zn ášané veriteľmi podniku, ani
nezohľadňuje riziko, že sa môže skutočnosť v budúcnosti líšiť od predpokl adov poistnej matematiky.
80. Diskontná sadzba zohľadňuje odhadnuté načasovanie platieb požitkov. V p raxi to podnik často dosahuje
použitím jednoduchého váženého priemeru diskontnej sadzby, ktorý zohľa dňuje odhadnuté načasovanie,
sumu platieb požitkov a menu, v ktorej sa majú požitky vyplatiť.
81. V niektorých prípadoch nemusia existovať rozvinuté trhy s obligáciami s d ostatočne dlhou splatnosťou,
ktorábyzodpovedalaodhadnutejsplatnostivšetkýchplatiebpožitkov.V týchtoprípadochpodnikpoužíva
existujúce trhové sadzby platné pre primerané obdobie na diskontovanie p latieb s kratšou splatnosťou
a odhaduje diskontnú sadzbu pre platby s dlhšou splatnosťou na základe ext rapolácie súčasných trhových
sadzieb pozdĺž výnosovej krivky. Nie je pravdepodobné, aby bola celková s účasná hodnota záväzku
zostanovenýchpožitkovobzvlášťcitlivánadiskontnúsadzbupoužitúnač asťpožitkov,ktorájesplatnápo
konečnej splatnosti dostupných podnikových alebo štátnych obligácií.
82. Úrokový náklad sa vypočítava vynásobením diskontnej sadzby určenej na za čiatku obdobia súčasnou
hodnotouzáväzkuzostanovenýchpožitkovpočasceléhotohotoobdobia,pr ičomsazohľadňujúakékoľvek
podstatnézmenyzáväzku.Súčasnáhodnotazáväzkusabudelíšiťodzáväzku vykázanéhovsúvahe,pretože
tento záväzok je vykázaný po odpočítaní objektívnej hodnoty celkových ma jetku programu a pretože
niektoré zisky a straty poistnej matematiky a niektoré náklady minulej sl užby nie sú vykázané okamžite.
(Príloha 1 okrem iného ilustruje výpočet úrokového nákladu.)
Predpoklady poistnej matematiky: platy, požitky, zdravotné náklady
83. Záväzky na požitky po skončení zamestnania by mali byť oceňované tak, aby z ohľadňovali:
a) odhadnuté budúce zvýšenia platov;
b) požitky stanovené v podmienkach plánu (alebo vyplývajúce z akéhokoľve k implicitného záväzku nad
rámec týchto podmienok) k súvahovému dňu; a164 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) odhadnuté budúce zmeny úrovne štátom určených požitkov, ktoré ovplyvň ujú požitky splatné podľa
programu zo stanovenými požitkami, vtedy a len vtedy, ak:
i) tieto zmeny boli uzákonené pred súvahovým dňom; aleboii) skúsenosti z minulosti alebo iný spoľahlivý dôkaz naznačujú, že tieto štátom určené požitky sa
zmenia predvídateľným spôsobom, napr. v súlade s budúcimi zmenami všeobe cných úrovní cien
alebo všeobecných úrovní platov.
84.
Odhadybudúcichzvýšeníplatovzohľadňujúinfláciu,služobnývek,povýš eniaainépodstatnéfaktoryako
napr. ponuka a dopyt na trhu práce.
85. Ak formálne podmienky plánu (alebo implicitný záväzok nad rámec týchto po dmienok) požadujú, aby
podnik zmenil požitky v budúcich obdobiach, oceňovanie záväzku má zohľad ňovať tieto zmeny. To platí,
ak napr.:
a) podnikvminulostizvyšovalpožitky,napríkladabyzmiernilúčinkyinf lácieaneexistuježiadennáznak,
že sa táto prax v budúcnosti zmení; alebo
b) zisky poistnej matematiky už boli uvedené v účtovných závierkach a podn ik má buď na základe
formálnych podmienok programu (alebo na základe implicitného záväzku na d rámec týchto
podmienok) alebo zo zákona povinnosť použiť každý prebytok v programe v pr ospech účastníkov
programu [pozri odsek 98 písm. c)].
86. Predpoklady poistnej matematiky nezohľadňujú zmeny budúcich požitkov, ktoré nie sú stanovené vo
formálnychpodmienkachplánu(alebonemajúcharakterimplicitnéhozávä zku)ksúvahovémudňu.Takéto
zmeny budú mať za následok:
a) náklady minulej služby do výšky, v ktorej sa menia požitky za službu posk ytované pred touto
zmenou; a
b) náklady súčasnej služby za obdobia po zmene do výšky, v ktorej sa zmenia p ožitky za službu po
uvedenej zmene.
87. Niektoré požitky po skončení zamestnania sú viazané na premenné, akými sú napr. úroveň štátom
stanovených penzijných požitkov alebo štátnej nemocenskej starostlivo sti. Stanovenie výšky takýchto
požitkov zohľadňuje očakávania zmien týchto premenných na základe minul ých skúseností a iných
spoľahlivých dôkazov.
88. Predpoklady týkajúce sa nemocenských nákladov by mali zohľadňovať budúc e zmeny nákladov
nemocenských služieb vyplývajúce z inflácie, ako aj z vlastných zmien výš ky nemocenských nákladov.
89. Stanovenie výšky nemocenských požitkov po skončení zamestnania vyžaduj e predpoklad úrovne
a frekvencie budúcich nárokov a nákladov na splnenie týchto nárokov. Podn ik odhaduje budúce
nemocenské náklady na základe údajov z vlastnej praxe v minulosti, doplne né v prípade potreby o údaje
zpraxeinýchpodnikovvminulosti,údajepoistnýchspoločnosti,poskyto vateľovnemocenskejstarostlivosti
aleboinézdroje.Odhadybudúcichnemocenskýchnákladovzohľadňujúúčin oktechnologickéhopokroku,
zmeny vo využívaní nemocenskej starostlivosti alebo v podmienkach posky tovania tejto starostlivosti
a zmeny zdravotného stavu účastníkov programu.
90. Výškaafrekvencianárokovsúobzvlášťzávisléodveku,zdravotnéhostavu apohlaviazamestnancov(aosôb
na nich závislých) a môžu byt závislé od iných faktorov, ako je napr. zemepi sná poloha. Preto sú údaje
o minulosti upravené v rozsahu, v akom sa demografické zloženie populácie líši od zloženia populácie
použitej ako základ pre tieto údaje o minulosti. Upravené sú aj vtedy, ak ex istuje spoľahlivý dôkaz, že
historické trendy nebudú pokračovať.
91. Niektoré programy nemocenskej starostlivosti po skončení zamestnania v yžadujú, aby zamestnanec
prispieval na nemocenské náklady hradené programom. Odhady budúcich nem ocenských nákladov
zohľadňujúvšetkytakétopríspevkynazákladepodmienokprogramuksúvah ovémudňu(alebonazáklade
akéhokoľvek implicitného záväzku nad rámec týchto podmienok). Zmeny týc hto zamestnaneckých13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 165
príspevkov majú za následok náklady minulej služby alebo prípadne obmedz enia. Náklady na splnenie
požiadaviekmôžubyťzníženéopožitkyodštátnychaleboinýchposkytovat eľovnemocenskejstarostlivosti
(pozri odseky 83 c) a 87).
Ziskya straty poistnej matematiky
92.Prioceňovanísvojhozáväzkuzostanovenýchpožitkovpodľaodseku54byma lpodnikvykázaťpodiel(tak
ako je to uvedené v odseku 93) svojich ziskov a strát poistnej matematiky, a ko výnos alebo náklad, ak čisté
akumulované nevykázané zisky alebo straty poistnej matematiky presahuj ú ku koncu predchádzajúceho
vykazovaného obdobia vyššiu hodnotu z:
a) 10 % súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov k tomuto dňu (pred odpočítaním majetku
programu); a
b) 10 % objektívnej hodnoty celkových majetku programu k tomuto dňu.
Tieto limity by mali byť vypočítané a používané oddelene pre každý program so stanovenými požitkami.
93.Podielziskovastrátpoistnejmatematiky,ktorýsamávykázaťprekaždýpr ogramsostanovenýmipožitkami,
je prebytok určený podľa odseku 92, vydelený očakávaným priemerným obdob ím, počas ktorého zostanú
vzamestnanízamestnancizúčastnenínaprograme.Podnikvšakmôžeprijať akúkoľveksystematickúmetódu,
ktorámázanásledokrýchlejšievykázanieziskovastrátpoistnejmatemat iky,zapredpokladu,žesaprezisky,
ako aj pre straty poistnej matematiky použijú rovnaké východiská a tieto v ýchodiská sa medzi obdobiami
používajú konzistentne. Podnik môže použiť takéto systematické metódy n a zisky a straty poistnej
matematiky dokonca aj vtedy, ak spadajú do limitov uvedených v odseku 92.
94.Zisky a straty poistnej matematiky môžu vyplývať zo zvýšení alebo znížení súčasnej hodnoty záväzku
zostanovenýchpožitkovaleboobjektívnejhodnotyvšetkýchsúvisiacich majetkuprogramu.Prípadyziskov
a strát poistnej matematiky zahŕňajú napr.:
a) neočakávanevysokéalebonízkemieryfluktuáciezamestnancov,skorší chodchodovdodôchodkualebo
úmrtnosti alebo zvýšení platov, požitkov (ak formálne alebo implicitné p odmienky programu riešia aj
inflačné zvýšenia požitkov) alebo nemocenských nákladov;
b) účinok zmien odhadov budúcej fluktuácie zamestnancov, skorších odcho dov do dôchodku alebo
úmrtnosti alebo zvýšení platov, požitkov (ak formálne alebo implicitné p odmienky programu riešia aj
inflačné zvýšenia požitkov) alebo nemocenských nákladov;
c) účinok zmien diskontnej sadzby; a
d) rozdiely medzi skutočnou výnosnosťou majetku programu a očakávanou vý nosnosťou majetku
programu (pozri odseky 105 až 107).
95.Zdlhodobéhohľadiskasamôžuziskyastratypoistnejmatematikynavzájom kompenzovať.Pretojevhodné
považovaťodhadyzáväzkovpožitkovposkončenízamestnaniazainterval( alebo„koridor“)okoloideálneho
odhadu. Podnik môže, ale nemusí vykázať zisky a straty poistnej matematik y, ktoré spadajú do tohto
intervalu.Tentoštandardvyžaduje,abypodnikvykázalminimálnepodiel ziskovastrátpoistnejmatematiky,
ktorý spadá mimo tohto „koridoru“ s toleranciou plus alebo mínus 10 %. (Prí loha 1 okrem iného ilustruje
spôsobriešeniaúčtovnýchziskovastrát).Štandardpovoľujesystematic kémetódyrýchlejšiehovykázaniaza
predpokladu, že tieto metódy vyhovujú podmienkam stanoveným v odseku 93. Takéto prípustné metódy
zahŕňajúnapr.okamžitévykázanievšetkýchziskovastrátpoistnejmatem atiky,atovovnútri,akoajmimo
„koridoru“. Odsek 155 písm. b) bod iii) vysvetľuje potrebu posúdiť každú n evykázanú časť prechodného
záväzku pri účtovaní o následných ziskoch poistnej matematiky.166 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Náklady minulej služby
96.Pri oceňovaní svojho záväzku zo stanovených požitkov podľa odseku 54 by ma l podnik vykázať náklady
minulejslužbyakonákladyobdobiarovnomernepočaspriemernéhoobdobia ,pokiaľnapožitkynevznikne
záväzný nárok. Do rozsahu, v ktorom vznikli záväzné nároky na požitky ihne ď po zavedení alebo zmene
programu zo stanovenými požitkami, by mal podnik vykázať náklady minulej služby okamžite.
97.Nákladminulejslužbyvzniká,keďpodnikzavedieprogramsostanovenýmip ožitkamialebozmenípožitky
splatné podľa existujúceho programu so stanovenými požitkami. Takéto zm eny sú výmenou za
zamestnancovuslužbuzaobdobietrvajúcedovtedy,kýmnauvedenépožitky nevzniknezáväznýnárok.Preto
sú náklady minulej služby vykázané za toto obdobie bez ohľadu na skutočnos ť, že náklady sa týkajú
zamestnancovej služby v predchádzajúcich obdobiach. Náklady minulej sl užby sú vykázané ako zmena
záväzku vyplývajúca z úpravy (pozri odsek 64).
Príklad ilustrujúci odsek 97
Podnik prevádzkuje penzijný program, ktorý poskytuje dôchodo k2%z výšky platu pred odchodom
zo zamestnania za každý rok služby. Požitky sa stávajú oprávnenými po piat ich rokoch služby. 1. januára
20X5 podnik zvýši dôchodok na 2, 5 % z výšky platu pred odchodom zo zamestnania za každý rok služby
od1.januára20X1.Kudňuzvýšeniajesúčasnáhodnotadodatočnýchpožitko vzaslužbuod1.januára20X1
do 1. januára 20X5 takáto:
Zamestnanci s viac ako piatimi rokmi služby k 1/1/X5 150
Zamestnancismenejakopiatimirokmislužbyk1/1/X5(priemernéobdobiev znikuzáväzného
nároku: tri roky)120
270
Podnikvykáže150okamžite,pretožetietopožitkysúužoprávnené.Podnik vykáže120rovnomernepočas
troch rokov od 1. januára 20X5.
98.K nákladom minulej služby nepatria:
a) účinky rozdielov medzi skutočnými a predpokladanými zvýšeniami platu na záväzok zaplatiť požitky
za službu v predchádzajúcich rokoch (neexistuje žiaden náklad minulej sl užby, pretože predpoklady
poistnej matematiky počítajú s budúcimi platmi);
b) podhodnotenia a nadhodnotenia výšky vopred nevykázaných penzijných z výšení, ak podnik má
implicitný záväzok poskytnúť takéto zvýšenia (neexistuje žiaden náklad minulej služby, pretože
predpoklady poistnej matematiky počítajú s takýmito zvýšeniami);
c) odhady zvýšení požitkov, ktoré vyplývajú zo ziskov poistnej matematik y, ktoré už boli vykázané
v účtovných závierkach, ak je podnik zaviazaný buď formálnymi podmienkam i plánu (alebo existuje
implicitný záväzok nad rámec týchto podmienok) alebo právnymi predpismi , použiť akýkoľvek
prebytok programu v prospech účastníkov programu, aj keď zvýšenie požitk u nebolo ešte formálne
priznané (výsledné zvýšenie záväzku je strata poistnej matematiky a nie n áklady minulej služby, pozri
odsek 85 písm. b));
d) zvýšenia oprávnených požitkov, ak pri neprítomnosti nových alebo zvýš ených požitkov, zamestnanci
splnia požiadavky na vznik nároku na požitky (neexistujú žiadne náklady m inulej služby, pretože
odhadnuté náklady požitkov boli vykázané v čase poskytnutia služby ako ná klady súčasnej služby); a13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 167
e) účinky zmien plánu, ktoré znížia požitky pre budúcu službu (obmedzenie ).
99. Podnikzavádzaplánamortizácienákladovminulejslužby,keďsúpožitkyz avedenéalebozmenené.Mohlo
bybyťnemožnéudržiavaťpodrobnézáznamypotrebnénaidentifikáciuauve denienáslednýchzmiendo
tohto plánu. Okrem toho je účinok pravdepodobne podstatný len vtedy, ak ex istuje obmedzenie alebo
vysporiadanie. Preto podnik mení plán amortizácie nákladov minulej služ by len v prípade obmedzenia
alebo vysporiadania.
100. Ak podnik zníži požitky splatné podľa existujúceho programu zo stanovený mi požitkami, výsledné
zníženia záväzkov zo stanovených požitkov sú vykázané ako (negatívne) ná klady minulej služby počas
priemerného obdobia, až pokiaľ sa znížený podiel požitkov nestane oprávn eným.
101. Ak podnik zníži určité požitky splatné podľa existujúceho programu so sta novenými požitkami
a v rovnakom čase zvýši pre rovnakých zamestnancov iné požitky splatné pod ľa programu, podnik
zaobchádza s touto zmenou ako s jednoduchou čistou zmenou.
Vykazovanie a oceňovanie: majetok programu
Objektívna hodnota majetku programu
102. Objektívnahodnotacelkovýchmajetkuprogramusapriurčovanísumyvykáz anejvsúvahepodľaodseku
54odpočítava.Akniejekdispozíciítrhovácena,objektívnahodnotamaje tkuprogramusaodhadujenapr.
diskontovaním očakávaných budúcich peňažných tokov, pričom sa používa d iskontná sadzba, ktorá
zohľadňujerizikospojenésmajetkomprogramu,akoajsplatnosťalebooča kávanýdátumvyradeniatýchto
majetku(alebo,aknemážiadnusplatnosť,použijesaočakávanéobdobieaž dovysporiadaniasúvisiaceho
záväzku).
103. Do majetku programu nepatria nezaplatené príspevky splatné od vykazovan ého podniku do fondu, ako
ajakékoľvekneprevoditeľnéfinančnénástrojevydanépodnikomadržanéf ondom.Majetokprogramusa
znižujú o akékoľvek záväzky fondu, ktoré nesúvisia so zamestnaneckými po žitkami, ako napr. záväzky
z obchodného styku a ostatné záväzky záväzky vyplývajúce z odvodených fin ančných nástrojov.
104. Akmajetokprogramuzahŕňapoistnézmluvy,ktorépresnezodpovedajúsume anačasovaniuniektorých
alebo všetkých požitkov splatných podľa programu, objektívna hodnota tý chto poistných zmlúv sa
považujezasúčasnúhodnotusúvisiacichzáväzkov,akojeopísanévodseku 54(svýhradouakéhokoľvek
zníženiavyžadovanéhovprípade,žesumynárokovateľnépodľapoistnýchz mlúvniesúplneuhraditeľné).
Úhrada
104A. Vtedy a len vtedy, keď je očividne jasné, že iná strana sčasti alebo úplne uh radí výdavky vyžadované
navyrovnaniezáväzkuzostanovenýchpožitkov,podnikbymalnároknaúhra duvykázaťakooddelený
majetok. Podnik by mal oceniť majetok objektívnou hodnotou. V každom inom ohľade by mal podnik
zaobchádzať s týmto majetkom ako s majetkom programu. Vo výkaze ziskov a st rát môžu byť náklady
súvisiace s programom stanovených požitkov prezentované čisto bez sumy v ykázanej ako úhrada.
104B V niektorých prípadoch môže podnik od inej strany, napríklad od poisťovat eľa, očakávať, že uhradí
výdavky vyžadované na vyrovnanie záväzku zo stanovených požitkov. Kvali fikované poistné zmluvy
podľa odseku 7 sú majetkom programu. Podnik účtuje kvalifikované poistné zmluvy rovnakým
spôsobom ako celý ostatný majetok programu a odsek 104A sa neuplatňuje (po zri odseky 39 až 42
a 104).168 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
104C. Ak poistná zmluva nie je kvalifikovanou poistnou zmluvou, nie je ani majet kom programu. Takýmito
prípadmi sa zaoberá odsek 104A: podnik by mal nárok na úhradu podľa poistne j zmluvy vykázať ako
oddelený majetok a nie ako odpočet pri určovaní záväzku zo stanovených pož itkov podľa odseku 54;
v každom inom ohľade zaobchádza podnik s týmto majetkom rovnakým spôsobom ako s majetkom
programu. Najmä záväzok zo stanovených požitkov podľa odseku 54 sa má zvýš iť (znížiť) do tej miery,
že čisté akumulované zisky (straty) poistnej matematiky zo záväzku zo sta noveného požitku
asúvisiacehonárokunaúhradupodľaodsekov92a93ostanúnevykázané.Ods ek120písm.c)bodvii)
vyžaduje od podniku, aby zverejnil krátky opis súvislosti medzi nárokom n a úhradu a súvisiacim
záväzkom.
Príklad ilustrujúci odseky 104 A - C
Súčasná hodnota záväzku 1 241
Nevykázané zisky poistnej matematiky 17Záväzok vykázaný v súvahe 1 258Nároky podľa poistných zmlúv, ktoré presne zodpovedajú sume a načasovani e niektorých
požitkov splatných podľa programu. Tieto požitky majú súčasnú hodnotu 1 0 92. 1 092
Nevykázané zisky poistnej matematiky z odseku 17 sú čistými kumulovanými ziskov poistnej
matematiky zo záväzkov a nárokov na úhradu.
104D. Ak nárok na úhradu vzniká z poistnej zmluvy, ktorá presne zodpovedá sume a n ačasovaniu niektorých
alebo všetkých požitkov splatných podľa programu stanovených požitkov, objektívna hodnota nároku
na úhradu sa považuje za súčasnú cenu súvisiaceho záväzku, ako je opísané v odseku 54 (s výhradou
akéhokoľvek zníženia vyžadovaného v prípade, že nárok na úhradu nie je pln e uhraditeľný.
Výnosy z majetku programu
105. Očakávaná výnosnosť majetku programu je jednou zo súčastí nákladov uvede ných vo výkaze ziskov
a strát. Rozdiel medzi očakávanou a skutočnou návratnosťou majetku progr amu je zisk alebo strata
poistnej matematiky; je pri určovaní čistej sumy, ktorá je porovnávaná s l imitom 10 % „koridoru“
uvedenéhovodseku92,zahrnutýsoziskamiastratamipoistnejmatematiky dozáväzkuzostanovených
požitkov.
106. Očakávaná výnosnosť majetku programu je založená na trhových očakávania ch k začiatku obdobia pre
výnosy z majetku za celú životnosť súvisiaceho záväzku. Očakávaná výnosn osť majetku programu
zohľadňuje zmeny objektívnej hodnoty majetku programu v držbe počas toht o obdobia, ako výsledku
skutočných príspevkov platených do fondu a skutočných požitkov platenýc h z fondu.
107. Priurčovaníočakávanejaskutočnejnávratnostimajetkuprogramupodnik odpočítaočakávanésprávne
náklady okrem nákladov zahrnutých do predpokladov poistnej matematiky p oužitých pri oceňovaní
záväzku.
Príklad ilustrujúci odsek 106
K1.januáru20X1bolaobjektívnahodnotamajetkuprogramu10 000ačistéak umulovanénevykázané
zisky poistnej matematiky boli 760. 30. júna 20X1 program zaplatil požitk y vo výške 1 900 a prijal
príspevky vo výške 4 900. K 31. decembru 20X1 bola objektívna hodnota majet ku programu 15 000
asúčasnáhodnotazáväzkuzostanovenýchpožitkovbola14 792.Stratypois tnejmatematikynazáväzku
za rok 20X1 boli 60.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 169
K1.januáru20X1vykazovanýpodnikvykonátietoodhadyzaloženénatrhový chcenáchktomutodňu:
%
Výnosy fondu z úrokov a dividend po zdanení, ktoré je splatné fondom 9,25
Realizované a nerealizované zisky z majetku programu (po zdanení) 2,00Správne náklady (1,00)
Očakávaná rentabilita 10,25
Za rok 20X1 sa očakáva tato skutočná výnosnosť majetku programu:
Výnosy z 10 000 držaných počas 12 mesiacov pri 10,25 % 1 025Výnosy z 3 000 držaných počas 6 mesiacov pr i 5 % (zodpovedá 10,25 % ročne, pri zlože-
nom úrokovaní za každých šesť mesiacov) 150
Očakávaná výnosnosť majetku programu za rok 20X1 1 175
Objektívna hodnota majetku programu k 31. decembru 20X1 15 000Mínus objektívna hodnota majetku programu k 1. januáru 20X1 (10 000)Mínus prijaté príspevky (4 900)Plus zaplatené požitky 1 900
Skutočná výnosnosť majetku programu 2 000
Rozdielmedziočakávanou(1 175)askutočnou(2 000)výnosnosťoumajetkup rogramujeziskpoistnej
matematikyvovýške825.Pretoakumulovanéčisténevykázanéziskypoistn ejmatematikysú1 525(760
plus 825 mínus 60). Podľa odseku 92 limity koridoru sú stanovené na 1 500 (vy ššia hodnota z: i) 10 %
z15 000aii)10%zo14 792).Vnasledujúcomroku(20X2)podnikuvedievovýka zeziskovastrátzisk
poistnejmatematikyvovýške25(1 525mínus1 500)vydelenýočakávanoupri emernýmobdobím,počas
ktorého zostanú zúčastnení zamestnanci v práci.
Očakávanávýnosnosťmajetkuprogramuzarok20X2budezaloženánatrhovýc hočakávaniachk1/1/X2
pre výnosy za celé obdobie životnosti záväzku.
Podnikové kombinácie
108. Pri podnikových kombináciách v dôsledku akvizície podnik vykazuje majet ok a záväzky vznikajúce
z požitkov po skončeniu zamestnania v súčasnej hodnote záväzku mínus obje ktívna hodnota celkových
majetku programu (pozri IAS 22, Podnikové kombinácie). Súčasná hodnota z áväzku zahŕňa všetky tieto
položky, aj keď ich nadobúdateľ ešte ku dňu akvizície nevykázal:
a) ziskyastratypoistnejmatematiky,ktorévzniklipreddátumomakvizíc ie(čiužspadajúdo10%-ného
„koridoru“ alebo nie);
b) nákladyminulejslužby,ktorévzniklizozmienpožitkovalebozozavede niaprogramupreddátumom
akvizície; a
c) sumy,ktorépodľaprechodnýchustanoveníuvedenýchvodseku155písm.b )nadobúdateľnevykázal.
Obmedzenia a vyrovnania
109. Podnikbymalvykázaťziskyalebostratypriobmedzeníalebovyrovnanípro gramustanovenýchpožitkov
vtedy,keďobmedzeniealebovysporiadanienastane.Ziskalebostratazob medzeniaalebovysporiadania
by mali zahŕňať:
a) všetkyzmenysúčasnejhodnotyzáväzkuzostanovenýchpožitkovvyplýva júcezobmedzeniaalebo
vysporiadania;170 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) všetky zmeny objektívnej hodnoty majetku programu vyplývajúce z obmed zenia alebo
vysporiadania;
c) všetky súvisiace zisky a straty poistnej matematiky a náklady minulej s lužby, ktoré podľa odsekov
92 a 96 neboli predtým vykázané.
110. Predurčenímúčinkuobmedzeniaalebovyrovnaniabymalpodnikopätovneoc eniťzáväzok(aprípadný
súvisiacimajetokprogramu)tak,žepoužijesúčasnépredpokladypoistne jmatematiky(vrátanesúčasných
trhových úrokových sadzieb a iných súčasných trhových cien).
111. Obmedzenie nastane, ak podnik buď:
a) je zjavne rozhodnutý uskutočniť podstatné zníženie počtu zamestnanco v, na ktorých sa program
vzťahuje; alebo
b) mení podmienky programu stanovených požitkov tak, že podstatná časť bu dúcej služby súčasným
zamestnancom nebude viac vytvárať nárok na požitky alebo bude vytvárať ná rok len na znížené
požitky.
Obmedzeniemôževzniknúťzizolovanejudalosti,akonapr.uzatvorenieto várne,ukončovanieaktivity,
ukončenie alebo pozastavenie programu. Udalosť sa považuje za dostatočn e podstatnú na to, aby sa
kvalifikovala ako obmedzenie, ak by vykázanie zisku alebo straty z obmedz enia mohlo mať podstatný
účinok na účtovnú závierku. Obmedzenia sú často spojené s reštrukturaliz áciou. Preto podnik účtuje
obmedzenie v rovnakom období ako účtuje súvisiacu reštrukturalizáciu.
112. Vyrovnanie nastane, keď podnik začne transakciu, ktorá eliminuje všetky ďalšie právne alebo implicitné
záväzkypreniektoréalebovšetkypožitkyposkytovanépodľaprogramusta novenýchpožitkov,napr.keď
sa uskutoční jednorázová peňažná platba pre účastníkov programu v ich pro spech, alebo výmenou za
ich práva prijať stanovené požitky po skončení zamestnania.
113. V niektorých prípadoch nadobudne podnik poistnú zmluvu na finančné zaist enie niektorých alebo
všetkých zamestnaneckých požitkov súvisiacich so službou zamestnanca v súčasnom období
avpredchádzajúcichobdobiach.Nadobudnutietakejtozmluvyniejevyrov naním,aksipodnikponechá
právny alebo implicitný záväzok (pozri odsek 39) zaplatiť ďalšie sumy, ak poisťovateľ nemôže hradiť
zamestnanecké požitky uvedené v poistnej zmluve. Odseky 104A až D sa zaobe rajú vykazovaním
a oceňovaním nárokov na úhradu, ktoré nie sú majetkom programu.
114. Vyrovnanie spolu s obmedzením nastane, ak je program ukončený tak, že závä zok je vyrovnaný a plán
prestáva existovať. Ukončenie programu však nie je obmedzením alebo vyro vnaním, ak sa program
nahradí novým programom, ktorý ponúka v podstate identické požitky.
115. Vprípade,žesaobmedzenievzťahujelennaniektorýchzamestnancov,nakt orýchsavzťahujeprogram,
alebo keď je len časť záväzku je vyrovnaná, zisk alebo strata zahŕňa pomern ý podiel predchádzajúcich
nevykázaných nákladov minulej služby a ziskov alebo strát poistnej matem atiky (a prechodných súm,
ktoré zostávajú nevykázané podľa odseku 155 písm. b)). Pomerný podiel je u rčený podľa súčasnej
hodnoty záväzkov pred a po obmedzení alebo vyrovnaní, pokiaľ nie je za daný ch okolností rozumnejší
inýspôsob.Môžebyťnapr.primeranépoužiťakýkoľvekziskvznikajúcizob medzeniaalebovyrovnania
rovnakého programu najprv na elimináciu akýchkoľvek nevykázaných nákla dov minulej služby
súvisiacich s rovnakým programom.
Príklad ilustrujúci odsek 115
Podnikrušísegmentsvojhopodnikaniaazamestnancomukončenéhosegment unebudúvznikaťnároky
nažiadneďalšiepožitky.Totojeobmedzeniebezvyrovnania.Použitímsúč asnýchpredpokladovpoistnej
matematiky (vrátane súčasnej trhových úrokových sadzieb a iných trhovýc h cien) bezprostredne pred
obmedzenímpodnikzistil,žemázáväzokzostanovenýchpožitkovsčistous účasnouhodnotouvovýške
1 000, majetok programu s objektívnou hodnotou 820 a čisté akumulované nev ykázané zisky poistnej
matematikyvovýške50.Podnikpoprvýkrátprijalštandardpredrokom.Toz výšiločistýzáväzoko100,
ktorý sa podnik rozhodol vykazovať počas obdobia piatich rokov (pozri ods ek 155 písm. b)).
Obmedzenie zníži čistú súčasnú hodnotu záväzku o 100 na 900.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 171
Z predchádzajúcich nevykázaných ziskov poistnej matematiky a prechodný ch súm, 10 % (100/1 000)
sa vzťahuje na časť záväzku. ktorá bola eliminovaná obmedzením. Pretože ú činok obmedzenia takýto:
Pred obmedzenímPrírastok obmedze-
niaPo obmedzení
Čistá súčasná hodnota záväzku 1 000 (100) 900
Objektívna hodnota majetku programu (820) — (820)
180 (100) 80
Nevykázané zisky poistnej matematiky 50 (5) 45Nevykázanáprechodnásuma(100x4/5) (80) 8 (72)Čistý záväzok vykázaný v súvahe 150 (97) 53
Prezentácia
Kompenzácie
116. Podnik môže kompenzovať majetok jedného programu so záväzkom iného progr amu vtedy a len vtedy,
ak podnik:
a) mázáväznéavynútiteľnéprávopoužiťprebytokjednéhoprogramunavysp oriadaniezáväzkoviného
programu; a
b) mávúmyslebuďvysporiadaťzáväzkynettospôsobom,alebodosiahnuťpre bytokvjednomprograme
a vyrovnať svoj záväzok podľa iného programu súčasne.
117. Kritériákompenzáciesúpodobnékritériám,ktorébolistanovenéprefina nčnénástrojevIAS32,finančné
nástroje: zverejňovanie a prezentácia.
Rozlišovanie medzikrátkodobosťou a dlhodobosťou
118. Niektoré podniky rozlišujú krátkodobý majetok a záväzky od dlhodobého ma jetku a záväzkov. Tento
štandardnestanovuje,čibypodnikmalrozlišovaťpodielkrátkodobýchad lhodobýchmajetkuazáväzkov
vznikajúcich z požitkov po skončení zamestnania.
Finančné súčasti nákladov na požitky po skončení zamestn ani a
119. Tento štandard nestanovuje, či by mal podnik prezentovať náklady súčasne j služby, úrokové náklady
a očakávané výnosy z majetku programu ako súčasti samostatnej položky výn osov alebo nákladov
v samotnom výkaze ziskov a strát.
Zverejňovanie
120. Podnik by mal zverejňovať tieto informácie o programoch stanovených poži tkov:
a) účtovné zásady podniku pre vykazovanie ziskov a strát poistnej matemat iky;
b) všeobecný opis typu programu;172 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) odsúhlasenie majetku a záväzkov vykázaných v súvahe, zobrazujúce aspo ň:
i) súčasnú hodnotu záväzkov zo stanovených požitkov k súvahovému dňu, za t ie záväzky, ktoré
sú úplne finančne nezaistené;
ii) súčasnú hodnotu (pred odpočítaním objektívnej hodnoty majetku progr amu) záväzkov
zo stanovených požitkov k súvahovému dňu, za tie záväzky, ktoré sú úplne al ebo čiastočne
finančne zaistené;
iii) objektívnu hodnota celkových majetku programu k súvahovému dňu;
iv) čisté zisky alebo straty poistnej matematiky neuvedené v súvahe (pozr i odsek 92);
v) náklady minulej služby ešte nevykázané v súvahe (pozri odsek 96);vi) akákoľvek suma nevykázaná ako majetok z dôvodu limitu uvedeného v odse ku 58 písm. b); a
vii) objektívnu hodnotu k súvahovému dňu o akomkoľvek nároku na úhradu vyk ázanom ako
majetok podľa odseku 104A (s krátkym opisom súvislosti medzi nárokom na úh radu
a súvisiacim záväzkom); a
viii) ostatné sumy vykázané v súvahe;
d) sumy zahrnuté v objektívnej hodnote majetku programu pre:
i) každú kategóriu vlastných finančných nástrojov vykazujúceho podniku ;a
ii) akékoľvek pozemky v držbe podniku alebo iný majetok využívaný vykazuj úcim podnikom;
e) odsúhlasenie zobrazujúce pohyby čistého záväzku (alebo majetku) vyká zaného v súvahe počas
daného obdobia;
f) celkovú výšku nákladov vykázaných vo výkaze ziskov a strát za každú z týc hto kategórií nákladov
a položku (položky) riadku výkazu ziskov a strát, v ktorých sú zahrnuté:i) náklady súčasnej služby;ii) úrokové náklady;iii) očakávané výnosy z majetku programu;iv) očakávaná výnosnosť akéhokoľvek nároku na úhradu vykázaného ako maje tok podľa odseku
104A;
v) zisky a straty poistnej matematiky;vi) náklady minulej služby; avii) účinok každého obmedzenia alebo vyrovnania;
g) súčasnú výšku výnosov z majetku programu, ako aj súčasnú výšku výnosov z nárokov na úhradu
vykázaných ako majetok podľa odseku 104; a
h) základné predpoklady poistnej matematiky používané k súvahovému dňu, prípadne vrátane:
i) diskontných sadzieb;
ii) očakávanej výnosnosti akýchkoľvek majetku programu za obdobie preze ntované v účtovnej
závierke;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 173
iii) očakávanejvýnosnostiakýchkoľveknárokovnaúhraduvykázanýchako majetokpodľaodseku
104A za obdobia prezentované v účtovnej závierke;
iv) očakávanej miery zvýšení platu (a zmien indexu alebo inej premennej uv edenej vo formálnych
alebo implicitných podmienkach programu ako základ budúceho zvýšenia po žitkov);
v) vývojovej miery zdravotných nákladov; a
vi) akýchkoľvek iných podstatných predpokladov poistnej matematiky, kt oré boli použité.
Podnikbymalzverejňovaťkaždýpredpokladpoistnejmatematikyvabsolút nychveličinách(napr.ako
absolútne percento) a nielen ako marža medzi rozličnými percentuálnymi h odnotami a inými
premennými.
121. Odsek 120 písm. b) vyžaduje všeobecný opis typu programu. Takýto opis rozlišuje napr. programy penzií
odvodenýchodpaušálnehoplatu,odprogramovpenziíodvodenýchodplatup redodchodomdodôchodku
a od nemocenských programov po skončení zamestnania. Ďalšie podrobnosti sa nevyžadujú.
122. Ak má podnik viac ako jeden program stanovených požitkov, zverejneni a môžu byť urobené v súhrne,
oddelene pre každý program alebo zoskupené spôsobom, ktorý je považovaný za najužitočnejší. Užitočné
môže byť zoskupovanie podľa týchto kritérií:
a) zemepisná orientácia programov, napr. rozlišovaním domácich a zahran ičných programov; alebo
b) či sa na programy vzťahujú podstatne rozdielne riziká, napr. rozlišova ním programov odvodených od
paušálneho platu od programov penzií odvodených od platu pred odchodom zo zamestnania a od
nemocenských programov po skončení zamestnania.
Ak podnik zverejňuje údaje v súhrne za skupinu programov, takéto zverejne nia sú poskytované vo forme
vážených priemerov alebo relatívne úzkych rozpätí.
123. Odsek 30 vyžaduje dodatočné zverejnenia o programoch stanovených po žitkov, na ktorých sa zúčastňujú
viacerí zamestnávatelia, s ktorými sa zaobchádza ako keby boli programam i zo stanovenými príspevkami.
124. Vprípadoch,keďtovyžadujeIAS24,Zverejneniaospriaznenýchosobá ch,podnikzverejňujeinformácieo:
a) súvisiacich transakciách spriaznenej osoby s programami požitkov po s končení zamestnania; a
b) požitkoch po skončení zamestnania pre kľúčových manažérov.
125. V prípadoch, keď si to vyžaduje IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a p odmienené pohľadávky, podnik
zverejňuje informácie o podmienených záväzkoch vznikajúcich zo záväzko v z požitkov po skončení
zamestnania.
OSTATNÉ DLHODOBÉ ZAMESTNANECKÉ POŽITKY
126. Medzi ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky patria napr.:
a) dlhodobé platené voľno, ako napr. mimoriadne voľno za dlhoročnú službu alebo voľno pri nevyužití
nároku na platené voľno počas viacerých rokov;
b) odmeny za výročia alebo iné požitky za dlhoročnú službu;
c) dlhodobé požitky pri invalidite;d) podiely na zisku a prémie splatné 12 alebo viac mesiacov po skončení obdo bia, v ktorom zamestnanci
poskytli súvisiacu službu; a
e) odloženénáhradyuhradené12aleboviacmesiacovposkončeníobdobia,p očasktoréhonatietonáhrady
vznikli nároky.174 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
127. Naoceňovanieostatnýchdlhodobýchzamestnaneckýchpožitkovsaobyčajn enevzťahujerovnakýstupeň
neistotyakonaoceňovaniepožitkovposkončenízamestnania.Okremtohou vedeniealebozmenyiných
dlhodobých požitkov zriedka spôsobujú podstatné zvýšenie nákladov minu lej služby. Z týchto dôvodov
vyžaduje tento štandard zjednodušenú metódu účtovania ostatných dlhodo bých zamestnaneckých
požitkov. Táto metóda sa líši od účtovania vyžadovaného pre požitky po sko nčení zamestnania takto:
a) zisky a straty poistnej matematiky sa vykazujú okamžite a nie je použitý žiaden „koridor“; a
b) náklady minulej služby sa okamžite vykazujú v plnej výške.
Vykazovanie a oceňovanie
128. Suma vykázaná ako záväzok za ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky by ma la byť čistým súhrnom
týchto súm:
a) súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov k súvahovému dňu (pozr i odsek 64);
b) mínusobjektívnahodnotamajetkuprogramu(akexistuje)ksúvahovémud ňu,zktoréhosazáväzky
majú vyrovnávať priamo (pozri odseky 102 až 104).
Pri oceňovaní záväzku by mal podnik uplatňovať ustanovenia odsekov 49 až 9 1, s výnimkou odsekov
54 a 61. Podnik by mal uplatňovať odsek 104A pri vykazovaní a oceňovaní akéh okoľvek nároku
na úhradu.
129. Preostatnédlhodobézamestnanecképožitkybymalpodnikvykázaťčistýúh rntýchtosúmakonáklady
alebo (s výhradou odseku 58) výnosy, pokiaľ iný medzinárodný účtovný štan dard nevyžaduje alebo
nepovoľuje ich začlenenie do hodnoty majetku:
a) náklady súčasnej služby (pozri odseky 63 až 91);
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);c) očakávanévýnosyzmajetkuprogramu(pozriodseky105až107 )azakéhokoľveknárokunaúhradu
vykázaného ako majetok (pozri odsek 104A);
d) zisky a straty poistnej matematiky, ktoré by sa všetky mali vykázať okam žite;
e) náklady minulej služby, ktoré by mali byť okamžite vykázané v celej výšk e; a
f) účinok akýchkoľvek obmedzení alebo vyrovnaní (pozri odseky 109 a 110).
130.
Jednouzforiemostatnýchdlhodobýchzamestnaneckýchpožitkovjedlhodo býpožitokpriinvalidite.Ak
úroveň požitku závisí od dĺžky služby, záväzok vzniká poskytovaním služb y. Oceňovanie takéhoto
záväzku zohľadňuje pravdepodobnosť, že platba bude požadovaná, a dĺžku o bdobia, počas ktorého sa
očakáva jej vyplácanie. Ak je úroveň požitku rovnaká pre akéhokoľvek inva lidného zamestnanca bez
ohľadunaodpracovanérokyslužby,očakávanénákladytýchtopožitkovsúv ykázanévtedy,keďnastane
udalosť, ktorá spôsobí dlhodobú invaliditu.
Zverejňovanie
131. Hoci tento štandard nevyžaduje osobitné zverejňovanie ostatných dlhodo bých zamestnaneckých
požitkov, ostatné medzinárodné účtovné štandardy môžu zverejňovanie vy žadovať, napr. ak náklady
vyplývajúceztakýchtopožitkovsúvtakejvýške,majútakúpovahualebota kýdosah,žeichzverejňovanie
jedôležitéprevysvetlenievýsledkovpodnikuzaobdobie(pozriIAS8,Čis týziskalebostratazaobdobie,
základné chyby a zmeny v účtovných zásadách). V prípadoch, že to vyžaduje I AS 24, Zverejnenia
o spriaznených osobách, podnik zverejňuje informácie o ostatných dlhodo bých zamestnaneckých
požitkoch pre kľúčových manažérov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 175
POŽITKY VYPLÝVAJÚCE Z UKONČENIA PRACOVNÉHO POMERU
132. Tento štandard sa zaoberá požitkami vyplývajúcimi z ukončenia pracovnéh o pomeru oddelene od
ostatných zamestnaneckých požitkov, pretože udalosť, ktorá dáva vznik z áväzku je ukončenie
zamestnania a nie služba zamestnanca.
Vykazovanie
133. Podnikbymalvykázaťpožitkyvyplývajúcezukončeniapracovnéhopomerua kozáväzokanákladyvtedy
a len vtedy, ak podnik je preukázateľne rozhodnutý buď:
a) ukončiť zamestnanie zamestnanca alebo skupiny zamestnancov pred riad nym dátumom ukončenia
pracovného pomeru; alebo
b) poskytnúť požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru v dôsledk u ponuky predloženej
na účely dobrovoľného zníženia stavu zamestnancov.
134. Podnikjepreukázateľnerozhodnutýukončiťpracovnýpomervtedyalenvte dy,akmápodrobnýformálny
plán pre ukončenie a nemá reálnu možnosť odstúpenia. Podrobný plán by mal z ahŕňať minimálne:
a) pracovisko, funkciu a približný počet zamestnancov, ktorých služby bu dú ukončené;
b) požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru pre každú pracovnú k ategóriu alebo funkciu;
c) čas uplatňovania programu. Uplatňovanie by malo začať čo najskôr a obdo bie na dokončenie
uplatňovania by sa malo stanoviť tak, že podstatné zmeny programu nebudú p ravdepodobné.
135. Podnik môže byť zaviazaný právnymi predpismi, zmluvami alebo inými dohod ami so zamestnancami
alebo ich zástupcami alebo môže byt’ viazaný implicitným záväzkom založe ným na obchodných
postupoch, obyčajoch alebo želaní konať spravodlivo, uskutočniť platby (alebo poskytovať iné požitky)
zamestnancom pri ukončení ich pracovného pomeru. Takéto platby sú požitk ami vyplývajúcimi
z ukončenia pracovného pomeru. Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovné ho pomeru sú spravidla
jednorázové sumy, ale niekedy tiež zahŕňajú:
a) zvýšenie hodnoty penzijných požitkov alebo iných požitkov po skončení zamestnania, a to buď
nepriamo prostredníctvom programu zamestnaneckých požitkov alebo pria mo; a
b) plat až do konca presne stanoveného obdobia, ak zamestnanec neposkytuj e žiadnu ďalšiu službu,
z ktorej by podniku plynul hospodársky prínos.
136. Niektoré zamestnanecké požitky sú splatné bez ohľadu na dôvod odchodu zam estnanca. Platba takýchto
požitkovjeistá(svýhradouakýchkoľvekpožiadaviekpotrebnýchnavznik oprávneniaalebopožiadaviek
na minimálnu službu), ale načasovanie platieb týchto požitkov je neisté. Aj keď sú takéto požitky
v niektorých krajinách charakterizované ako odškodné alebo odmeny pri uk ončení pracovného pomeru,
sú to požitky po skončení zamestnania a nie požitky vyplývajúce z ukončeni a pracovného pomeru
a podnik ich účtuje ako požitky po skončení zamestnania. Niektoré podniky poskytujú nižšiu úroveň
požitkov pre dobrovoľné ukončenie pracovného pomeru na základe žiadosti zamestnanca (v podstate
požitok po skončení zamestnania) ako pre nedobrovoľné ukončenie na žiado sť podniku. Dodatočný
požitoksplatnýprinedobrovoľnomukončenípracovnéhopomerujepožitko mvyplývajúcimzukončenia
pracovného pomeru.
137. Požitkyvyplývajúcezukončeniapracovnéhopomeruneposkytujúpodnikub udúcehospodárskepožitky
a sú okamžite vykázané ako náklad.
138. Vprípade,žepodnikvykazujepožitkyvyplývajúcezukončeniapracovného pomeru,podnikbymaltiež
účtovať obmedzenie penzijných požitkov alebo iných zamestnaneckých pož itkov (pozri odsek 109).176 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Oceňovanie
139. V prípade, ak sú požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru splatn é viac ako 12 mesiacov po
súvahovom dni, mali by byť diskontované s použitím diskontnej sadzby uved enej v odseku 78.
140. Vprípadeponukydanejnapodporudobrovoľnéhozníženiastavuzamestnanc ovbyoceňovaniepožitkov
vyplývajúcich z ukončenia pracovného pomeru malo byť založené na počte za mestnancov, u ktorých sa
očakáva, že ponuku príjmu.
Zverejňovanie
141. V prípade neistoty o počte zamestnancov, ktorí príjmu ponuku požitkov vyp lývajúcich z ukončenia
pracovného pomeru, existuje podmienený záväzok. Podľa požiadaviek Ako v yžaduje IAS 37, Rezervy,
podmienenézáväzkyapodmienenépohľadávky,podnikzverejňujeinformác ieopodmienenomzáväzku,
ak nie je možnosť úbytku pri vyrovnaní príliš vzdialená.
142. Ako vyžaduje IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zme ny v účtovných zásadách,
podnik zverejňuje povahu a sumu nákladov, ak sú takej veľkosti a majú takú p ovahu alebo dosah, že ich
zverejňovanie má význam pre vysvetlenie výsledkov podniku za dané obdobi e. Požitky vyplývajúce
z ukončenia pracovného pomeru môžu mať za následok náklady, ktoré je potre bné zverejňovať, aby sa
tejto požiadavke vyhovelo.
143. V prípade, že to vyžaduje IAS 24, Zverejnenia o spriaznených osobách, podn ik zverejňuje informácie
o požitkoch vyplývajúcich z ukončenia pracovného pomeru pre kľúčových ma nažérov.
POŽITKY VO FORME PODIELOVÝCH NÁHRAD
144. Požitky vo forme podielových náhrad zahŕňajú požitky napr. vo forme:
a) akcií, opcií na akcie a ostatných nástrojov podielového typu, vydané za mestnancom za cenu nižšiu
ako je ich objektívna hodnota, za ktorú by boli tieto nástroje poskytnuté t retím stranám; a
b) hotovostných platieb, ktorých suma bude závisieť na budúcej trhovej ce ne akcií vykazovaného
podniku.
Vykazovanie a oceňovanie
145. Tento štandard nestanovuje požiadavky na vykazovanie a oceňovanie požit kov vo forme podielových
náhrad.
Zverejňovanie
146. Zverejňovanie požadované nižšie má za cieľ umožniť používateľom účtovný ch závierok posúdenie
účinkupožitkovvoformepodielovýchnáhradnafinančnúsituáciu,výnosn osťapeňažnétokypodniku.
Požitky vo forme podielových náhrad môžu ovplyvniť:
a) finančnúsituáciupodnikutým,žepožadujúodpodniku,abyvydalmajetk ovéfinančnénástrojealebo
konvertovalfinančnénástroje,napr.akzamestnancialeboprogramyzame stnaneckýchkompenzácií
vlastnia opcie na akcie alebo čiastočne splnili požiadavky na vznik záväz ných nárokov, ktoré im
umožnia v budúcnosti získať opcie na akcie; a
b) výnosnosť a peňažné toky podniku znížením sumy hotovostných alebo inýc h zamestnaneckých
požitkov, ktoré podnik poskytuje zamestnancom výmenou za ich služby.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 177
147. Podnik by mal zverejňovať:
a) povahu a podmienky (vrátane všetkých požiadaviek upravujúcich vznik z áväzného nároku)
programov podielových náhrad;
b) účtovné zásady pre programy podielových náhrad;
c) sumy vykázané v účtovných závierkach pre programy podielových náhrad;d) početapodmienky(vprípadepotrebyvrátaneúdajovoprávachnadividen dyahlasovacíchprávach,
právach na výmenu, dátumoch vydania, ceny pri vydaní a dátumy splatnosti) podnikových
majetkových finančných nástrojov, ktoré sú v držbe programami podielový ch náhrad (a v prípade
opcií na akcie, aj v držbe zamestnancov) na začiatku a ku koncu obdobia. Roz sah, v akom vznikol
záväzný nárok zamestnancov na tieto nástroje na začiatku a ku koncu obdobi a by mal byť uvedený;
e) početapodmienky(vprípadepotrebyvrátaneúdajovoprávachnadividen dyahlasovacíchprávach,
právach na výmenu, dátumoch vydania, ceny pri vydaní a dátumy splatnosti) finančných nástrojov
vydaných podnikom v prospech programov podielových náhrad alebo v prospe ch zamestnancov
(alebo vlastných majetkových finančných nástrojov daného podniku, ktor é sú distribuované
programami podielových náhrad v prospech zamestnancov) za dané obdobie a objektívna hodnota
všetkých úhrad poskytnutých programami podielových náhrad alebo zamest nancami;
f) počet, dátumy uvedenia a ceny pri uvedení opcií na akcie splatných podľa programov náhrad
podielového typu v danom období;
g) početopciínaakcievdržbeprogramovnáhradpodielovéhotypu,alebovd ržbezamestnancovpodľa
takých programov, ktoré zanikli v danom období; a
h) hodnota a základné podmienky všetkých pôžičiek alebo záruk poskytnutý ch vykazovaným
podnikom pre programy podielových náhrad alebo poskytnutých podnikom v i ch prospech.
148.
Podnik by mal tiež zverejňovať:
a) objektívnuhodnotuvykázanúnazačiatkuakukoncuobdobiazavlastnéma jetkovéfinančnénástroje
daného podniku (okrem opcií na akcie), ktoré sú v držbe programov náhrad po dielového typu; a
b) objektívnu hodnotu vykázanú ku dňu vydania vlastných majetkových fina nčných nástrojov daného
podniku(okremopciínaakcie)poskytnutýchvdanomobdobípodnikomprepr ogramypodielových
náhrad alebo pre zamestnancov, alebo poskytnutých programami podielový ch náhrad pre
zamestnancov.
Akniejemožnévykázaťobjektívnuhodnotumajetkovýchfinančnýchnástro jovdanéhopodniku(okrem
opcií na akcie), táto skutočnosť by sa mala byť zverejniť.
149. Ak má podnik viac ako jeden program podielových náhrad, zverejnenie môže b yť urobené v súhrne,
oddelene pre každý program alebo zoskupené takým spôsobom, ktorý je považ ovaný za najužitočnejší
pre vykázanie podnikového záväzku vydať podľa takýchto programov majetk ové finančné nástroje,
a vykázanie zmien týchto záväzkov počas súčasného obdobia. Takéto zoskup ovanie môže rozlišovať
napr.pracoviskoaslužobnývekpríslušnýchskupínzamestnancov.Keďpod nikuskutočňujezverejnenie
vsúhrnezaskupinuprogramov,takétozverejneniasúposkytovanévoforme váženýchpriemerovalebo
relatívne úzkych intervalov.
150. Ak podnik poskytol zamestnancom alebo programom podielových náhrad pre z amestnancov opcie
na akcie, zverejnenia môžu byť vykonané v súhrne alebo zoskupené takým spô sobom, ktorý je
považovaný za najužitočnejší pre stanovenie počtu a načasovania akcií, k toré môžu byť emitované
a peňažné prostriedky, ktoré môžu z toho plynúť. Napr. môže byť užitočné ro zlíšiť opcie mimo peňazí
(kde cena pri vydaní prevyšuje súčasnú trhovú cenu) od opcií v peniazoch (k de súčasná trhová cena
prevyšuje cenu pri vydaní). Okrem toho môže byť užitočné spojiť zverejnen ia v skupinách, ktoré
neobsahujú opcie so širokým rozsahom cien pri vydaní alebo dátumov vydani a.178 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
151. Zverejneniavyžadovanépodľaodsekov147a148majúzacieľsplniťcie letohtoštandardu.Nasplnenie
požiadaviekIAS24,Zverejneniaospriaznenýchosobách,samôževyžadova ťdodatočnézverejnenie,ak
podnik:
a) poskytuje požitky vo forme podielových náhrad pre kľúčový manažment;
b) poskytujepožitkyvoformepodielovýchnáhradvoformenástrojovvydan ýchmaterskýmpodnikom;
alebo
c) vstupuje do transakcií spriaznených osôb s programom podielových náhr ad.
152. Ak pre programy podielových náhrad neexistujú osobitné požiadavky na vyk azovanie a oceňovanie, sú
pre používateľov účtovných závierok užitočné informácie o objektívnej h odnote finančných nástrojov
vykazujúceho podniku, ktoré sa používajú v takýchto programoch. Keďže vš ak neexistuje konsenzus
týkajúcisaprimeranéhospôsobuurčeniaobjektívnejhodnotyopciínaakc ie,tentoštandardnevyžaduje,
aby podnik zverejňoval ich objektívnu hodnotu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
153. Táto časť opisuje prechodné zaobchádzanie pre programy stanovených poži tkov. Ak podnik prvýkrát
uplatňujetentoštandardpreinézamestnanecképožitky,podnikuplatňuj eIAS8,Čistýziskalebostrata,
základné chyby a zmeny v účtovných zásadách.
154. Pri prvom prijatí tohto štandardu by mal podnik vykázať svoj prechodný záv äzok pre programy so
stanovenými požitkami k tomuto dňu takto:
a) súčasná hodnota záväzku (pozri odsek 64) ku dňu prijatia;
b) mínusobjektívnahodnotavykázanákudňuprijatiazamajetkuprogramu( akexistujú),ktorýmibudú
záväzky uhradené priamo (pozri odseky 102 až 104);
c) mínus všetky náklady minulej služby, ktoré by podľa odseku 96 mali byť vy kázané v neskorších
obdobiach.
155. Ak je prechodný záväzok vyšší ako by bol záväzok, ktorý by bol k rovnakému dň u vykázaný podľa
predchádzajúcich účtovných zásad podniku, podnik by mal neodvolateľne r ozhodnúť o vykázaní tohto
zvýšenia ako o časti svojho záväzku zo stanovených požitkov podľa odseku 5 4:
a) okamžite, podľa IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyb y a zmeny v účtovných
zásadách; alebo
b) ako náklad rovnomerne počas piatich rokov odo dňa prijatia. Ak si podnik vyberie bod b), podnik
by mal:i) použiťlimitopísanývodseku58písm.b)prioceňovaníkaždéhomajetkuv ykázanéhovsúvahe;
ii) ku každému súvahovému dňu zverejniť: 1) sumu zvýšenia, ktorá zostáva n evykázaná; a 2) sumu
vykázanú v súčasnom období;
iii) obmedziťvykázanieneskoršíchziskovpoistnejmatematiky(alenien egatívnychnákladovminulej
služby) týmto spôsobom. Ak sa má zisk poistnej matematiky vykázať podľa od sekov 92 a 93,
podnikbymalvykázaťtakýtoziskpoistnejmatematikylendovýšky,vktore jčistéakumulované
nevykázané zisky poistnej matematiky (pred vykázaním takéhoto zisku poi stnej matematiky)
prekročia nevykázanú časť prechodného záväzku; a
iv) brať do úvahy súvisiacu časť nevykázaného prechodného záväzku pri urč ovaní každého
neskoršieho zisku alebo straty z vyrovnania alebo obmedzenia,
Ak je prechodný záväzok nižší ako záväzok, ktorý by mal byť k rovnakému dňu v ykázaný podľa
predchádzajúcich účtovných zásad podniku, podnik by mal podľa IAS 8 vykáz ať takéto zníženie
okamžite.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 179
156. Pri prvotnom prijatí štandardu účinok zmien účtovných zásad zahŕňa v šetky zisky alebo straty poistnej
matematiky, ktoré vznikli v skorších obdobiach, dokonca aj keď spadajú do 10 %-ného „koridoru“
uvedeného v odseku 92.
Príklad ilustrujúci odseky 154 až 156
K 31. decembru 1998 zahŕňa súvaha podniku penzijný záväzok vo výške 100. Po dnik prijme štandard
k1.januáru1999,keďjesúčasnáhodnotazáväzkupodľaštandardu1 300aobj ektívnahodnotamajetku
programu je 1 000. 1. januára 1993 podnik zvýšil dôchodky (náklady za požit ky, na ktoré ešte nie je
záväzný nárok: 160, priemerný čas zostávajúci do dňa vzniku záväzného nár oku: 10 rokov).
Účinok prechodu je:
Súčasná hodnota záväzku 1 300Objektívna hodnota majetku programu (1 000)Mínus: náklady minulej služby, ktoré budú vykázané v neskorších obdobiac h (160 × 4/10) (64)
Prechodný záväzok 236Záväzok už vykázaný 100
Zvýšenie záväzku 136
Podnik si môže zvoliť vykázanie zvýšenia vo výške 136 buď okamžite, alebo v priebehu 5 rokov. Tento
výber je neodvolateľný.
K31.decembru1999jesúčasnáhodnotazáväzkupodľaštandardu1 400aobjek tívnahodnotamajetku
programu je 1 050. Čisté akumulované nevykázané účtovné zisky poistnej ma tematiky od dňa prijatia
štandardu sú 120. Očakávaná priemerné obdobie, počas ktorého zostane zam estnanec zúčastnený
na programe v práci, bola osem rokov. Podnik prijal zásadu vykazovania vše tkých ziskov alebo strát
poistnej matematiky okamžite, ako je to povolené v odseku 93.Účinok obmedzenia v odseku 155 písm. b) bod ii) je:
Čisté akumulované nevykázané zisky poistnej matematiky 120
Nevykázaná časť prechodného záväzku (136 × 4/5) 109
Maximum zisku, ktorý sa má vykázať (odsek 155 písm. b) bod iii) 11
DÁTUM ÚČINNOSTI
157. Svýnimkouodsekov159a159Asatentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastá vaúčinnýmpreúčtovné
závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1999 alebo neskôr. Od porúča sa skoršie
uplatňovanie. Ak podnik uplatňuje tento štandard pre penzijné náklady na účtovné závierky zostavené
zaobdobiazačínajúcepred1.januárom1999,malbyzverejniťskutočnosť, žeuplatňovaltentoštandard
namiesto IAS 19, Penzijné náklady, schváleného v roku 1993.
158. Tento štandard nahrádza IAS 19, Penzijné náklady, schválený v roku 1993.
159. Pre ročné účtovné závierky (1) zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 2001 alebo neskôr sa stávajú
účinnými:
a) revidovaná definícia majetku programu v odsek u 7 a súvisiace definície majetku v držbe fondu pre
dlhodobé zamestnanecké požitky a kvalifikovanej poistnej zmluvy; a
(1) V súlade s jazykovo presnejším stanovením dátumov účinnosti, prijatým v roku 1998, uvádzajú odseky 159 a 159A „ročné
účtovné závierky“. Odsek 157 uvádza „účtovné závierky“.180 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) kritériá pre vykazovanie a oceňovanie nárokov na úhradu v odsekoch 104A , 128 a 129 a súvisiace
zverejnenia v odsekoch 120 písm. c) bod vii), 120 písm. f) bod iv), 120 písm. g) a 120 písm. h) bod
iii).
Odporúča sa skoršie prijatie. Ak skoršie prijatie ovplyvňuje účtovnú záv ierku, podnik by mal túto
skutočnosť zverejniť.
159A. Zmenené a doplnené znenie odseku 58A sa stáva účinným pre ročné účtovné záv ierky (1) za obdobia
končiace 31. mája 2002 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie prijatie. Ak skor šie prijatie ovplyvňuje
účtovnú závierku, podnik by mal túto skutočnosť zverejniť.
160. IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovnýc h zásadách, sa uplatňuje,
keď podnik zmení svoje účtovné zásady tak, aby zohľadnil zmeny uvedené v od sekoch 159 a 159A. Pri
spätnom uplatňovaní týchto zmien, ako si vyžaduje základné riešenie a prí pustné alternatívne riešenia
vIAS8,podnikzaobchádzastýmitozmenami,akobyboliprijatévrovnakomč aseakozvyšnáčasťtohto
štandardu.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 20
(PREPRACOVANÝ 1994)
Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza štandard pôv odne schválený predsedníctvom
v novembri 1982. Je predložený v revidovanej forme prijatej pre medzináro dné účtovné štandardy od roku 1991.
Pôvodne schválený text nebol nijako podstatne zmenený. Bol sčasti zmenen ý po terminologickej stránke s cieľom
zosúladenia so súčasnou praxou Rady IAS.
Vmáji1999IAS10(revidovaný1999),Udalostiposúvahovomdni,zmenilado plnilodsek11Zmenenýadoplnený
textnadobudolúčinnosťpreúčtovnézávierkyzostavenézaročnéobdobiaz ačínajúce1.januára2000aleboneskôr.
Vjanuári2001IAS41,Poľnohospodárstvo,zmeniladoplnilodsek2Zmenený adoplnenýtextsastávaúčinnýmpre
účtovné závierky zostavené za ročné obdobia začínajúce 1. januára 2003 al ebo neskôr.
IAS 20 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-10: štátna pomoc – bez konkrétneho vzťahu k prevádzkovým činnostiam .
OBSAH
Odseky
Rozsah 182
Definície 182
Štátne dotácie 183
Nepeňažné štátne dotácie 185
Prezentácia dotácií vzťahujúcich sa na majetok 185
Prezentácia dotácií vzťahujúcich sa na výnos 185Vrátenie štátnych dotácií 185
(1) V súlade s jazykovo presnejším stanovením dátumov účinnosti, prijatým v roku 1998, uvádzajú odseky 159 a 159A „ročné
účtovné závierky“. Odsek 157 uvádza „účtovné závierky“.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 181
Štátna pomoc 186
Zverejňovanie 186
Prechodné ustanovenia 186
Dátum účinnosti 186
Štandardy, ktoré sú vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v kon texte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanieprenevýzna mnépoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tentoštandardbysamaluplatňovaťpriúčtovaníazverejňovaníštátnychd otáciíaprizverejňovaníostatných
foriem štátnej pomoci.
2.Tento štandard sa nezaoberá:
a) osobitnými problémami vznikajúcimi pri účtovaní štátnych dotácií v úč tovných závierkach
zohľadňujúcich účinky zmien cien alebo v doplnkových informáciách podob nej povahy;
b) štátnou pomocou, ktorá sa poskytuje podniku vo forme požitkov, ktoré sú dostupné pri určovaní
zdaniteľného príjmu alebo sú určené alebo obmedzené na základňu záväzku d ane z príjmov (ako sú
daňové prázdniny, investičné daňové úľavy, zrýchlené odpisy a znížené da ňové sadzby); a
c) štátnou účasťou na vlastníctve podniku;
d) štátnymi dotáciami, na ktoré sa vzťahuje IAS 41, Poľnohospodárstvo.
DEFINÍCIE
3.Vtomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Štát je vláda, štátne inštitúcie a podobné orgány, či miestne, vnútroštát ne alebo medzinárodné.
Štátna pomoc je činnosť štátu určená na poskytovanie hospodárskej výhody osobitnému podniku alebo
skupine podnikov spĺňajúcich určité kritériá. Štátna pomoc na účely toht o štandardu nezahŕňa požitky
poskytované len nepriamo prostredníctvom činnosti ovplyvňujúcej všeob ecné obchodné podmienky, ako
napr. zabezpečenie infraštruktúry v rozvojových oblastiach alebo zaved enie obchodných obmedzení voči
konkurentom.
Štátnedotáciesúpomocštátuvoformeprevoduprostriedkovpodnikuakoná hradazaminuléalebobudúce
dodržanieurčitýchpodmienokvzťahujúcichsanaprevádzkovéčinnostipo dniku.Súznichvylúčenéformy
štátnej pomoci, ktoré sa nedajú odôvodnene ohodnotiť a transakcie so štát om, ktoré nemožno odlíšiť od
bežných obchodných transakcií podniku (1).
Dotácie vzťahujúce sa na majetok sú štátne dotácie, ktorých základnou pod mienkou je, že na to, aby splnil
podmienkynaichposkytnutie,bymalpodnikkúpiť,zhotoviťaleboinýmspô sobomnadobudnúťdlhodobý
majetok. Môžu byť tiež pripojené doplňujúce podmienky obmedzujúce druh a lebo umiestnenie majetku
alebo obdobia, počas ktorého má byť majetok nadobudnutý alebo má byť v držb e.
(1) Pozri tiež SIV – 10: štátna pomoc – bez konkrétneho vzťahu k prevádzkovým č innostiam.182 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Dotácie vzťahujúce sa na výnos sú iné štátne dotácie ako tie, ktoré sa vzťah ujú na majetok.
Odpustiteľné pôžičky sú pôžičky, u ktorých poskytovateľ pôžičky sa zavia že vzdať sa splatenia za určitých
predpísaných podmienok.
Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže byť majetok vymenený medzi infor movaným, dobrovoľne
súhlasiacim kupujúcim a informovaným, dobrovoľne súhlasiacim predávaj úcim.
4.Štátna pomoc nadobúda mnoho foriem, ktoré sa líšia druhom poskytovanej po moci, ako aj podmienkami,
ktoré sú s ňou zvyčajne spojené. Účelom pomoci môže byť povzbudiť podnik, a by začal činnosť, ktorú by
za bežných okolností nevykonával, keby mu pomoc nebola poskytnutá.
5.Príjem štátnej pomoci zo strany podniku môže byť pre zostavenie účtovnej z ávierky významný z dvoch
dôvodov. Po prvé, ak boli prostriedky prevedené, musí sa nájsť primeraná m etóda účtovania prevodu. Po
druhé, je žiaduce uviesť, v akom rozsahu mal podnik z tejto pomoci počas vyk azovaného obdobia úžitok.
Toto zjednoduší porovnanie účtovnej závierky podniku s účtovnými závier kami predchádzajúcich období
a s účtovnými závierkami iných podnikov.
6.Štátne dotácie majú niekedy iný názov, ako napr. príspevky, subvencie ale bo prémie.
ŠTÁTNE DOTÁCIE
7.Štátnedotácie,vrátanenepeňažnýchdotáciívobjektívnejhodnote,bysa nemalivykazovať,pokiaľneexistuje
primeraná istota, že:
a) podnik bude spĺňať podmienky, ktoré sú s nimi spojené, ab) dotácie budú prijaté.
8.Štátna dotácia sa vykazuje, pokiaľ neexistuje primeraná istota, že podni k bude spĺňať podmienky, ktoré sú
s nimi spojené a že dotácia bude prijatá. Príjem dotácie sám osebe neposkyt uje presvedčivý dôkaz, že
podmienky spojené s dotáciou boli alebo budú splnené.
9.Spôsob, ktorým je dotácia prijatá, neovplyvňuje účtovnú metódu, ktorá sa má prijať v súvislosti s dotáciou.
Dotáciasatedaúčtujerovnakýmspôsobom,čiužjeprijatáakoplatbaalebo akozníženiezáväzkuvočištátu.
10. Sodpustiteľnoupôžičkouodštátusazaobchádzaakosoštátnoudotáciou,a kexistujeprimeranáistota,že
podnik splní podmienky pre odpustenie pôžičky.
11. Len čo sa štátna dotácia vykáže, s akýmkoľvek súvisiacim podmieneným závä zkom alebo podmienenou
pohľadávkou sa zaobchádza v súlade s IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
12. Štátnedotáciesamalivykazovaťnasystematickomzákladeakovýnosyvyka zovanévpriebehuobdobítak,
aby boli zúčtovávané so súvisiacimi nákladmi, ktoré majú v úmysle kompenz ovať. Nemali by byť priamo
pripisované v prospech podielov akcionárov.
13. Existujú dva všeobecné prístupy účtovného riešenia štátnych dotácií: ka pitálový prístup, podľa ktorého je
dotácia priamo pripísaná v prospech podielov akcionárov, a výnosový prís tup, podľa ktorého je dotácia
zahrnutá do výnosov počas jedného alebo viacerých období.
14. Zástancovia kapitálového prístupu argumentujú takto:
a) štátnedotáciesúfinančnýmnástrojo mavsúvahebysasnimimalozaobchádzaťakostakýmianemali
by byť súčasťou výkazu ziskov a strát, aby kompenzovali nákladové položky , ktoré financujú. Pretože
sa neočakáva žiadne vrátenie, dotácie by mali byť priamo pripísané v prosp ech podielov akcionárov; a13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 183
b) jeneprimeranévykazovaťštátnedotácievovýkazeziskovastrát,preto ženiesúvýsledkomčinností,ale
predstavujú štátom poskytnutý stimul bez súvisiacich nákladov.
15. Argumenty na podporu výnosového prístupu sú:
a) pretože sú štátne dotácie prijaté z iného zdroja ako od akcionárov, nema li by sa priamo pripísať
v prospech podielov akcionárov, ale mali by byť vykazované ako výnosy v prí slušných obdobiach;
b) štátne dotácie sa zriedkavo poskytujú bezdôvodne. Podnik ich obdrží za dodržanie podmienok na ich
poskytnutie a splnením uvažovaných povinností. Mali by sa preto vykazova ť ako výnosy a zúčtovávať
so súvisiacimi nákladmi, ktoré má dotácia v úmysle kompenzovať; a
c) tak ako sú dane z príjmov a iné dane nákladmi oproti výnosom, je logické aj štátne dotácie, ktoré sú
predĺžením fiškálnej politiky, vykazovať vo výkaze ziskov a strát.
16. Pre výnosový prístup je zásadné, aby boli štátne dotácie uznané ako výnosy na systematickom
a racionálnom základe počas účtovných období, počas ktorých ich treba por ovnávať so súvisiacimi
nákladmi. Vykazovanie štátnych dotácií vo výnosoch na základe ich prijat ia nie je v súlade so základným
predpokladom poistnej matematiky (pozri IAS 1, Prezentácia účtovnej záv ierky) a bolo by prijateľné len
vtedy, ak by neexistovala základňa pre pridelenie dotácie do iných období , ako je obdobie, v ktorom bola
dotácia prijatá.
17. Vo väčšine prípadov sú obdobia, počas ktorých podnik vykazuje náklady súv isiace so štátnou dotáciou,
ľahko zistiteľné, a tak pri vykazovaní osobitných nákladov sú dotácie vyk azované ako výnosy v tom istom
obdobíakopríslušnénáklady.Podobnesadotáciesúvisiacesodpisovateľ nýmmajetkomobyčajnevykazujú
ako výnosy počas obdob í a v pomeroch, v ktorých sú odpisy týchto majetku účtované.
18. Dotáciesúvisiacesneodpisovateľnýmmajetkommôžutiežvyžadovaťsplne nieurčitýchzáväzkovapotom
by sa vykazovali ako výnosy počas období, ktoré sú zaťažované nákladmi v dô sledku splnenia záväzkov.
Napr.poskytnutiepozemkumôžebyťpodmienenéstavboubudovynaparcelea vtomtoprípademôžebyť
primerané vykazovať dotáciu ako výnos počas životnosti budovy.
19. Dotácie sú niekedy prijaté ako časť balíka finančnej alebo fiškálnej pomo ci, s ktorým je spojené množstvo
podmienok.Vtakýchprípadochjepotrebnépostupovaťopatrnepristanovo vanípodmienokspôsobujúcich
náklady období, počas ktorých sa dotácia bude prijímať. Môže byť primeran é prideliť časť dotácie podľa
jednej základne a časť podľa druhej.
20. Štátna dotácia, ktorá sa stáva pohľadávkou ako kompenzácia za už vzniknut é náklady, alebo straty alebo
štátnadotácianaúčelyposkytnutiaokamžitejfinančnejpomocipodnikub ezbudúcichsúvisiacichnákladov
by sa mala v primeraných prípadoch vykazovať ako výnos obdobia, v ktorom sa stala pohľadávkou, a to
ako mimoriadna položka, (pozri IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, z ákladné chyby a zmeny
v účtovných zásadách).
21. Za určitých okolností môže byť štátna dotácia udelená na účely poskytnuti a okamžitej finančnej pomoci
podniku,anieakostimulnavynaloženieurčitýchnákladov.Takétodotáci emôžubyťobmedzenénajeden
podnikanemusiabyťdostupnécelejskupinepoužívateľov.Tietookolnost imôžuoprávňovaťvykazovanie
dotácie ako výnosu v období, počas ktorého podnik spĺňa podmienky na jej pr ijatie, a to v primeraných
prípadoch ako mimoriadna položka, s povinnosťou zverejňovania s cieľom z abezpečiť jasné rozpoznanie
jej účinku.
22. Štátna dotácia sa môže stať pohľadávkou pre podnik ako kompenzácia za nákl ady alebo straty vzniknuté
v predchádzajúcom účtovnom období. Takáto dotácia sa vykazuje ako výnos o bdobia, v ktorom sa stala
pohľadávkou, v primeraných prípadoch ako mimoriadna položka, s povinnos ťou zverejňovania s cieľom
zabezpečiť jasné rozpoznanie jej účinku.184 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Nepeňažné štátne dotácie
23. Štátna dotácia môže mať formu prevodu nepeňažných majetku, ako napr. poze mkov alebo iných
prostriedkov, ktoré má podnik využívať. Za týchto okolností je obvyklé st anoviť objektívnu hodnotu
nepeňažnného majetku a účtovať dotáciu, ako aj majetok v tejto objektívne j hodnote. Alternatívnym
postupom, ktorý sa niekedy používa, je zaznamenanie majetku, ako aj dotác ie, v nominálnej hodnote.
Prezentácia dotácií vzťahujúcich sa na nehnuteľnosti
24. Štátne dotácie vzťahujúce sa na nehnuteľnosti, vrátane nepeňažných dotá cii v objektívnej hodnote, by sa
mali prezentovať v súvahe buď stanovením dotácie ako výnosov budúcich obd obí alebo odpočítaním
dotácie pri vyčíslení účtovnej hodnoty majetku.
25. Dve metódy prezentácie dotácií (alebo príslušných častí dotácií) vzťahu júcich sa na majetok v účtovných
závierkach sa považujú za prijateľné alternatívy.
26. Podľa prvej metódy sa vykazuje dotácia ako výnos budúcich období, ktorý sa na systematickom
a racionálnom základe vykazuje ako výnos počas obdobia životnosti majetk u.
27. Podľa druhej metódy sa odpočíta dotácia pri vyčíslení účtovnej hodnoty ma jetku. Dotácia sa vykazuje ako
výnos počas životnosti majetku prostredníctvom zníženej sumy odpisov.
28. Nákupmajetkuapríjemsúvisiacichdotáciímôžuspôsobiťveľképohybyvpe ňažnomtokupodniku.Ztohto
dôvoduascieľomzobraziťhrubúinvestíciadomajetku,sútakétopohybyvovýkaz epeňažnýchtokovčasto
zverejňovanéakosamostatnépoložkybezohľadunato,čidotáciajealebon iejeodpočítanáodsúvisiacich
majetku na účel prezentácie v súvahe.
Prezentácia dotácií vzťahujúcich sa na výnos
29. Dotácievzťahujúcesanavýnossaniekedyprezentujúakovýnosyvovýkazez iskovastrát,buďsamostatne
alebo pod všeobecným názvom, napr. „ostatné výnosy“; alebo sa odpočítava jú pri vykazovaní súvisiacich
nákladov.
30. Zástancovia prvej metódy tvrdia, že je neprimerané kompenzovať výnosové a nákladové položky a že
oddelenie dotácie od nákladu uľahčuje porovnanie s inými nákladmi neovpl yvnenými dotáciou. Za druhú
metódu sa argumentuje tak, že keby nebola dostupná dotácia, náklady by pod niku neboli nevznikli a že
prezentácia nákladu bez kompenzácie dotácie preto môže byť zavádzajúca.
31. Obe metódy sa považujú za prijateľné pre prezentáciu dotácií vzťahujúcic h sa na výnos. Zverejňovanie
dotácie môže byť potrebné na správne porozumenie účtovnej závierky. Zver ejňovanie účinku dotácií
na každú položku výnosu alebo nákladu, pri ktorej sa vyžaduje samostatné z verejňovanie, je zvyčajne
primerané.
Vrátenie štátnych dotácií
32. Štátna dotácia, ktorá sa stane návratnou, by sa mala účtovať ako oprava účt ovného odhadu (pozri IAS 8,
Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zása dách). Vrátenie dotácie
vzťahujúcej sa na výnos by sa malo najprv zaúčtovať ako zníženie nerozpust ených výnosov budúcich
období vytvorených v súvislostí s dotáciou. V rozsahu, v ktorom návratná s uma prevýši tieto výnosy
budúcichobdobíalebovprípadoch,keďneexistujúvýnosybudúcichobdobí ,vráteniebysamalovykazovať
okamžiteakonáklad.Vráteniedotácievzťahujúcejsanamajetokbysamalo zaznamenaťzvýšenímúčtovnej
hodnoty majetku alebo znížením zostatku výnosov budúcich období o návrat nú sumu. Kumulatívne
dodatočnéodpisy,ktorébybolidoposiaľvykázanéakonákladvprípade,ke byneboladotáciaprijatá,bysa
mali okamžite vykázať ako náklad.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 185
33. Okolnosti,ktoréspôsobilivráteniedotácievzťahujúcejsanamajetok,m ôžuvyžadovaťzváženiemožného
zníženia novej účtovnej hodnoty majetku.
ŠTÁTNA POMOC
34. Zdefinícieštátnychdotáciívodseku3súvylúčenéurčitéformyštátnejpo moci,ktorésanedajúodôvodnene
ohodnotiť a transakcie so štátom, ktoré nemožno odlíšiť od bežných obchod ných transakcií podniku.
35. Príkladmi pomoci, ktoré sa nedajú odôvodnene ohodnotiť, sú bezplatné tec hnické alebo marketingové
poradenstvo a poskytnutie záruk. Príkladom pomoci, ktorú nemožno odlíši ť od bežných obchodných
transakcií podniku je štátna politika verejného obstarávania, ktorá je z odpovedná za časť podnikového
predaja. Existencia úžitku môže byť nesporná, ale akýkoľvek pokus oddeli ť obchodnú činnosť od štátnej
pomoci môže byť ľahko svojvoľný.
36. Významúžitkuvuvedenýchpríkladochmôžebyťtaký,žezverejňovaniedruh u,rozsahuatrvaniapomoci
je potrebné na to, aby účtovné závierky nemohli byť zavádzajúce.
37. Bezúročnépôžičkyalebopôžičkysnízkymiúrokovýmisadzbamisúformoušt átnejpomoci,aleúžitoknie
je kvantifikovaný pripočítaním úrokov.
38. V tomto štandarde štátna pomoc nezahŕňa zabezpečenie infraštruktúry zle pšením všeobecnej dopravnej
a komunikačnej siete a zabezpečenie zlepšených zariadení, ako napr. zavl ažovanie alebo vodná sieť, ktoré
sú dostupné na pretrvávajúcom neurčenom základe v prospech celej miestne j komunity.
ZVEREJŇOVANIE
39. Zverejňovať by sa mali tieto skutočnosti:
a) účtovnézásadyuplatnenénaštátnedotácievrátanemetódprezentácieu platnenýchvúčtovnejzávierke;
b) druh a rozsah štátnych dotácií vykazovaných v účtovnej závierke a údaje o ostatných formách štátnej
pomoci, z ktorých mal podnik priamy úžitok; a
c) nesplnenépodmienkyainépodmienenéskutočnostispojenésoštátnoupo mocou,ktorébolivykázané.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
40. Podnik, ktorý tento štandard uplatňuje prvýkrát, by mal:
a) v rimeraných prípadoch dodržať požiadavky zverejňovania;
b) a buď:
i) upraviť svoju účtovnú závierku z dôvodu zmeny v účtovných zásadách v súl ade s IAS 8, Čistý zisk
alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách; aleb o
ii) uplatniť účtovné ustanovenia štandardu len na dotácie alebo častí dot ácií, ktoré sa stávajú
pohľadávkou alebo návratnými po dátume účinnosti tohto štandardu.
DÁTUM ÚČINNOSTI
41. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce l. januára 1984 alebo neskôr.186 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 21
(REVIDOVANÝ 1993)
Účinky zmien v kurzoch cudzích mien
Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 21, Účtovan ie účinkov zmien v kurzoch cudzích
mien a stal sa účinným pre účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúc e 1. januára 1995 alebo neskôr.
IAS 21 sa nezaoberá s účtovaním hedgingu pre položky cudzej meny (okrem pol ožiek, ktoré zabezpečujú čistú
investíciu v zahraničnom subjekte). Touto témou sa zaoberá IAS 39, Finanč né nástroje: vykazovanie a oceňovanie.
Vroku1998bolodsek2IAS21zmenenýadoplnenýtak,abyodkazovalnaIAS39, Finančnénástroje:vykazovanie
a oceňovanie.
V roku 1999 bol odsek 46 zmenený a doplnený tak, aby sa odkazy na IAS 10, Podmi enené skutočnosti a udalosti,
ktoré nastanú po súvahovom dni, nahradili odkazmi na IAS 10 (revidovaný 19 99), Udalosti po súvahovom dni.
IAS 21 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-7: zavedenie meny euro;— SIC-11: kurzy cudzích mien – aktivácia strát vyplývajúcich z prudkých de valvácií meny.
— SIC-19: mena, v ktorej sa vykazuje – oceňovanie a prezentácia účtovnej zá vierky podľa IAS 21 a IAS 29,
— SIC-30: mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na menu, v k torej sa vykazuje.
OBSAH
Odseky
Cieľ 188
Rozsah 188
Definície 189
Prepočty cudzej meny 189
Prvotné vykázanie 189
Vykazovanie k nasledujúcemu súvahovému dňu 190
Vykazovanie kurzových rozdielov 190Čistá investícia do zahraničného subjektu 191Prípustné alternatíve riešenia 191
Účtovné závierky zahraničných prevádzok 191Klasifikácia zahraničných prevádzok 191Zahraničné prevádzky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou operácií vykazu júceho podniku 192
Zahraničné subjekty 193
Vyradenie zahraničného subjektu 19413/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 187
Zmena v klasifikácií zahraničnej prevádzky 194
Všetky zmeny v kurzoch cudzích mien 195Daňové účinky kurzových rozdielov 195Zverejňovanie 195
Prechodné ustanovenia 196
Dátum účinnosti 196
Štandardy, ktoré sú vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v kon texte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanieprenevýzna mnépoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Podnik môže uskutočňovať zahraničnú činnosť dvoma spôsobmi. Môže uskuto čňovať transakcie v cudzích menách
aleboideozahraničnéprevádzky.Scieľomzahrnúťtransakcievcudzíchme náchazahraničnéprevádzkydoúčtovnej
závierky podniku, musia byť transakcie vyjadrené vo vykazovanej mene pod niku a účtovné závierky zahraničných
prevádzok musia byť prepočítané do vykazovanej meny podniku.
Hlavnýmiotázkamipriúčtovanítransakciívcudzíchmenáchazahraničnýc hprevádzoksúrozhodnutiaotom,ktorý
výmenný kurz používať a ako vykazovať v účtovnej závierke finančný účinok zmien výmenných kurzov.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal uplatňovať:
a) pri účtovaní transakcií v cudzích menách; a
b) pri prepočte účtovných závierok zahraničných prevádzok, ktoré sú zahr nuté v účtovných závierkach
podniku úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódou v lastného imania (1).
2.Tento štandard sa nezaoberá účtovaním hedgingu pre iné položky cudzích mi en ako klasifikácia kurzových
rozdielov vznikajúcich pri záväzku v cudzej mene účtovanom ako hedging či stej investície v zahraničnom
subjekte.Ostatnýmiaspektmiúčtovaniahedgingu,vrátanekritériípouž ívaniaúčtovaniahedgingu,sazaoberá
IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.
3.Tento štandard nahrádza IAS 21, Účtovanie účinkov zmien v kurzoch cudzích mien, prijatý v roku 1983.
4.Tento štandard nestanovuje menu, v ktorej podnik prezentuje svoju účtovn ú závierku. Podnik však bežne
používa menu krajiny, v ktorej má sídlo. Ak používa rozdielnu menu, tento š tandard vyžaduje zverejnenie
dôvodu používania tejto meny. Tento štandard tiež vyžaduje zverejnenie d ôvodu každej zmeny v mene
vykazovania (2).
(1) Pozri tiež SIV-7, zavedenie meny euro.
(2) Pozri tiež SIV-19, mena, v ktorej sa vykazuje – oceňovanie a prezentácia ú čtovnej závierky podľa MÚŠ 21 a MÚŠ 29.188 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
5.Tentoštandardsanezaoberáprispôsobenímpodnikovýchúčtovnýchzávier okzjehomenyvykazovaniainej
mene z dôvodu pohodlia používateľov zvyknutých na túto menu alebo na podob né účely (1).
6.Tento štandard sa nezaoberá prezentáciou peňažných tokov vznikajúcich z transakcií v cudzej mene vo
výkaze peňažných tokov a prepočtom peňažných tokov zahraničnej prevádzk y (pozri IAS 7, Výkazy
peňažných tokov).
DEFINÍCIE
7.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Zahraničnáprevádzkajedcérskypodnik,pridruženýpodnik,spoločnýpod nikalebopobočkavykazujúceho
podniku, ktorých činnosti sú umiestnené alebo uskutočňované v inej kraji ne ako je krajina vykazujúceho
podniku.
Zahraničnýsubjektjetakázahraničnáprevádzka,ktorejzahraničnéčinn ostíniesúneoddeliteľnousúčasťou
činností vykazujúceho podniku.Mena, v ktorej sa vykazuje je mena používaná pri prezentácii účtovnej závi erky.
Cudzia mena je iná mena ako je mena, v ktorej sa vykazuje podniku.Výmenný kurz je pomer pre výmenu dvoch mien.
Kurzovýrozdieljerozdielvyplávajúcizvykazovaniarovnakéhopočtujed notiekcudzejmenyvovykazovanej
mene pri rozdielnych výmenných kurzoch.Závierkový kurz je aktuálny výmenný kurz k súvahovému dnu.Čistáinvestíciadozahraničnéhosubjektujepodielvykazujúcehopodnik unačistommajetkutohtosubjektu.
Peňažnépoložkysúpeniazevdržbe,majetokazáväzky,ktorésamajúprijať alebovyplatiťvpevnýchalebo
stanoviteľných sumách peňazí.Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže byť majetok vymenený, alebo závä zok vyrovnaný v nezávislej
transakcii medzi informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami.
TRANSAKCIE V CUDZÍCH MENÁCH
Prvotné vykázanie
8.Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej mene aleb o si vyžaduje vysporiadanie
v cudzej mene, vrátane transakcií, ktoré vznikajú, keď podnik buď:
a) kúpi alebo predá tovar alebo služby, ktorých cena je uvedená v cudzej men e;
b) požičia si alebo požičia peňažné prostriedky, ak splatné sumy alebo poh ľadávky sú uvedené v cudzej
mene;
c) stane sa stranou neuskutočnenej zmluvy v cudzej mene; alebo
d) inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo vyvolá alebo vyrovná záväzky uvedené v cudzej mene.
(1) Pozri tiež SIV-30: mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na menu, v ktorej sa vykazuje.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 189
9.Transakcia v cudzej mene by sa pri prvotnom vykázaní mala zaznamenať vo vyk azovanej mene, pričom sa
pre sumu cudzej meny použije výmenný kurz medzi vykazovanou menou a cudzou menou k dátumu
transakcie.
10. Výmenný kurz k dátumu transakcie sa často uvádza ako aktuálny kurz. Z prakt ických dôvodov sa často
používa kurz, ktorý sa približuje ku skutočnému kurzu k dátumu transakcie , napr. pre všetky transakcie
vkaždejcudzejmenepočastohtoobdobiabysamoholpoužiťpriemernýkurzz atýždeňalebomesiac.Ak
však výmenný kurz značne kolíše, použitie priemerného kurzu za obdobie ni e je spoľahlivé.
Vykazovanie k nasledujúcemu súvahovému dňu
11. Ku každému súvahovému dňu:
a) peňažné položky v cudzej mene by sa mali vykazovať použitím závierkovéh o kurzu;
b) nepeňažnépoložky,ktorésaúčtujúsohľadomnahistorickynákladuvede névcudzejmene,bysamali
vykazovať pomocou výmenného kurzu k dátumu transakcie; a
c) nepeňažnépoložky,ktorésaúčtujúvobjektívnejhodnoteuvedenévcudz ejmene,bysamalivykazovať
pomocou výmenných kurzov, ktoré existovali v čase, keď sa tieto hodnoty ur čovali.
12. Účtovná hodnota položky je určená v súlade s medzinárodným účtovným štand ardom. Napr. určité
finančné nástroje a pozemky, budovy a zariadenia sa oceňujú v objektívnej hodnote alebo v historickom
náklade.Čijeúčtovnáhodnotaurčenánazákladehistorickéhonákladuale boobjektívnejhodnoty,súsumy
takto určené pre položky v cudzej mene potom vykazované vo vykazovanej men e v súlade s týmto
štandardom.
Vykazovanie kurzových rozdielov
13. Odseky 15 až 18 stanovujú účtovné zaobchádzanie vyžadované týmto štandar dom, pokiaľ ide o kurzové
rozdiely z transakcií v cudzej mene. Tieto odseky zahŕňajú základné rieše nie pre kurzové rozdiely
vyplývajúce z prudkej devalvácie alebo revalvácie meny, voči ktorým neex istuje praktický prostriedok
finančného zabezpečenia proti riziku, a ktoré ovplyvňuje záväzky, ktoré nemôžu byť vyrovnané a ktoré
vzniklipriamopriposlednejakvizíciímajetkufakturovanýchvcudzejme ne.Prípustnéalternatívneriešenie
pre takéto kurzové rozdiely je stanovené v odseku 21.
14. Tento štandard sa nezaoberá účtovaním hedgingu pre iné položky v cudzej me ne ako je klasifikácia
kurzových rozdielov vznikajúcich pri záväzku v cudzej mene, účtovaných a ko hedging čistej investície do
zahraničného subjektu. Ostatnými aspektmi účtovania hedgingu, vrátane kritérií používania účtovania
hedgingu, sa zaoberá IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie .
15. Kurzové rozdiely vznikajúce pri vyrovnaní peňažných položiek alebo pri v ykazovaní podnikových
peňažných položiek v kurzoch odlišných ako sú tie, v ktorých boli pôvodne z aznamenané počas obdobia
alebo vykazované v predchádzajúcich účtovných závierkach, by sa mali vyk azovať ako výnosy alebo ako
náklady v období, v ktorom vzniknú, s výnimkou kurzových rozdielov, s ktor ými sa zaobchádza v súlade
s odsekmi 17a 19.
16. Kurzový rozdiel vzniká vtedy, keď nastane zmena vo výmennom kurze medzi dá tumom transakcie
adátumomvyrovnaniavšetkýchpoložiekpeňažnýchprostriedkovvznikajú cichztransakcievcudzejmene.
V prípade, že je transakcia vyrovnaná počas rovnakého účtovného obdobia a ko v období, v ktorom sa
uskutočnila, je celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto období. V prípade, ž e je transakcia vyrovnaná
vnasledujúcomúčtovnomobdobí,jevšakkurzovýrozdielvkaždomobdobíaž doobdobiavysporiadania
určený vo výmenných kurzoch počas tohto obdobia.190 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Čistái nvestícia do zahraničného subjektu
17. Kurzové rozdiely vznikajúce pri peňažnej položke, ktorá v podstate tvorí časť podnikovej čistej investície
dozahraničnéhosubjektu,byvúčtovnejzávierkepodnikumalibyťklasifi kovanéakovlastnéimanieaždo
vyradeniačistejinvestície,keďbysamalibyťvykázaťakovýnosyaleboak onákladyvsúladesodsekom37.
18. Podnik môže mať peňažnú položku, ktorá je pohľadávkou alebo záväzkom voči zahraničnému subjektu.
Položka,prektorúniejevyrovnanieaniplánovanéapriktorejniejepravd epodobné,ževyrovnanienastane
v blízkej budúcnosti, je v podstate zvýšením alebo znížením čistej podnik ovej investície do tohto
zahraničného subjektu. Takéto peňažné položky môžu zahŕňať dlhodobé poh ľadávky alebo pôžičky, ale
nezahŕňajú obchodné pohľadávky alebo obchodné záväzky.
19. Kurzové rozdiely vznikajúce zo záväzku v cudzej mene účtované ako hedging podnikovej čistej investície
dozahraničnéhosubjektubyvúčtovnýchzávierkachpodnikumalibyťklasi fikovanéakovlastnéimanieaž
do vyradenia čistej investície, keď by sa mali vykázať ako výnosy alebo nák lady v súlade s odsekom 37.
Prípustné alternatívne riešenia
20. Základné riešenie pre kurzové rozdiely, ktorými sa zaoberá odsek 21, je st anovené v odseku 15.
21. Kurzovérozdielymôžubyťvýsledkomprudkejdevalváciealeborevalvácie meny,vočiktorejniejeprakticky
prostriedokhedgingu,aktoráovplyvňujezáväzky,ktorénemôžubyťvyrov nanéaktorévzniklipriamopri
poslednej akvizícií majetku fakturovaného v cudzej mene. Takéto kurzové rozdiely by sa mali zahrnúť do
účtovnej hodnoty súvisiacich majetku, pokiaľ upravená účtovná hodnota n ie je vyššia ako nižšia z hodnôt
reprodukčného nákladu a sumy uhraditeľnej z predaja alebo použitia majet ku (1).
22. Kurzové rozdiely nie sú zahrnuté v účtovnej hodnote majetku, ak je podnik s chopný vyrovnať alebo
zabezpečiťprotifinančnejstratezáväzokvcudzejmenevznikajúcipriak vizíciímajetku.Kurzovéstratysú
však súčasťou priamo priraditeľných cien majetku, ak záväzok nemôže byť v yrovnaný a neexistuje žiaden
praktický prostriedok zabezpečenia proti finančnej strate, napr. ak v dô sledku menových kontrol dôjde
k zdržaniu v obdržaní cudzej meny. Preto podľa prípustného alternatívneh o riešenia sa obstarávacia cena
majetku fakturovaného v cudzej mene považuje za sumu vykazovanej meny, kt orú musí podnik nakoniec
zaplatiť, aby vyrovnal svoje záväzky vzniknuté pri nedávnej akvizícií ma jetku.
ÚČTOVNÉ ZÁVIERKY ZAHRANIČNÝCH PREVÁDZOK
Klasifikácia zahraničných prevádzok
23. Metóda používaná pri prepočte účtovných závierok zahraničnej prevád zky závisí od spôsobu, akým je
zahraničná prevádzka financovaná a ako funguje vo vzťahu k vykazujúcemu p odniku. Na tento účel sú
zahraničné prevádzky klasifikované buď ako „zahraničné prevádzky, ktor é sú neoddeliteľnou súčasťou
operácií vykazujúceho podniku“, alebo ako „zahraničné subjekty“.
24. Zahraničná prevádzka, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou operácií vyk azujúceho podniku, pokračuje svoje
podnikanie ako keby to bolo predĺženie operácií vykazujúceho podniku. Na príklad, taká zahraničná
prevádzka by mohla len predávať tovar dovezený z vykazujúceho podniku a od ovzdávať príjmy
vykazujúcemu podniku. V týchto prípadoch má zmena v menovom kurze medzi me nou vykazovania
amenouvkrajinezahraničnejprevádzkytakmerokamžitýúčinoknapeňažný tokzoperácievykazujúceho
podniku. Preto zmena menového kurzu ovplyvňuje individuálne peňažné pol ožky v držbe zahraničnej
prevádzky skôr, a nie čistú investíciu vykazujúceho podniku do tejto oper ácie.
(1) Pozri tiež SIV-11, kurzy cudzích mien – aktivácia strát vyplývajúcich z p rudkých devalvácií mien.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 191
25. Pre porovnanie, zahraničný subjekt akumuluje peniaze a iné peňažné po ložky, spôsobuje náklady, vytvára
výnosyamožnozabezpečovaťpôžičky,všetkoreálnevosvojejmiestnejmen e.Môžetiežuzatváraťtransakcie
v cudzích menách zahŕňajúce transakcie vo vykazovanej mene. V prípade, že nastane zmena výmenného
kurzu medzi vykazovanou menou a miestnou menou, má to malý alebo žiaden pri amy účinok na súčasné
a budúce peňažné toky z operácii zahraničného subjektu alebo vykazujúceh o podniku. Zmena výmenného
kurzuovplyvňuječistúinvestíciuvykazujúcehopodnikudozahraničného subjektuaniejednotlivépeňažné
a nepeňažné položky v držbe zahraničného subjektu.
26. Totosúnáznaky,žezahraničnáprevádzkajezahraničnýmsubjektomani ezahraničnouoperáciou,ktoráje
neoddeliteľnou súčasťou operácií vykazujúceho podniku:
a) kým vykazujúci podnik môže kontrolovať zahraničné prevádzky, činnost i zahraničnej prevádzky sa
uskutočňujú s významným stupňom autonómie od operácií vykazujúceho podn iku;
b) transakcie s vykazujúcim podnikom netvoria veľký podiel činností zahr aničnej prevádzky;
c) činnostizahraničnejprevádzkysúfinancovanéhlavnezichvlastnýcho peráciíalebomiestnychpôžičiek
a nie vykazujúcim podnikom;
d) nákladyzaprácu,materiálainézložkyvýrobkovaleboslužiebzahranič nýchprevádzoksúhlavneplatené
a vyrovnané v miestnej mene a nie vo vykazovanej mene;
e) predaje zahraničnej prevádzky sú hlavne v iných menách ako v mene vykazo vania; a
f) peňažné toky vykazujúceho podniku sú oddelené od denných činností zahr aničnej prevádzky a nie aby
boli priamo ovplyvnené činnosťami zahraničnej prevádzky.
Primeraná klasifikácia každej operácie môže byť v zásade stanovená zo sku točných informácií vzťahujúcich
sanavyššieuvedenéukazovatele.Vniektorýchprípadochnemusíbyťklasi fikáciazahraničnejprevádzkyako
zahraničného subjektu alebo ako neoddeliteľnej súčasti operácie vykazu júceho podniku jasná a na určenie
primeranej klasifikácie je potrebný úsudok.
Zahraničné prevádzky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou operácií vykazu júceho podniku
27. Účtovnézávierkyzahraničnejprevádzky,ktorájeneoddeliteľnousúčasť ouoperáciívykazujúcehopodniku,
by mali byť prepočítané pomocou štandardov a procedúr v odseku 8 až 22 tak, a ko keby boli transakcie
zahraničnej prevádzky transakciami samotného vykazujúceho podniku.
28. Jednotlivé položky v účtovných závierkach zahraničnej prevádzky sú pred ložené tak, ako keby všetky jej
transakcie boli podniknuté samotným vykazujúcim podnikom. Hodnota a odp isy pozemkov, budov
a zariadení sú prepočítané pomocou výmenného kurzu k dátumu kúpy majetku, alebo pomocou kurzu
existujúcehovdeňstanoveniahodnoty,aksamajetokúčtujevobjektívnej hodnote.Obstarávaciacenazásob
je prepočítaná výmennými kurzmi, ktoré existovali, keď táto obstarávaci a cena vznikla. Uhraditeľná suma
alebo realizačná hodnota majetku je prepočítaná pomocou výmenného kurzu , ktorý existoval, keď bola
určená uhraditeľná suma alebo čistá realizačná hodnota. Napr. ak čistá re alizačná hodnota položky zásob
jeurčenávcudzejmene,tátohodnotajeprepočítanápomocouvýmennéhokur zukdátumu,keďjeurčená
čistá realizačná hodnota. Použitý kurz je preto obvykle závierkový kurz. Úprava sa môže vyžadovať pre
zníženie účtovnej hodnoty majetku v účtovných závierkach vykazujúceho p odniku na jeho uhraditeľnú192 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
sumualebočistúrealizačnúhodnotu,dokoncaajkeďžiadnavúčtovnýchzáv ierkachzahraničnejprevádzky
takáto úprava nie je potrebná. Môže byť prípadne potrebná úprava v účtovný ch závierkach zahraničnej
prevádzky, aby bola stornovaná v účtovných závierkach vykazujúceho podn iku.
29. Z praktických dôvodov sa často používa kurz, ktorý sa približuje skutočné mu kurzu dátumu transakcie.
Napr.priemernýkurzzatýždeňalebomesiacbysamoholpoužiťprevšetkytr ansakcievkaždejcudzejmene
vyskytujúcej sa počas obdobia. Ak však kurz podstatne kolísa, je použitie priemerného kurzu za obdobie
nespoľahlivé.
Zahraničné subjekty
30. Vykazujúci podnik by mal pri prepočte účtovných závierok zahraničnéh o subjektu na zahrnutie do svojej
účtovnej závierky používať tieto postupy:
a) peňažné i nepeňažný majetok a záväzky zahraničného subjektu by sa mali p repočítať závierkovým
kurzom;
b) výnosové a nákladové položky zahraničného subjektu by sa mali prepočít ať výmennými kurzami
k dátumu týchto transakcií, s výnimkou prípadov, keď zahraničný subjekt v ykazuje v mene
hyperinflačného hospodárstva. V tomto prípade by sa výnosové a nákladové položky mali prepočítať
závierkovym kurzom; a
c) všetkyvýslednékurzovérozdielybymalibyťsúčasťouvlastnéhoimania aždovyradeniačistejinvestície.
31. Z praktických dôvodov sa kurz, ktorý sa približuje skutočným výmenným kurzom za obdobie, používa pri
prepočte výnosových a nákladových položiek zahraničnej prevádzky.
32. Prepočet účtovných závierok zahraničného subjektu má za následok vyk ázanie kurzových rozdielov
vznikajúcich z:a) prepočtu výnosových a nákladových položiek vo výmenných kurzoch k dátu mom transakcií a majetku
a záväzkov závierkovým kurzom;
b) prepočtu počiatočnej čistej investície v zahraničnom subjekte iným vý menným kurzom odlišným od
toho, ktorý bol pôvodne použitý; a
c) iných zmien vo vlastnom imaní v zahraničnom subjekte.
Tietokurzovérozdielyniesúvykázanéakovýnosyalebonákladyzaobdobie ,pretožezmenyvovýmenných
kurzochmajúmalýalebožiadenpriamyúčinoknasúčasnéabudúcepeňažnéto kyzoperáciízahraničného
subjektu alebo vykazujúceho podniku. Ak je zahraničný subjekt konsolido vaný, ale nie plne vlastnený, sú
akumulované kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu a priraditeľné menši novým podielom pridelené do
podielu a vykazované ako časť menšinového podielu v konsolidovanej súvah e.
33. Akékoľvek goodwill vznikajúce pri akvizícii zahraničného subjektu a všetky úpravy objektívnej hodnoty
na účtovnú hodnotu majetku a záväzkov pri akvizícii tohoto zahraničného s ubjektu sa považujú za:
a) majetok a záväzky zahraničného subjektu, prepočítané závierkovým kur zom v súlade s odsekom 30;
alebo
b) majetok a záväzky vykazujúceho subjektu, ktoré sú už vyjadrené vo vykaz ovanej mene alebo sú
nepeňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sú vykazované pomocou výmenné ho kurzu k dátumu
transakcie v súlade s odsekom 1 písm. b).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 193
34. Zahrnutieúčtovnýchzávierokzahraničnéhosubjektudoúčtovnýchzáv ierokvykazujúcehopodnikusleduje
normálne konsolidačné procedúry, ako je vylúčenie vnútroskupinových zo statkov a vnútroskupinových
transakcií dcérskeho podniku (pozri medzinárodný účtovný štandard IAS 2 7, Konsolidovaná účtovná
závierka a účtovanie investícií do dcérskych podnikov a IAS 31, Účtovné vy kazovanie podielov
vspoločnýchpodnikoch).Kurzovýrozdielvznikajúcizvnútroskupinovej položky,čiužkrátkodobejalebo
dlhodobej, však nemôže byť vylúčený voči korešpondujúcej sume vznikajúc ej z iných vnútropodnikových
zostatkov, pretože peňažná položka predstavuje záväzok premeniť jednu m enu na druhú a vystavuje
vykazujúci podnik zisku alebo strate prostredníctvom kurzových výkyvov . Preto ostáva takýto kurzový
rozdielvykázanýakovýnosalebonákladvkonsolidovanýchúčtovnýchzávi erkachvykazujúcehopodniku,
alebo je súčasťou vlastného imania až do vyradenia čistej investície, ak v zniká z okolností opísaných
v odsekoch 17 a 19.
35. Ak sú účtovné závierky zahraničného subjektu zostavené k odlišnému dátum u vykazovania ako je dátum
vykazujúceho podniku, zahraničný subjekt často zostavuje výkazy k rovna kému dátumu ako vykazujúci
podnikpreúčelyzahrnutiavúčtovnýchzávierkachvykazujúcehopodniku. Aktoniejemožnéurobiť,IAS
27, Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych p odnikov, povoľuje použitie
účtovných závierok zostavovaných k rozdielnemu dátumu vykazovania, pok iaľ rozdiel nie je väčší ako tri
mesiace. V takom prípade sa majetok a záväzky zahraničného subjektu prepo čítajú výmenným kurzom
k súvahovému dňu zahraničného subjektu. V primeraných prípadoch sú vykon ané úpravy pre podstatné
pohyby vo výmenných kurzoch až k súvahovému dňu vykazujúceho podniku, v sú lade s IAS 27,
Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych spol očnosti a s IAS 28, Účtovanie
investícií do pridružených podnikov.
36. Účtovnézávierkyzahraničnéhosubjektu,ktorývykazujevmenehyperinfl ačnéhohospodárstva,bysamali
prepočítať v súlade s IAS 29, Účtovné vykazovanie v hyperinflačných hospo dárstvach, a to predtým, ako
sú prepočítané do vykazovanej meny vykazujúceho podniku. Ak hospodárstv o prestáva byť hyperinflačné
a zahraničný subjekt ukončí zostavovanie a prezentáciu účtovných závier ok zostavovaných v súlade s IAS
29, Účtovné vykazovanie v hyperinflačných hospodárstvach, mal by použív ať sumy vyjadrené v mernej
jednotke bežnej k dátumu ukončovania ako historické náklady pre prepočet na vykazovanú menu
vykazujúceho podniku.
Vyradenie zahraničného subjektu
37. Pri vyradení zahraničného subjektu by mala byť kumulovaná suma kurzových rozdielov, ktoré boli
odložené,aktorésavzťahujúnatentozahraničnýsubjekt,vykázanáakový nosyalebonákladyvrovnakom
období, v ktorom je vykázaný zisk alebo strata z vyradenia.
38. Podnik môže vyradiť svoj podiel v zahraničnom subjekte predajom, likvidá ciou, vyplatením akciového
kapitálu alebo vzdaním sa celého alebo časti tohto subjektu. Výplata divi dendy je súčasťou vyradenia len
vtedy, ak je návratom investície. V prípade čiastočného vyradenia je do zi sku alebo straty zahrnutý len
pomernýrozdielsúvisiacichkumulovanýchkurzovýchrozdielov.Zníženi eúčtovnejhodnotyzahraničného
subjektu nie je čiastočné vyradenie. Preto v čase zníženia nie je vykázaná žiadna časť odloženého
zahraničného kurzového zisku alebo straty.
Zmena v klasifikácii zahraničnej prevádzky
39. Ak dôjde k zmene v klasifikácii zahraničnej prevádzky, mali by byť postupy prepočtu použiteľné
na revidovanú klasifikáciu od dátumu zmeny v klasifikácii.
40. Zmenaspôsobu,ktorýmjezahraničnáprevádzkafinancovanáaktorýmfungu jevovzťahukvykazujúcemu
podniku,môževiesťkzmenevklasifikáciitejtozahraničnejprevádzky.A kjezahraničnáprevádzka,ktorá
je neoddeliteľnou súčasťou operácií vykazujúceho podniku, preklasifik ovaná ako zahraničný subjekt, sú
kurzové rozdiely vznikajúce pri prepočte nepeňažných majetku k dátumu pr eklasifikovania súčasťou
vlastného imania. Ak je zahraničný subjekt preklasifikovaný ako zahrani čná prevádzka, ktorá je194 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
neoddeliteľnou súčasťou operácií vykazujúceho podniku, sú prepočítané hodnoty nepeňažných majetku
k dátumu zmeny považované za historický náklad na tieto položky v období zm eny a v nasledujúcich
obdobiach. Kurzové rozdiely, ktoré boli odložené, nie sú vykázané ako výn osy alebo náklady až do
vyradenia operácie.
VŠETKY ZMENY V KURZOCH CUDZÍCH MIEN
Daňové účinky kurzových rozdielov
41. Zisky alebo straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely vznika júce pri prepočte účtovných
závierok zahraničných prevádzok môžu mať pridružené daňové účinky, ktor é sú účtované v súlade s IAS
12, Dane z príjmov.
ZVEREJŇOVANIE
42. Podnik by mal zverejňovať:
a) sumu kurzových rozdielov zahrnutých do čistého zisku alebo straty za ob dobie;
b) čisté kurzové rozdiely, ktoré sú súčasťou vlastného imania a porovnani e sumy takýchto rozdielov
na začiatku a na konci obdobia; a
c) sumu kurzových rozdielov vznikajúcich počas obdobia, ktorá je zahrnut á v účtovnej hodnote majetku
v súlade s prípustným alternatívnym riešením v odseku 21.
43. Ak je mena, v ktorej sa vykazuje odlišná od meny krajiny, v ktorej má podnik s ídlo, mal by byť dôvod
používania rozdielnej meny zverejnený. (1)
44. Ak nastane zmena v klasifikácii významnej zahraničnej prevádzky, mal by p odnik zverejňovať:
a) podstatu zmeny v klasifikácii;
b) príčinu zmeny;c) dôsledok zmeny v klasifikácii na vlastné imanie akcionárov; a
d) dôsledok na čistý zisk alebo stratu za každé predchádzajúce prezentova né obdobie, ak sa zmena
v klasifikácii vyskytla na začiatku tohto prezentovaného obdobia.
45.
Podnik by mal zverejniť metódu vybranú v súlade s odsekom 33 pre prepočet go odwill-u a objektívnej
hodnoty úprav pri akvizícii zahraničného subjektu.
46. Podnik zverejňuje účinok zmeny vo výmenných kurzoch na peňažné položky v c udzej mene alebo
naúčtovnézávierkyzahraničnejprevádzky,ktoránastaneposúvahovomdn i,akjezmenatakdôležitá,že
nezverejnenie by ovplyvnilo schopnosť používateľov účtovných závierok robiť správne hodnotenia
a rozhodnutia (pozri IAS 10, Udalosti po súvahovom dni).
47. Zverejňovanie podnikovej politiky riadenia rizika cudzej meny sa tiež od porúča.
(1) Pozri tiež SIV-30: mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na menu, v ktorej sa vykazuje.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 195
PRECHODNÉ USTANOVENIA
48. Pri prvej príležitostí použitia tohto štandardu by mal podnik klasifikov ať a zverejniť kumulatívny zostatok
odložených kurzových rozdielov na začiatku obdobia, ktoré sú súčasťou vl astného imania
v predchádzajúcich obdobiach s výnimkou, keď suma nie je rozumne stanovit eľná.
DÁTUM ÚČINNOSTI
49. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1 januára 1995 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 22
(REVIDOVANÝ 1998)
Podnikové kombinácie
IAS 22, účtovníctvo podnikových kombinácií, bol schválený v novembri 198 3.
Vdecembri1993,bolIAS22revidovaný,akosúčasťprojektuporovnateľnos ťazdokonalenieúčtovnejzávierky.Tak
vznikol IAS 22, Podnikové kombinácie [IAS 22 (revidovaný 1993)].
V októbri 1996 boli odseky 39 písm. i) a 69 IAS 22 (t. j. odseky 39 písm. i) a 85 t ohto štandardu), revidované kvôli
zosúladeniusIAS12(revidovaný1996),danezpríjmov.Úpravynadobudliú činnosťpreročnéúčtovnézávierkypo
1. januári 1998.V júli 1998 boli niektoré odseky IAS 22 revidované kvôli zosúladeniu s IAS 3 6, Zníženie hodnoty majetku, IAS 37,
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky a IAS 38, Nehmotný ma jetok, a taktiež bolo revidované
spracovanie zníženia hodnoty goodwill-u. Upravený štandard IAS 22 (revi dovaný 1998) sa stal účinným pre ročnú
účtovnú závierku zostavenú za obdobia začínajúce od 1. júla 1999 alebo nes kôr.
V októbri 1998 vydali pracovníci Rady IAS osobitne „Základ pre závery k IAS 38, nehmotný majetok a IAS 22
(revidovaný 1998). Časť“ Základ pre závery, ktorý sa týka zmien v IAS 22, re vidovaných v 1998, obsahuje
doplnok A.V roku 1999 bol odsek 97 pozmenený, a nahradený odkazmi na IAS 10, Podmienen é skutočnosti a udalosti, ktoré
nastanú po súvahovom dni, odkazmi na IAS 10 (revidovaný 1999), Udalosti po súvahovom dni. Navyše, odseky 30
a31písm.c)bolipozmenenéscieľomzosúladeniasIAS10(revidovaný1999) .Pozmenenýtextnadobúdaúčinnosť
vtedy, keď nadobudne účinnosť IAS 10 (revidovaný 1999) – teda pre ročné účt ovné závierky zostavené za obdobia
začínajúce 1. januára 2000 alebo neskôr.
Nasledovné interpretácie SIC sa vzťahujú na IAS 22:
— SIC-9: Podnikové kombinácie – rozdelenie ako akvizícia alebo ako zlúčen ie podielov,
— SIC-22: Podnikové kombinácie – dodatočná úprava objektívnej hodnoty a p ôvodne vykazovaného goodwill-u,
— SIC-28: Podnikové kombinácie – „deň výmeny“ a objektívna hodnota majetk ových nástrojov.196 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
OBSAH
Odseky
Cieľ 198
Rozsah 198
Definície 199
Charakter podnikovej kombinácie 200
Akvizície 200
Spätné akvizície 200
Zlúčenie podielov 201
Akvizície 201
Účtovanie akvizícií 201
Dátum akvizície 202
Náklady akvizície 202
Vykazovanie identifikovateľného majetku a záväzkov 203Alokácia nákladov akvizície 204
Navrhované riešenie 204
Prípustné alternatívne riešenie 205
Postupný nákup akcií 205
Stanovenie objektívnych hodnôt nadobudnutého identifikovateľného maj etku záväzkov 205
Goodwill vznikajúce pri akvizícii 207Vykazovanie a oceňovanie 207
Odpisovanie 207
Náhrada účtovnej hodnoty – straty z poškodenia 209Negatívny vyplav na goodwill vznikajúci pri akvizícii 209Vykazovanie a oceňovanie 209
Prezentácia 210
Úpravy nákupnej ceny v závislosti od budúcich udalostí 210Následné zmeny v nákladoch akvizície 210Následná identifikácia alebo zmeny hodnoty identifikovateľného majetk u a záväzkov 210
Zlúčenie podielov 21113/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 197
Účtovanie zlúčenia podielov 211
Všetky podnikové kombinácie 212
Dane z príjmov 212
Zverejňovanie 213
Prechodné ustanovenia 215
Dátum účinnosti 218
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísať účtovné spracovanie pre podnikové ko mbinácie. Štandard zahrňuje
nadobudnutie jedného podniku iným a tiež zvláštnu situáciu zlúčenia podi elov, kedy nadobúdateľa nemožno
identifikovať. Účtovanie akvizícií zahŕňa stanovenie nákladov akvizíc ie, rozvrhnutie nákladov na identifikovateľný
majetok a záväzky nadobúdaného podniku a účtovanie goodwill-u pozitívne alebo negatívne, vznikajúceho tak pri
akvizícii, ako aj následne po nej. Ďalšie problémy účtovania zahŕňajú urč enie veľkosti menšinových podielov,
účtovanie akvizícií, ktoré sa uskutočnia počas určitého obdobia, násled né zmeny v nákladoch na akvizíciu alebo
v identifikácii majetku a záväzkov a požadované zverejnenia.
ROZSAH
1. Tento štandard by mal byť uplatňovaný pri účtovaní podnikových kombiná cií.
2. Podniková kombinácia môže byť štruktúrovaná rôznymi spôsobmi, ktoré s ú podmienené právnymi,
daňovýmialeboinýmidôvodmi.Môžeobsahovaťnákupvlastnéhoimaniajedn éhopodnikuinýmpodnikom,
alebo nákup čistých majetku podniku. Môže byť uskutočnená vydaním akcií a lebo prevodom peňažných
prostriedkov, peňažných ekvivalentov alebo iného majetku. Transakcia m ôže byť medzi akcionármi
kombinujúcich sa podnikov, alebo medzi jedným podnikom a akcionármi druh ého podniku. Podniková
kombináciamôžezahŕňaťvytvorenienovéhopodnikukvôlikontrolenadkom binujúcimipodnikmi,prevod
čistých majetku jedného alebo viacerých kombinujúcich sa podnikov do iné ho podniku alebo zrušenie
jedného alebo viacerých kombinujúcich sa podnikov. Ak je podstata transa kcie v súlade s definíciou
podnikovej kombinácie v tomto štandarde, požiadavky na účtovanie a zvere jňovanie obsiahnuté v tomto
štandarde sú použiteľné bez ohľadu na konkrétnu štruktúru, uplatnenú v ko mbinácii.
3. Podnikovákombináciamôževyústiťdovzťahumaterskýpodnik–dcérskyp odnik,vktoromnadobúdateľom
je materský podnik a nadobúdaný je dcérsky podnik nadobúdateľa. Za takých to okolností nadobúdateľ
uplatňujetentoštandardvosvojejkonsolidovanejúčtovnejzávierke.Za hrňujesvojpodielvnadobudnutom
podniku vo svojej účtovnej závierke ako investíciu do dcérskeho podniku ( pozri IAS 27, Konsolidovaná
účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych podnikov).198 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4. Podniková kombinácia častejšie predstavuje nákup čistých majetku, vr átane goodwill-u iného podniku, než
nákup akcií iného podniku. Takáto podniková kombinácia nevyúsťuje do vzť ahu medzi materským
a dcérskym podnikom. Za takýchto okolností nadobúdateľ uplatňuje tento š tandard vo svojej individuálnej
účtovnej závierke a následne vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke .
5. Podnikovákombináciamôževyústiťdoprávnejfúzie,ajkeďpožiadavkyn afúziesúvjednotlivýchkrajinách
odlišné, právna fúzia je obyčajne zlúčenie dvoch podnikov, v ktorom buď:
a) majetok a záväzky jedného podniku sú prevedené do druhého podniku a prvý podnik je zrušený; alebo
b) majetok a záväzky oboch podnikov sú prevedené na nový podnik a oba pôvodn é podniky sú zrušené.
Mnohé právne fúzie vznikajú ako súčasť reštrukturalizácie alebo reorgan izácie skupiny, a tento štandard sa
nimi nezaoberá, pretože sú transakciami medzi podnikmi, podliehajúcimi spoločnej kontrole. Ale každá
podnikovákombinácia,ktorávyúsťujedosituácie,žesadvapodnikystanú členmitejistejskupiny,sachápe
akoakvizíciaalebozlúčeniepodielovvkonsolidovanejúčtovnejzávierk epodľapožiadaviektohtoštandardu.
6. Tentoštandardsanezaoberáindividuálnouúčtovnouzávierkoumatersk éhopodniku,zainýchnežopísaných
okolnostívodseku4.Individuálnaúčtovnázávierkasazostavujespoužit ímrôznychspôsobovvykazovania
v jednotlivých krajinách tak, aby vyhovela celej škále potrieb.
7. Tento štandard sa nezaoberá:
a) transakciami medzi podnikmi podliehajúcimi spoločnej kontrole; ab) podielmi na spoločnom podnikaní (pozri IAS 31, Účtovné vykazovanie pod ielov v spoločných
podnikoch) a účtovnými závierkami spoločných podnikov.
DEFINÍCIE
8.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Podniková kombinácia je spájanie individuálnych podnikov do jednej hosp odárskej jednotky, ako výsledok
zlúčenia alebo získania kontroly nad čistým majetkom a činnosťami iného p odniku.
Akvizícia je podniková kombinácia, v ktorej jeden z podnikov, nadobúdate ľ, získava kontrolu nad čistým
majetkom a činnosťami druhého, nadobúdaného podniku, prevodom majetku, prevzatím záväzkov alebo
navýšením vlastného imania.
Zlúčenie záujmov je podniková kombinácia, v ktorej akcionári kombinujúc ich sa podnikov získavajú
kontrolu nad všetkými alebo efektívne všetkými čistým majetkom a činnosť ami s cieľom dosiahnuť a trvalú
vzájomnú j spoluúčasť na rizikách a úžitkoch kombinovanej jednotky, prič om žiadna zo strán nemôže byť
identifikovaná ako nadobúdateľ.Kontrola je právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery podniku na účel y získania úžitkov z jeho
činností.Materský podnik je podnik, ktorý má jeden alebo viac dcérskych podnikov.Dcérsky podnik je podnik, ktorý je kontrolovaný iným podnikom (označovan ým ako materský podnik).
Menšinový podiel je tá časť čistého prevádzkového výsledku a čistých maje tku dcérskeho podniku, ktorý
prináleží podielom, ktoré nie sú priamo alebo nepriamo cez dcérsky podnik vo vlastníctve materského
podniku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 199
Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže byť majetok vymenený, alebo závä zok vyrovnaný v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.
Peňažnýmajetokpredstavujepeniazevdržbeamajetok,ktorýbudeprijatý vofixnýchalebostanoviteľných
peňažných sumách.
Dátum akvizície je dátum, ku ktorému je kontrola nad čistým majetkom a činn osťami nadobúdaného
podniku efektívne prevedená na nadobúdateľa.
CHARAKTER PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE
9. Pri účtovaní podnikovej kombinácie je akvizícia podstatne odlišná od z lúčenia podielov a podstata tejto
transakcie musí byť odzrkadlená v účtovnej závierke. (1) Preto pre každú z týchto transakcií je predpísaná
odlišná metóda účtovania.
Akvizície
10. Takmerprivšetkýchpodnikovýchkombináciáchjedenzkombinujúcichsapo dnikovzískavakontrolunad
druhým kombinujúcim podnikom, takže možno identifikovať nadobúdateľa. Získanie kontroly sa
predpokladávtedy,keďjedenzkombinujúcichpodnikovzískaviacakopolo vicuhlasovacíchprávdruhého
kombinujúceho podniku, okrem určitých výnimočných okolností, kedy možn o jasne preukázať, že takéto
vlastníctvonezabezpečujekontrolu.Dokoncaajkeďjedenzkombinujúcic hpodnikovnenadobúdaviacnež
polovicuhlasovacíchprávdruhéhokombinujúcehopodniku,eštestálemož noidentifikovaťnadobúdateľa,
ak jeden z kombinujúcich podnikov, ako výsledok podnikovej kombinácie, n adobúda:
a) kontrolu nad viac než polovicou hlasovacích práv druhého podniku na zák lade dohody s ostatnými
investormi;
b) právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery druhého podniku podľa št atútu alebo dohody;
c) právomoc menovať alebo odvolať väčšinu členov predstavenstva alebo ek vivalentného riadiaceho
orgánu druhého podniku; alebo
d) právomoc obsadiť väčšinu hlasov na zhromaždení predstavenstva alebo e kvivalentného riadiaceho
orgánu druhého podniku.
11. Hoci identifikácia nadobúdateľa môže byť niekedy zložitá, obyčajne sú pr ítomné príznaky jeho existencie.
Napríklad:
a) objektívna hodnota jedného podniku je podstatne vyššia, než hodnota dr uhého kombinujúceho sa
podniku. V takomto prípade je väčší podnik nadobúdateľom;
b) podniková kombinácia je uskutočňovaná prostredníctvom predaja kmeňo vých akcií. V takýchto
prípadoch kupujúci podnik je nadobúdateľom; alebo
c) podniková kombinácia povedie k tomu, že manažment jedného podniku bude rozhodovať o zložení
manažérskehotímuvovýslednomkombinovanompodniku.Vtakomtoprípaded ominujúcipodnikje
nadobúdateľom.
Spätné akvizície
12. Niekedy podnik získa vlastníctvo akcií druhého podniku, ale v rámci výmen nej transakcie vydáva ako
protihodnotu také množstvo akcií, že kontrola nad kombinovaným podnikom prejde do rúk vlastníkov
podniku, ktorých akcie boli nadobudnuté. Táto situácia sa nazýva spätnou akvizíciou. Hoci z právneho
hľadiska podnik, ktorý vydáva akcie možno považovať za materský alebo pok račujúci podnik, podnik,
(1) Pozri tiež SIV-9: podnikové kombinácie – rozdelenie ako akvizícia alebo ako zlúčenie podielov.200 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
ktoréhoakcionáriterazkontrolujúkombinovanýpodnikjenadobúdateľom ,ktorýmáhlasovaciealeboiné
právomoci, identifikované v odseku 10. Podnik, ktorý vydáva i akcie, sa po kladá za nadobudnutý; druhý
podnik sa považuje za nadobúdateľa a kupuje majetok a záväzky podniku, vyd ávajúceho akcie.
Zlúčenie podielov
13. V niektorých prípadoch nie je možné identifikovať nadobúdateľa. Namiest o vzniku dominantnej strany,
akcionári kombinujúcich sa podnikov sa spoja na základe platnej j dohody, aby si rozdelili kontrolu nad
celkom, alebo efektívnym celkom svojich čistých majetku a činností. Navi ac, manažmenty kombinujúcich
sa podnikov participujú na riadení kombinovanej jednotky. V dôsledku toh o akcionári kombinujúcich sa
podnikov sa spoločne podieľajú na rizikách a výnosoch kombinovanej jedno tky. Takáto podnikateľská
kombinácia sa zaúčtuje ako zlúčenie podielov.
14. Vzájomná spoluúčasť na rizikách a úžitkoch väčšinou nie je možná bez rovno cennej výmeny kmeňových
akcií medzi kombinujúcimi sa podnikmi. Takáto výmena zabezpečuje, že rel atívne vlastnícke podiely
kombinujúcich sa podnikov a im zodpovedajúce riziká a úžitky kombinované ho podniku ostávajú
nezmenenéarozhodovacieprávomocistránsútiežzachované.Abyvšakbola takáto,vzásaderovnocenná
výmena akcií efektívna vo vyššie uvedenom zmysle, nesmie dôjsť k výraznej redukcii práv, spojených
s akciami jedného z kombinujúcich sa podnikov, inak by vplyv tejto strany b ol oslabený.
15. Na dosiahnutie vzájomnej spoluúčasti na rizikách a úžitkoch kombinovane j jednotky:
a) podstatná väčšina, resp. všetky kmeňové akcie kombinujúcich sa podnik ov musia byť vymenené alebo
rozdelené;
b) objektívna hodnota jedného podniku nesmie byť výrazne odlišná od hodno ty druhého podniku; a
c) akcionári oboch podnikov si musia zachovať v podstate rovnaké hlasovac ie práva a podiely
v kombinovanej jednotke, ako pred jej vznikom.
16. Vzájomná spoluúčasť na rizikách a úžitkoch kombinovanej jednotky sa zmen šuje a pravdepodobnosť, že
nadobúdateľ môže byť identifikovaný narastá, keď:
a) relatívnarovnosťobjektívnychhodnôtkombinujúcichsapodnikovaper centuálnypodielvymieňaných
kmeňových akcií sa znižuje;
b) finančnédohodyposkytujúrelatívnuvýhodujednejskupinepreddruhou skupinouakcionárov.Takéto
dohody môžu vstúpiť do platnosti buď pred podnikovou kombináciou alebo po nej; a
c) podiel jednej strany na vlastnom imaní kombinovanej jednotky závisí na tom, aké výsledky bude
dosahovať podnik touto stranou predtým kontrolovaný po kombinácii.
AKVIZÍCIE
Účtovanie akvizícií
17. Podniková kombinácia, ktorá je akvizíciou, by mala byť zaúčtovaná použit ím nákupnej metódy účtovania
tak, ako je stanovené týmto štandardom v odsekoch 19 až 76.
18. Použitie nákupnej metódy znamená, že akvizícia podniku sa zaúčtuje podob ne ako nákup iného majetku.
Je to logické, pretože nadobudnutie predstavuje transakciu, pri ktorej d ochádza k prevodu majetku,
prevzatiu záväzkov alebo navýšeniu kapitálu výmenou za kontrolu nad čist ým majetkom a činnosťami
druhého podniku. Nákupná metóda používa náklady ako základ pre zaznamena nie akvizície a pri ich
stanovení vychádza z výmennej transakcie, ktorá tvorí akvizície.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 201
Dátum akvizície
19. K dátumu akvizície by nadobúdateľ mal:
a) začleniť do výkazu ziskov a strát výsledky činností nadobúdaného podni ku;
b) vykázať v súvahe identifikovateľný majetok a záväzky nadobúdaného, ak o aj goodwill pozitívny alebo
negatívny, ktoré vzniká pri akvizícii.
20. Dátum akvizície je dátum, ku ktorému kontrola nad čistým majetkom a činnos ťami nadobúdaného je
efektívneprevedenánanadobúdateľaadátum,kuktorémusazačínauplatňo vaťnákupnámetóda.Výsledky
činností nadobudnutého podniku sú zahrnuté do účtovnej závierky nadobúd ateľa počnúc dátumom
akvizície, ku ktorému je kontrola nad nadobúdaným efektívne prevedená na nadobúdateľa. V podstate
dátumomakvizíciejedátum,odktoréhománadobúdateľprávomocriadiťfin ančnéaprevádzkovézámery
podniku tak, aby získal úžitky z jeho činností. Kontrola nie je prevedená n a nadobúdateľa, kým nie sú
splnené všetky podmienky, nevyhnutné na ochranu záujmov zainteresovaný ch účastníkov. Pritom sa
nevyžadujeprávneuzavrieťalebozavŕšiťtransakciupredtým,nežkontro laúčinneprejdenanadobúdateľa.
Pri hodnotení, či bola kontrola efektívne prevedená, treba zvážiť podsta tu akvizície.
Náklady akvizície
21. Akvizícia by mala byť zaúčtovaná ako jej náklady, ktoré sú sumou vyplatený ch peňažných prostriedkov
alebo peňažných ekvivalentov alebo skutočnou hodnotou k dátumu výmeny pr i inej forme úhrady
uskutočnenej nadobúdateľom, výmenou za kontrolu nad čistým majetkom dru hého podniku, plus všetky
náklady priamo súvisiace s akvizíciou (1).
22. Ak akvizícia obsahuje viac než jednu výmennú transakciu, náklady akvizíc ie sú súhrnom nákladov
jednotlivých transakcií. Ak akvizícia prebieha po etapách, dôležité je r ozlíšenie medzi dátumom akvizície
a dátumom výmennej transakcie. Kým zaúčtovanie akvizície sa začína dátum om akvizície, používajú sa
informácie o nákladoch a objektívnej hodnote, ktoré sú stanovené k dátumu každej výmennej transakcie.
23. Poskytnutý peňažný majetok a prevzaté záväzky sú merané v ich objektívnyc h hodnotách k dátumu
výmennejtransakcie.Akjevyrovnanieplatbyodložené,nákladyakvizíci esúsúčasnouhodnotouponukovej
ceny,berúcdoúvahyvšetkyprirážkyalebozrážky,ktorésamôžuvyskytnúť privyrovnaní,anienominálna
hodnota záväzku.
24. Priurčovanínákladovnaakvizíciusúobchodovateľnécennépapierevydan énadobúdateľomposudzované
podľa ich objektívnej hodnoty, ktorá je ich trhovou cenou k dátumu výmenne j transakcie za predpokladu,
žeprílišnéfluktuáciealeboobmedzenosťtrhunespôsobujú,žetrhovácen ajenespoľahlivýmukazovateľom.
Ak trhová cena ku konkrétnemu dátumu nie je spoľahlivým ukazovateľom, tre ba vziať do úvahy cenové
pohybypočasprimeranéhoobdobiapredapovyhlásenípodmienokakvizície .Akjetrhnespoľahlivý,alebo
akcie nie sú kótované, objektívna hodnota cenných papierov vydaných nado búdateľom sa odhadne
s ohľadom na ich proporcionálny podiel na objektívnej hodnote podniku nad obúdateľa alebo s ohľadom
na ich proporcionálny podiel na objektívnej hodnote nadobúdaného podnik u, podľa toho, ktorý údaj je
reálnejší. Nákupná cena, ktorá je vyplatená formou peňažnej hotovosti ak cionárom nadobúdaného
(1) SIC-28: podnikové kombinácie – „dátum výmeny“ a skutočná hodnota emisný ch prostriedkov.202 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
podniku, ako alternatíva cenných papierov, môže tiež poskytovať dôkaz o d anej celkovej objektívnej
hodnote. Všetky aspekty akvizície, vrátane významných faktorov ovplyvň ujúcich rokovania treba brať do
úvahy, pričom možno použiť aj nezávislé ocenenia podnikov ako pomôcku pri stanovení objektívnej
hodnoty vydaných cenných papierov.
25. Okrem kúpnej ceny môžu nadobúdateľovi vzniknúť aj ďalšie náklady, priamo súvisiace s akvizíciou. Tieto
zahŕňajú náklady na registráciu a emisiu majetku cenných papierov a profe sionálne poplatky platené
účtovníkom, právnym poradcom, znalcom a ostatným konzultantom zapojený m do procesu akvizície.
Režijnéadministratívnenáklady,vrátanenákladovnaudržiavanieoddel eniapreakvizícieaostatnénáklady,
ktoré nemožno priamo priradiť ku konkrétnej účtovanej akvizícii, nie sú z ahrnuté do nákladov akvizície,
ale sú vykázané ako náklad v čase vzniku.
Vykazovanie identifikovateľného majetku a záväzkov
26. Nadobudnuté identifikovateľný majetok a záväzky, ktoré sú vykázané p odľa odseku 19, by mali byť tým
majetkom nadobúdaného podniku, ktorý existoval k dátumu akvizície spolu so všetkými záväzkami,
vykázanýmipodľaodseku31.Tietobymalibyťvykázanéosobitnekdátumuak vizícievtedyalenvtedy,ak:
a) je pravdepodobné, že každý súvisiaci budúci hospodársky úžitok bude pl ynúť nadobúdateľovi, alebo
hospodárske úžitky predstavujúce zdroje budú plynúť od nadobúdateľa; a
b) existuje spoľahlivý ukazovateľ ich ceny alebo skutočnej hodnoty.
27. Majetok a záväzky, ktoré sú vykázané podľa odseku 26, sú opísané v tomto štandarde ako identifikovateľný
majetok a záväzky. Rozsah, v ktorom nakúpený majetok a záväzky nespĺňajú t ieto kritériá vykázania,
ovplyvňujeveľkosťgoodwill-upozitívnealebozápornevznikajúcehopri akvizícií,pretožegoodwillpozitívny
alebozápornýjedefinovanýakoreziduálnačasťnákladovakvizíciepovyk ázaníidentifikovateľnéhomajetku
a záväzkov.
28. Identifikovateľný majetok a záväzky, nad ktorými nadobúdateľ získa k ontrolu, môžu obsahovať majetok
a záväzky, ktoré neboli predtým vykázané v účtovnej závierke nadobúdanéh o podniku. Ako napríklad
zdôvodu,ženesplnilipodmienkynavykázaniepredakvizíciou.Jednásaot akýtoprípad,aksadaňovýúžitok
vznikajúci z daňových strát nadobúdaného podniku kvalifikuje ako identi fikovateľný majetok v dôsledku
toho, že nadobúdateľ má dostatočne veľký zdaniteľný príjem.
29. Podľa odseku 31, by záväzky nemali byť vykázané k dátumu akvizície, ak s ú výsledkom zámerov alebo
činnostínadobúdateľa.Akozáväzkybytiežnemalibyťvykázanébudúcestr atyaleboostatnénáklady,ktorých
výskytsaočakávaakovýsledokakvizície,čiužsavzťahujúknadobúdateľo vialeboknadobúdanémupodniku.
30. Záväzky uvádzané v odseku 29, nie sú záväzkami nadobúdaného k dátumu ak vizície. Z tohto dôvodu nie
sú podstatné pre alokovanie nákladov akvizície. Napriek tomu, tento štan dard obsahuje jednu špecifickú
výnimku z tejto všeobecnej zásady. Táto výnimka sa uplatňuje, ak nadobúda teľ vypracoval plány, ktoré
súvisia s nadobúdaným podnikom a vzniká záväzok ako priamy dôsledok akviz ície. Pretože tieto plány sú
nevyhnutnou časťou plánu akvizície nadobúdateľa, štandard vyžaduje, ab y podnik vykázal rezervu
na výsledné náklady (pozri odsek 31). Pre účely tohto štandardu, nadobudn uté identifikovateľný majetok
a záväzky zahŕňajú rezervy vykázané podľa odseku 31. Odsek 31 stanovuje pr esné podmienky, ktoré majú
zabezpečiť, aby plány boli integrálnou súčasťou akvizície, a aby v krátko m čase – tri mesiace po dátume
akvizíciealebotohoktorýtermínnastaneskôr–nadobúdateľvypracovalp lánytak,akotopotrebujepodnik
zhľadiskavykázaniarezervynareštrukturalizáciupodľaIAS37,Rezervy ,podmienenézáväzkyapodmienené
pohľadávky. Tento štandard tiež vyžaduje, aby podnik zrušil takéto rezer vy, ak plán nie je realizovaný
očakávaným spôsobom alebo v rámci pôvodne plánovaných termínov (pozri od sek 75), a aby zverejnil
informácie o takýchto rezervách (pozri odsek 92).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 203
31. Kdátumuakvizíciebymalnadobúdateľvykázaťrezervu,ktoránebolazá väzkomunadobúdanéhoktomuto
dátumu vtedy a len vtedy, ak nadobúdateľ:
a) kdátumuakvizíciealeboešteprednímvypracovalhlavnézásadyplánu,k torýobsahujeukončeniealebo
redukciu činností nadobúdaného, a ktorý súvisí s:i) kompenzáciami zamestnancov nadobúdaného podniku za zrušenie ich prac ovných miest;
ii) zatváranými prevádzkami nadobúdaného;
iii) rušenými výrobnými i linkami nadobúdaného; aleboiv) zrušením zmlúv nadobúdaného podniku, ktoré sa stali jednostrannými, pretože nadobúdateľ
vypovedal tieto zmluvy zmluvným partnerom ku dňu, alebo ešte pred dátumom akvizície;
b) vyhlásením hlavných zámerov plánu ku dňu, alebo pred dátumom akvizície dal podnet ku vzniku
opodstatneného očakávania u tých, ktorí sú plánom ovplyvnení, že bude plá n realizovať; a
c) trimesiaceoddátumuakvizíciealebooddátumuúčtovnejzávierkypodľa tohoktorýtermínnastaneskôr,
rozpracuje tieto hlavné zámery do podrobného formálneho plánu, ktorý by m al určiť minimálne:
i) dotknutú oblasť podnikania alebo jeho časť;ii) hlavné ovplyvnené lokality;iii) umiestnenie, funkciu a približný počet zamestnancov, ktorí budú kom penzovaní za ukončenie ich
služieb;
iv) výdavky, ktoré budú vynaložené; av) kedy bude plán realizovaný.
Každá rezerva, vykázaná podľa tohto odseku, by mala pokrývať jedine nákla dy položiek, uvedených
v písmene a) body i) až iv) vyššie.
Alokácia nákladov akvizície
Navrhnuté riešenie
32. Identifikovateľný majetok a záväzky, vykázané podľa odseku 26, by mal i byť merané ako súhrn:
a) objektívnej hodnoty identifikovateľného nadobudnutého majetku a záv äzkov ku dňu výmennej
transakcie v rozsahu podielu nadobúdateľa, získaného výmennou transakc iou; a
b) časť menšinových podielov účtovných hodnôt identifikovateľného maje tku a záväzkov dcérskeho
podniku pred akvizíciou.
Každé goodwill pozitívne alebo záporne by malo byť zaúčtované podľa tohto štandardu.
33. Náklady akvizície sú rozvrhnuté na identifikovateľný majetok a záväz ky, vykázané podľa odseku
26 s ohľadom na ich objektívne hodnoty k dátumu výmennej transakcie. Nákla dy akvizície však súvisia iba
s určitým percentom identifikovateľného majetku a záväzkov, kúpeného na dobúdateľom. Preto keď
nadobúdateľ nekúpi všetky akcie druhého podniku, výsledný menšinový pod iel je stanovený podľa
proporcionálnej veľkosti účtovnej hodnoty čistých identifikovateľnýc h majetku dcérskeho podniku pred
akvizíciou. Toto je spôsobené tým, že časť menšinových podielov nebola sú časťou výmennej transakcie
v rámci akvizície.204 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prípustné alternatívne riešenie
34. Identifikovateľnýmajetokazáväzkyvykázanépodľaodseku26,bymalibyť oceňovanévichobjektívnych
hodnotách k dátumu akvizície. Prípadné goodwill alebo záporné by malo byť zaúčtované podľa tohto
štandardu.Každýmenšinovýpodielbymalbyťstanovenýakoproporcionáln ypodielnaskutočnejhodnote
identifikovateľného majetku a záväzkov vykázaného podľa odseku 26.
35. Podľatohtoprístupučistýidentifikovateľnýmajetok,nadktorýmzískal nadobúdateľkontrolu,sústanovené
na základe ich objektívnych hodnôt, bez ohľadu na to, či nadobúdateľ nadob udol všetok alebo len časť
kapitálu druhého podniku, alebo nadobudol majetok priamo. Následne, kaž dý menšinový podiel sa
stanovujeproporcionálnympomeromobjektívnychhodnôtčistéhoidentif ikovateľnéhomajetkudcérskeho
podniku.
Postupný nákup akcií
36. Akvizícia môže obsahovať viac ako jednu výmennú transakciu, napríklad ak sa realizuje vo viacerých
štádiách postupnými nákupmi na burze. Ak sa vyskytne takýto prípad, každá významná transakcia sa
spracúva samostatne s cieľom určenia objektívnych hodnôt nadobudnutého identifikovateľného majetku
a záväzkov pre stanovenie veľkosti každého goodwill-u pozitívne alebo zá porne z danej transakcie. Tak
dochádza k postupnému porovnávaniu nákladov jednotlivých investícií s p ercentuálnym podielom
nadobúdateľanaobjektívnychhodnotáchnadobudnutéhoidentifikovateľ néhomajetkuazáväzkovvkaždej
významnej fáze.
37. Keď je nadobudnutie dosiahnuté postupnými nákupmi, objektívne hodnoty i dentifikovateľného majetku
a záväzkov môžu byť ku dňu každej výmennej transakcie rôzne. Ak je všetok id entifikovateľný majetok
azáväzkysúvisiacesnadobudnutímprepočítanýnaobjektívnehodnotypla tnévčasepostupnýchnákupov,
každáúpravasúvisiacaspredtýmdržanýmpodielomnadobúdajúcehojeprec enenímajetakajzaúčtovaná.
38. Transakcia môže byť kvalifikovaná ako investícia do pridruženého podnik u a môže byť zaúčtovaná
s použitím metódy vlastného imania podľa IAS 28, Účtovanie investícií do p ridružených podnikov, pred
tým, ako sa kvalifikuje ako akvizícia. Ak ide o takýto prípad, o stanovení o bjektívnych hodnôt pre
nadobudnutéidentifikovateľnýmajetokazáväzk yaovykázanígoodwill-ualebozápornéhosauvažujeodo
dňa,kedybolaaplikovanámetódavlastnéhoimania.Aksainvestíciapredt ýmnekvalifikovalaakoinvestícia
do pridruženého podniku, objektívne hodnoty identifikovateľného majet ku a záväzkov sú stanovené
k dátumu každej významnej fázy a goodwill-u pozitívne alebo záporne, je vy kázaná od dátumu akvizície.
Stanovenie objektívnych hodnôt nadobudnutého identifikovateľného maj etku a záväzkov
39. Všeobecnézásadypreurčenieobjektívnychhodnôtnadobudnutéhoiden tifikovateľnéhomajetkuazáväzkov
sú nasledovné:
a) obchodovateľné cenné papiere sa oceňujú v ich bežných trhových hodnotá ch;
b) neobchodovateľné cenné papiere sa oceňujú v odhadovaných hodnotách, k toré berú do úvahy také
parametre ako ich P/E ukazovateľ, veľkosť dividendových výnosov a očakáv ané miery rastu
porovnateľných cenných papierov podnikov s podobnými charakteristikam i;
c) pohľadávky sa oceňujú v súčasných hodnotách súm, ktoré majú byť prijaté , stanovených vhodnými
bežnými úrokovými mierami, po prípadnom odpočítaní nákladov na nevymoži teľné pohľadávky a ich
vymáhanie. Diskontovanie sa nepožaduje pre krátkodobé pohľadávky, ak ro zdiel medzi nominálnou
hodnotou pohľadávky a diskontovanou sumou nie je významný;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 205
d) zásoby:
i) hotové výrobky a tovar v predajných cenách znížených o súhrn a) nákladov na likvidáciu a b)
primerané ziskové rozpätie pre nadobúdateľa, založenej na zisku pri pred aji podobných hotových
výrobkov a tovaru;
ii) nedokončená výroba v predajných cenách hotových výrobkov znížených o súhrn a) nákladov
na dokončenie, b) nákladov na likvidáciu, a c) primeraný zisk za úsilie dok ončiť a predať na základe
zisku pre podobné hotové výrobky; a
iii) suroviny a materiál v bežných nákladoch na obnovu;
e) pozemky a budovy v ich trhovej hodnote;
f) stroje a zariadenia v trhovej hodnote, normálne stanovenej odhadom. Ak neexistuje dôkaz o trhovej
hodnotekvôlišpeciálnemucharakterustrojovazariadení,alebozriedka vostiichpredajaokremprípadu.
keď sú súčasťou pokračujúceho podnikania, sú oceňované odpisovanými nák ladmi na ich obnovu;
g) nehmotný majetok, ako je definovaný v IAS 38, Nehmotný majetok, v objekt ívnych hodnotách,
stanovených:
i) s ohľadom na aktívny trh definovaný v IAS 38; aii) ak neexistuje aktívny trh, na báze, ktorá odzrkadľuje sumy, ktoré by po dnik zaplatil za majetok
v nezávislej transakcii medzi dvoma oboznámenými účastníkmi v dobrej vie re, vychádzajúcimi
z najlepších dostupných informácií (pre ďalšie usmernenie pozri IAS 38 na stanovenie skutočnej
hodnoty nehmotného majetku nadobudnutého podnikovou kombináciou);
h) čistý majetok alebo záväzky týkajúce sa zamestnaneckých požitkov pre d efinované plány požitkov
v súčasnej hodnote definovaných záväzkov týkajúcich sa požitkov znížený ch o objektívnu hodnotu
každéhoplánovanéhomajetku.Majetokjevšakvykázanýlenvrozsahu,vkto romjepravdepodobné,že
bude k dispozícii pre podnik vo forme náhrad z plánu alebo zníženia budúcic h príspevkov;
i) daňovépohľadávkyazáväzkyvobjemedaňovéhoúžitku,vznikajúcehozda ňovýchstrátalebodaňových
záväzkovvovzťahukčistémuziskualebostrate,zhodnotenézperspektívy kombinovanejjednotkyalebo
skupiny, ktorá je výsledkom akvizície. Daňová pohľadávka alebo záväzok s ú stanovené po zohľadnení
daňovéhoefektuprehodnoteniaidentifikovateľnéhomajetkuazáväzkovn aichobjektívnehodnotyanie
súdiskontované.Daňovépohľadávkyobsahujúvšetkyodloženédaňovépohľ adávkynadobúdateľa,ktoré
neboli vykázané pred vznikom podnikovej kombinácie, avšak ktoré v dôsled ku podnikovej kombinácie
teraz spĺňajú kritériá na vykazovanie v IAS 12, dane z príjmov;
j) účtyazmenkyzobchodnéhostyku,dlhodobéúvery,záväzky,časovorozlí šenézáväzkyaostatnésplatné
nárokyvsúčasnýchhodnotáchsúm,ktorébudúvyplatenéprisplnenízáväzk u,stanovenéprivhodných
bežných úrokových mierach. Pritom sa pre krátkodobé záväzky nevyžaduje d iskontovanie, ak rozdiel
medzi nominálnou hodnotou záväzku a diskontovanou hodnotou nieje význam ný; a
k) jednostranné zmluvy a ostatné identifikovateľné záväzky nadobúdanéh o podniku, v súčasných
hodnotách súm, ktoré budú vyplatené pri splnení záväzku, stanovené s použ itím vhodných bežných
úrokovými mier; a
l) rezervynazrušeniealeboredukciučinnostínadobúdanéhopodniku,kto résústanovenépodľaodseku31,
vo výške určenej podľa IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené po hľadávky.
Niektorézvyššieuvedenýchzásadpredpokladajú,žeobjektívnehodnotyb udústanovenédiskontovaním.Ak
návod neuvádza použitie diskontovania, diskontovanie môže, ale nemusí b yť pri stanovení objektívnych
hodnôt identifikovateľného majetku a záväzkov aplikované.206 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
40. Ak objektívnu hodnotu nehmotného majetku nemožno oceniť zohľadnením aktívneho trhu (ako je
definované v IAS 38, Nehmotný majetok), vykázaná hodnota tohoto nehmotné ho majetku k dátumu
akvizíciebysamalabyťobmedziťnahodnotu,ktoránezvyšujealebonezniž ujehodnotugoodwill-u,ktorá
vzniká pri akvizícii (pozri odsek 59).
Goodwill, ktoré vzniká pri akvizícii
Vykazovanie a ocenenie
41. Každý prebytok nákladov akvizície nad podielom nadobúdateľa v objektívn ej hodnote nadobudnutého
identifikovateľného majetku a záväzkov ku dňu výmennej transakcie treba chápať ako goodwill a vykázať
ako majetok.
42. Goodwill,ktorévznikápriakvizíciipredstavujeplatbu,uskutočnenúna dobúdateľomvočakávaníbudúcich
hospodárskych úžitkov. Budúce hospodárske úžitky môžu vyplývať zo syner gie medzi nadobudnutým
identifikovateľným majetkom alebo z majetku, ktoré jednotlivo nespĺňaj ú požiadavky na vykázanie
v účtovnej závierke, ale za ktoré je nadobúdateľ ochotný zaplatiť pri akvi zícii.
43. Goodwill sa uvádza v náklade zníženom o akumulovanú amortizáciu a všetky a kumulované straty
z poškodenia.
Amortizácia
44. Goodwill sa amortizuje systematicky počas jeho doby použiteľnosti. Doba amortizácie by mala
odzrkadľovať čo najlepší odhad obdobia, počas ktorého sa očakáva plynuti e budúcich hospodárskych
úžitkov do podniku. Existuje vyvrátiteľná domnienka IAS, že doba použite ľnosti goodwill-u neprevyšuje
dvadsať rokov od jeho prvého vykázania.
45. Používaná metóda amortizácie by mala odzrkadľovať schému, podľa ktorej s a očakáva spotreba budúcich
hospodárskych úžitkov, vznikajúcich z goodwill-u. Mala by sa uplatňovať lineárna metóda, s výnimkou
prípadov, kedy existuje presvedčivý dôkaz, že iná metóda je za daných okol ností vhodnejšia.
46. Amortizácia za každé obdobie by mala byť vykazovaná ako náklady.
47. Postupom času sa goodwill zmenšuje, odzrkadľujúc skutočnosť, že jeho uži točný potenciál sa znižuje.
V niektorých prípadoch sa môže zdať, že hodnota goodwill-u sa vôbec nezniž uje. Je to preto, že potenciál
pre ekonomické úžitky, ktorý bol prvotne nakúpený, sa postupne nahrádza p otenciálom pre ekonomické
úžitky, vznikajúce z následných vylepšení goodwill-u. Inými slovami, go odwill, ktoré sa nakúpilo, sa
nahradzuje vnútorne vytváraným goodwill-om IAS 38 Nehmotný majetok zaka zuje vykazovať vnútorne
vytvorený goodwill ako majetok. Preto je vhodné, aby sa goodwill odpisova lo systematicky počas
optimálneho odhadu jeho doby použiteľnosti.
48. Pri odhadovaní doby použiteľnosti goodwill-u treba vziať do úvahy viacer o faktorov vrátane:
a) charakteru a predpokladanej doby trvania nadobudnutého podnikania;
b) stability a predpokladanej doby trvania priemyselného odvetvia, s kto rým goodwill súvisí;
c) verejných informácií o charakteristikách goodwill-u v podobných odbo roch alebo odvetviach
a typických životných cykloch podobných podnikaní;
d) efektov zastaranosti výrobkov, zmien dopytu a ostatných hospodárskyc h faktorov nadobudnutého
podnikania;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 207
e) očakávanej doby pôsobenia kľúčových jednotlivcov alebo skupín zamest nancov v podniku a zváženia,
či by nadobudnuté podnikanie mohlo byť efektívne riadené iným riadiacim t ímom;
f) úrovne výdavkov na údržbu, alebo zdrojov, potrebných na získanie očaká vaných budúcich
hospodárskych úžitkov z nadobudnutého podnikania a schopnosti, resp. zá meru podniku dosiahnuť
túto úroveň;
g) očakávaných činností konkurentov alebo potenciálnych konkurentov; a
h) obdobia kontroly nad nadobudnutým podnikaním a zákonných, regulačnýc h alebo zmluvných
podmienok, vplývajúcich na jeho dobu použiteľnosti.
49. Keďže goodwill predstavuje okrem iného budúce hospodárske úžitky zo syne rgie alebo z majetku, ktoré
nemôžu byť vykázané samostatne, je zložité odhadnúť jeho dobu použiteľno sti. Odhady tejto doby
použiteľnostisastávajúmenejspoľahlivýmiprinarastaníjejdĺžky.Ten toštandardpredpokladá,žegoodwill
obyčajne nemá dobu použiteľnosti dlhšiu ako dvadsať rokov po počiatočnom vykázaní.
50. V zriedkavých prípadoch môže existovať presvedčivý dôkaz, že doba použit eľnosti goodwill-u bude dlhšia
než dvadsať rokov. Hoci je ťažké nájsť príklady, toto sa môže vyskytnúť, ak je goodwill tak jednoznačne
spojené s určitými identifikovateľným majetkom alebo skupinou identifi kovateľných majetku, že možno
skutočne očakávať úžitky z neho pre nadobúdateľa počas doby použiteľnost i identifikovateľného majetku
aleboskupinymajetku.Vtakýchtoprípadochjepredpokladodobepoužiteľ nostigoodwill-unepresahujúcej
dvadsať rokov vyvrátený a podnik:
a) odpisuje goodwill na základe najlepšieho odhadu jeho doby použiteľnos ti;
b) odhaduje zostatkovú výšku goodwill-u minimálne raz ročne kvôli identi fikovaniu každej straty
z poškodenia (pozri odsek 56); a
c) zverejňuje dôvody, prečo je predpoklad vyvrátený a faktor/-y, ktorý/- é zohral/-i významnú úlohu pri
stanovení doby použiteľnosti goodwill-u [pozri odsek 88b)].
51. Doba použiteľnosti goodwill-u je vždy konečná. Neurčitosť opodstatňuje odhadovanie doby použiteľnosti
goodwill-unazákladeopatrnosti,avšakneospravedlňujeodhaddobypouž iteľnosti,ktorájenereálnekrátka.
52. Výnimočne môže, ale nemusí existovať presvedčivý dôkaz podporujúci neli neárnu metódu odpisovania
goodwill-u,hlavneakjevýsledkomtejtometódynižšiasumaakumulovanýc hodpisovakopodľalineárnej
metódy.Vjednotlivýchobdobiachsauplatňujevždytáistámetódaodpisov ania,svýnimkouprípadu,pokiaľ
nenastane zmena v očakávanej štruktúre ekonomických úžitkov z goodwill- u.
53. Priúčtovaníakvizíciemôžuexistovaťokolnosti,zaktorýchgoodwillpri akvizíciineodzrkadľujeočakávané
budúceekonomickéúžitkyprenadobúdateľa.Napríkladodrokovaníonákup nejcenemôžedôjsťkzníženiu
očakávanýchbudúcichpeňažnýchtokovzčistéhonadobudnutéhoidentifik ovateľnéhomajetku.Vtakomto
prípade podnik testuje goodwill na poškodenie podľa IAS 36, zníženie hodn oty majetku, a adekvátne
zaúčtuje každú stratu z poškodenia.
54. Doba odpisovania a metóda odpisovania by mali byť revidované aspoň ku konc u každého účtovného
obdobia.Akjeočakávanádobapoužiteľnostigoodwill-upodstatneodlišn áodpredchádzajúcichodhadov,
dobaodpisovaniabymalabyťpodľatohoupravená.Aksavyskytlapodstatná zmenavočakávanejštruktúre
hospodárskychúžitkovzgoodwill-u,metódabymalabyťzmenenákvôliodzr kadleniuzmenenejštruktúry.
TakétozmenybymalibyťzaúčtovanéakozmenyvúčtovnýchodhadochpodľaIA S8,Čistýziskalebostrata
za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách, a to úpravou amort izačných nákladov
v bežnom a budúcich obdobiach.208 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Náhrada účtovnej hodnoty – straty z poškodenia
55. Pri určovaní, či došlo k poškodeniu goodwill-u, podnik uplatňuje IAS 36 zn íženie hodnoty majetku. IAS
36 vysvetľuje, ako podnik reviduje účtovnú hodnotu svojich majetku, ako s tanovuje obnoviteľnú hodnotu
majetku a kedy vykazuje alebo ruší stratu z poškodenia.
56. Okrem splnenia požiadaviek zahrnutých v IAS 36, Zníženie hodnoty majetku , podnik by mal minimálne
kukoncukaždéhoúčtovnéhoobdobia,odhadnúťvsúladesIAS36obnoviteľnú hodnotugoodwill-u,ktorý
jeodpisovanýpočasobdobiadlhšiehoneždvadsaťrokovodprvotnéhovykáz ania,atoivtedy,akneexistujú
náznaky, že je poškodený.
57. Niekedyjezložitéidentifikovať,čijegoodwillpoškodené,hlavneakmád lhúdobupoužiteľnosti.Dôsledkom
toho je, že tento štandard vyžaduje ako minimum ročnú kalkuláciu obnovite ľnej hodnoty goodwill-u, ak
jeho doba použiteľnosti prevyšuje dvadsať rokov od pôvodného vykázania.
58. Požiadavka ročného testovania goodwill-u kvôli poškodeniu sa uplatňuje vždy, keď bežný celkový odhad
dobypoužiteľnostigoodwill-uprevyšujedvadsaťrokovodjehopôvodného vykázania.Ztohtodôvodu,ak
boladobapoužiteľnostigoodwill-uodhadnutánamenejakodvadsaťrokovp ripôvodnomvykázaní,avšak
odhadovaná doba použiteľností je následne predlžená na dobu prevyšujúcu dvadsať rokov od pôvodného
vykázaniagoodwill-u,podnikvykonávatestpoškodenia,vyžadovanýpodľ aodseku56azverejňujevýsledky
podľa odseku 88 písm. b).
Zníženie goodwill-u, ktoré vzniká pri akvizícii
Vykazovanie a oceňovanie
59. Každý prebytok podielu nadobúdateľa v objektívnych hodnotách nadobudnu tého identifikovateľného
majetku a záväzkov nad nákladmi akvizície ku dňu výmennej transakcie by sa mal vykázať ako zníženie
hodnoty goodwill-u.
60. Existencia negatívnej hodnoty goodwill-u môže naznačovať, že identifik ovateľný majetok bolo
nadhodnotenéaidentifíkovateľnézáväzkybolivynechanéalebopodhodno tené.Jedôležitésaubezpečiť,že
nejde o takýto prípad predtým, než sa vykáže negatívna hodnota goodwill-u .
61. V rozsahu v ktorom negatívna hodnota goodwill-u súvisí s očakávanými budú cimi stratami, a nákladmi,
ktoré sú identifikované v pláne akvizície u nadobúdateľa, a ktoré možno sp oľahlivo merať, ale ktoré
nepredstavujú identifikovateľné záväzky ku dňu akvizície (pozri odsek 2 6), by táto negatívna hodnota
goodwill-u mala vykázať ako výnos vo výkaze ziskov a strát pri vykazovaní b udúcich strát a nákladov. Ak
takétoidentifikovateľnébudúcestratyanákladyniesúvykázanévočakáv anomobdobí,negatívnahodnota
goodwill-u by sa mala spracovať podľa odseku 62 písm. a) a b).
62. V rozsahu, v ktorom negatívna hodnota goodwill-u nesúvisí s identifikova teľnými očakávanými budúcimi
stratami a nákladmi, ktoré možno spoľahlivo oceniť ku dňu akvizície, nega tívna hodnota goodwill-u by sa
mala vykázať ako výnos vo výkaze ziskov a strát takto:
a) negatívna hodnota goodwill-u, nepresahujúca objektívne hodnoty nado budnutého identifikovateľného
nepeňažného majetku by sa mala vykázať ako vynos na systematickej báze váž eného priemeru
zostatkovej doby použiteľnosti nadobudnutého identifikovateľného odp isovaného majetku; a
b) negatívna hodnota goodwill-u, prevyšujúca objektívne hodnoty nadobu dnutého identifikovateľného
nepeňažného majetku, by sa mala vykázať ako výnos okamžite.
63. Vrozsahu,vktoromnegatívnahodnotagoodwill-unesúvisísočakávaniami budúcichstrátanákladov,ktoré
boli identifikované v pláne akvizície u nadobúdateľa a môžu byť spoľahliv o merané, negatívna hodnota
goodwill-u je prírastkom, ktorý je vykazovaný ako výnos, keď sú budúce hos podárske úžitky, stelesnené
vnadobudnutomidentifikovateľnomodpisovanommajetku,spotrebované. Vprípadepeňažnéhomajetku,
prírastok je vykazovaný ako výnos okamžite.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 209
Prezentácia
64. Negatívnahodnotagoodwill-ubysamalaprezentovaťakozníženiemajetku vykazujúcehopodniku,vtom
istom súvahovom členení ako goodwill.
Úpravy nákupnej ceny v závislostí od budúcich udalostí
65. Ak dohoda o akvizícii predpokladá úpravu nákupnej ceny v závislosti na jed nej alebo viacerých budúcich
udalostiach,veľkosťúpravybymalabyťzahrnutádonákladovakvizíciekd átumuakvizície,pokiaľjeúprava
pravdepodobná a jej veľkosť možno spoľahlivo merať.
66. Dohody o akvizícii môžu pripúšťať úpravy nákupnej ceny s ohľadom na vznik j ednej alebo viacerých
budúcich udalostí. Úpravy môžu závisieť od konkrétnej úrovne výnosov dos ahovaných v budúcich
obdobiach,aleboodtrhovejhodnotycennýchpapierovvydanýchakosúčasť realizovanejnákupnejponuky.
67. Pripočiatočnomúčtovaníakvizíciemožnoobyčajneodhadnúťveľkosťkažd ejúpravynákupnejceny,ikeď
určitá neistota existuje, bez zníženia spoľahlivosti informácií. Ak bud úce udalosti nenastanú, alebo odhad
musí byť zrevidovaný, náklady akvizície sa upravia s následným pozitívny m alebo negatívnym vplyvom
na goodwill, podľa toho, aký prípad nastane.
Následné zmeny v nákladoch akvizície
68. Náklady akvizície by mali byť upravené vtedy, keď nepredvídaná skutočnos ť, ktorá vplýva na veľkosť
nákupnej ceny, je riešená následne po dátume akvizície, takže platba je pr avdepodobná a možno urobiť
spoľahlivý odhad sumy.
69. Podmienky akvizície môžu predpokladať úpravu nákupnej ceny, ak výsledky činností nadobúdaného
podniku prevýšili alebo nedosiahli zmluvnú úroveň po akvizícií. „Ak sa ná sledná úprava stáva
pravdepodobnou a možno vykonať spoľahlivý odhad jej veľkosti, nadobúdat eľ spracuje dodatočné
vyrovnanie ako úpravu nákladov akvizície, s následným pozitívnym alebo n egatívnym vplyvom
na goodwill, podľa toho, aký prípad nastane.“
70. Za niektorých okolností sa od nadobúdateľa môže vyžadovať uskutočnenie n ásledných platieb
predávajúcemu ako kompenzácie za zníženie hodnoty nákupnej ponuky. O tak ýto prípad ide, keď
nadobúdateľručilzatrhovúcenumajetkucennýchpapierovalebodlhopiso v,vydanéhoakoponukuamusí
uskutočniť ďalšiu emisiu majetkových cenných papierov alebo dlhopisov, s cieľom pokrytia pôvodne
stanovenýchnákladovakvizície.Vtakýchtoprípadochnedochádzakzvýše niunákladovakvizícieanásledne
ani k úprave goodwill-u v kladnom alebo zápornom zmysle.. Zvýšenie množst va vydaných majetkových
cenných papierov alebo dlhopisov však predstavuje zníženie emisného áži a alebo zvýšenie disážia oproti
počiatočnej emisii.
Následná identifikácia alebo zmeny hodnoty identifikovateľného majetk u a záväzkov (1)
71. Identifikovateľnýmajetokazáväzky,ktorýjenadobudnutý,avšaknes pĺňakritériázodseku26nasamostatné
vykázaniepripôvodnomzaúčtovaníakvizíciebymalbyťvykázanýnásledne ,keďsplnítietokritériá.Účtovné
hodnoty nadobudnutého identifikovateľného majetku a záväzkov by mal byť upravený, keď je následne po
nadobudnutí k dispozícii dodatočný dôkaz, ktorý môže napomôcť pri odhade veľkostí súm, priradených
k tomuto identifikovateľnému majetku a záväzkom v čase pôvodného zaúčtov ania akvizície. Hodnota
priradená k goowill-u sa upraví podľa potreby v tomto rozsahu:
a) úprava nezvýši účtovnú hodnotu goodwill-u nad jeho obnoviteľnú hodnot u definovanú v IAS 36,
Zníženie hodnoty majetku;
(1) Pozri tiež SIV- 22: podnikové kombinácie – dodatočná úprava objektívnej hodnoty a pôvodne vykazovaného goodwill-u.210 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) takáto úprava je uskutočnená ku koncu prvého ročného účtovného obdobia , začínajúceho po akvizícii
[s výnimkou vykazovania identifikovateľného záväzku podľa odseku 31, pr e ktorý platí časová schéma
v odseku 31 písm. c)];
v opačnom prípade úpravy identifikovateľného majetku a záväzkov by mali b yť vykázané ako výnosy alebo
náklady.
72. Identifikovateľnýmajetokazáväzkynadobúdanéhopodnikunemuselby ťvykázanývčaseakvizície,pretože
nespĺňalkritériánavykázaniepreidentifikovateľnéhomajetkuazáväzk ov,alebonadobúdateľnepredvídalich
existenciu.Podobne,objektívnehodnotypriradenénadobúdanémuidenti fikovateľnémumajetkuazáväzkom
k dátumu akvizície bude možno potrebné upraviť, ak sa vyskytne dodatočný d ôkaz, ktorý umožní odhad
hodnoty identifikovateľného majetku alebo záväzkov k dátumu akvizície. Keď je identifikovateľný majetok
alebo záväzky vykázaný, alebo účtovné hodnoty upravené na konci prvého ro čného účtovného obdobia
(svýnimkouobdobiavpriebehuúčtovnéhoroka),začínajúcehopoakvizíci i,vykazujesaskôrakovýnosalebo
náklad ako úprava goodwill-u pozitívne alebo negatívne.. Toto časové ohr aničenie, ktorého dĺžka sa môže
meniť, zamedzuje, aby bolo goodwill sústavne prehodnocované pozitívne a lebo negatívne.
73. Podľa odseku 71 účtovná hodnota priradená k goodwill-u (alebo negatív nemu goodwillu) sa upravuje, ak
napríklad existuje strata z poškodenia nadobudnutého identifikovateľn ého majetku pred koncom prvého
ročného účtovného obdobia, začínajúceho po akvizícii a táto strata z pošk odenia nesúvisí so špecifickými
udalosťami, alebo zmenami v okolnostiach, ktoré sa vyskytnú po dátume akv izícii.
74. Ak sa následne po akvizícii, avšak pred koncom prvého ročného účtovnéh o obdobia začínajúceho po
akvizícii, nadobúdateľ dozvie o existencii záväzku, ktorý existoval ku d ňu akvizície, alebo o strate
z poškodenia, ktorá nesúvisí s konkrétnymi udalosťami alebo zmenami okol ností, vyskytujúcich sa po dni
akvizície, goodwill sa nezvyšuje nad jeho obnoviteľnú hodnotu stanovenú podľa IAS 36.
75. Ak rezervy na zrušenie alebo redukciu aktivít nadobúdaného podniku bo li vykázané podľa odseku 31, tieto
rezervy by mali byť zrušené vtedy a len vtedy, ak:
a) odliv hospodárskych úžitkov už nie je pravdepodobný; alebob) podrobný formálny plán nieje vykonaný:
i) spôsobom, stanoveným v tomto pláne; aleboii) v rámci obdobia, stanoveného týmto plánom.
Takétozrušeniebysamaloodraziťvúpravegoodwill-upozitívnealeboneg atívne(aprípadnemenšinových
podielov)tak,abynebolvykázanýžiadnyvýnosaninákladvovzťahuknemu. Upravenáhodnotapriradená
k goodwill-u by mala byť odpisovaná následne počas jeho zostávajúcej doby použiteľnosti. Negatívne
upravená hodnota goodwill-u by mala byť riešená podľa odseku 62 písm. a) a b ).
76. Zvyčajne nie sú potrebné následné úpravy s ohľadom na rezervy, vykázan é podľa odseku 31, keďže je
vyžadovaný detailný formálny plán na identifikovanie výdavkov, ktoré bu dú uskutočnené. Ak sa výdavky
neuskutočnia v očakávanom období, alebo sa viac neočakáva ich výskyt, je n evyhnutné upraviť rezervu
nazrušeniealebozredukovaniečinnostinadobúdaného,sozodpovedajúco uúpravousumypozitívnymalebo
negatívnym vplyvom na goodwill (a menšinových podielov, ak je vhodné). Ak následne existuje nejaký
záväzok,ktorývyžadujevykázaniepodľaIAS37,Rezervy,podmienenézávä zkyapodmienenépohľadávky,
podnik vykazuje zodpovedajúci náklad.
ZLÚČENIE PODIELOV
Účtovanie zlúčenia podielov
77. Zlúčeniepodielovbymalobyťzaúčtovanépoužitímmetódyzdruženiapodie lovtak,akostanovujúodseky
78, 79 a 82.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 211
78. Pri uplatňovaní metódy združenia podielov položky účtovnej závierky kombinujúcich sa podnikov za
obdobie, v ktorom sa kombinácia vyskytne a za všetky porovnateľné zverejn ené obdobia by mali byť
zahrnuté do účtovnej závierky kombinovaných podnikov tak, ako keby boli k ombinované od začiatku
prvého prezentovaného obdobia. Účtovná závierka podniku by nemala zahrň ovať zlúčenie podielov,
v ktorom je podnik účastníkom, ak dátum zlúčenia podielov je po dátume posl ednej súvahy, zahrnutej
v účtovnej závierke.
79. Akýkoľvek rozdiel medzi sumou, zaznamenanou ako emitovaný akciový kapit ál, plus každá dodatočná
platba vo forme peňažnej hotovostí alebo iného majetku a sumou, zaznamena nou ako nadobudnutý
akciový kapitál, by mal byť upravený voči vlastnému imaniu.
80. Podstatouzlúčeniapodielovje,ženedošlokakvizíciiaexistujenepretr žitávzájomnáspoluúčasťnarizikách
aúžitkoch,ktoréexistovalipredvznikompodnikovejkombinácie.Použit iemetódyzdruženiapodielovtoto
vykazujeúčtovanímkombinujúcichsapodnikovtak,akokebyjednotlivépo dnikypokračovaliakopredtým,
hoci teraz sú spoločne vlastnené a riadené. Preto sa uskutočňujú iba minim álne zmeny pri agregácii
individuálnych účtovných závierok.
81. Keďže výsledkom zlúčenia podielov je jediná kombinovaná jednotka, uplat ní sa iba jedna účtovná zásada.
Z tohto dôvodu kombinovaná jednotka vykazuje majetok, záväzky a vlastné i manie kombinujúcich sa
podnikov v ich existujúcich účtovných hodnotách, upravených jedine v prí pade potreby zosúladenia
účtovných zásad kombinujúcich sa podnikov a uplatnenia týchto politík na všetky prezentované obdobia.
Nedochádzakúpravegoodwill-uanivkladnomalebozápornomzmysle.Podob ne,prizostavovaníúčtovnej
závierky kombinovanej jednotky sú eliminované efekty všetkých transakc ií medzi kombinujúcimi sa
podnikmi, či už sa vyskytli pred, alebo po zlúčení podielov.
82. Výdavky,vzniknutévsúvislostísozlúčenímpodielov,bymalibyťvykázan éakonákladyvobdobí,kedyboli
vynaložené.
83. Výdavky,spojenésozlúčenímpodielov,zahŕňajúregistračnépoplatky,n ákladynazabezpečenieinformácii
pre akcionárov, poplatky sprostredkovateľom a poradcom, mzdy a ostatné n áklady, súvisiace so službami
zamestnancov zapojených do dosiahnutia podnikovej kombinácie. Taktiež zahŕňajú všetky náklady alebo
straty, ktoré sa vyskytli pri kombinovaní predtým samostatných prevádzk ových činností podnikov.
VŠETKY PODNIKOVÉ KOMBINÁCIE
Dane z príjmov
84. V niektorých krajinách sa môže účtovné spracovanie podnikových kombi nácií odlišovať od spôsobu, ktorý
je platný podľa ich príslušných zákonov o daniach z príjmov. Všetky výsled né odložené daňové záväzky
a daňové pohľadávky sú vykazované podľa IAS 12, dane z príjmov.
85. Potenciálny úžitok z prevedenej straty dane z príjmu, alebo z iného odl oženého daňovej pohľadávky
nadobudnutého podniku, ktoré neboli vykázané ako identifikovateľný maj etok nadobúdateľom ku dňu
akvizície, môže byť realizovaný následne. Ak sa táto situácia vyskytne, n adobúdateľ vykazuje úžitok ako
výnos podľa IAS 12, Dane z príjmov. Navyše, nadobúdateľ:
a) upravujebruttoúčtovnúhodnotupriradenúgoodwill-uasúvisiacichku mulovanýchodpisovnahodnoty,
ktorébybolidosiahnuté,kebybolaodloženádaňovápohľadávkavykázanáa koidentifikovateľnýmajetok
k dátumu podnikovej kombinácie; a
b) vykazuje zníženie čistej účtovnej hodnoty goodwill-u ako náklad.
Tento postup však neupravuje negatívne goodwill, ani záporne nezvyšuje ú čtovnú hodnotu.212 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
ZVEREJŇOVANIE
86. Pre všetky podnikové kombinácie by mali byť v účtovnej závierke za obdo bie, v ktorom sa uskutočňovala
kombinácia, zverejnené tieto údaje:
a) názvy a opis kombinujúcich sa podnikov;
b) metóda účtovania kombinácie;c) dátum platnosti kombinácie na účely účtovníctva; ad) akékoľvek činnosti, ktoré vznikajú z podnikovej kombinácie, ktoré sa p odnik rozhodol zrušiť.
87. Pre podnikovú kombináciu, ktorá je akvizíciou, by mali byť v účtovnej z ávierke za obdobie, počas ktorej sa
nadobudnutie uskutočnilo, zverejnené tieto dodatočné informácie:a) percento získaných hlasovacích podielov; ab) náklady akvizície a opis spôsobu platby, resp. podmienok plnenia nákup nej ponuky.
88. Pre goodwill by mala účtovná závierka zverejňovať:
a) uplatňovanú/-é dobu/-y odpisovania;b) ak je goodwill odpisované dlhšie než dvadsať rokov, dôvody, prečo sa pre dpokladá vyvrátenie
domnienky, že doba použiteľnosti goodwill-u nepresiahne dvadsať rokov o d pôvodného vykázania. Pri
udávaní týchto dôvodov by mal podnik uviesť faktory), ktorý(é) zohrávali ) hlavnú úlohu pri určovaní
doby použiteľnosti goodwill-u;
c) ak goodwill nie je odpisované lineárne, používaný základ a dôvody, preč o je tento základ vhodnejší než
lineárny;
d) riadkovú/-é položku/-y výkazu ziskov a strát, do ktorej je odpisovanie goodwill-u; a
e) zosúladenie účtovnej hodnoty goodwill-u na začiatku a na konci daného o bdobia, vykazuje:
i) hrubú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne s akumulovanými stratami z poškodenia)
na začiatku daného obdobia;
ii) každé dodatočné goodwill vykázané počas daného obdobia;iii) každú úpravu, ktorá vzniká z následnej identifikácie alebo zmien hod noty identifikovateľného
majetku a záväzkov;
iv) každégoodwillvylúčenézvykazovaniaprilikvidáciiceléhoalebočas típodnikania,sktorýmsúvisí
počas daného obdobia;
v) odpisy vykázané počas daného obdobia;vi) straty z poškodenia, vykázané počas daného obdobia podľa IAS 36, Zníže nie hodnoty majetku (ak
existovali);
vii) straty z poškodenia vrátené počas daného obdobia podľa IAS 36 (ak exis tovali);
viii) ostatné zmeny účtovnej hodnoty počas daného obdobia (ak existovali ); a
ix) hrubúhodnotuaakumulovanéodpisy(súhrnnesakumulovanýmistratami zpoškodenia)nakonci
daného obdobia.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 213
Komparatívne informácie sa nevyžadujú.
89. Keď podnik opisuje faktor(-y), ktorý(-é) zohral(-i) významnú úlohu p ri určovaní doby použiteľnosti
goodwill-u,ktoréjeodpisovanédlhšieneždvadsaťrokov,podnikberiedo úvahyzoznamfaktorovzodseku
48.
90. Podnik zverejňuje informácie o zníženom goodwill-e podľa IAS 36 navyš e k informáciám požadovaným
podľa odseku 88 písm. e) body vi) a vii).
91. V prípade negatívnej hodnoty goodwill-u by mala účtovná závierka zver ejňovať:
a) v rozsahu, v ktorom je negatívna hodnota goodwill-u spracovaná podľa od seku 61, opis veľkosti
a obdobia očakávaných budúcich strát a nákladov;
b) obdobie/-a, počas ktorých je záporná hodnota goodwill-u vykázaná ako v ýnos;
c) riadkovú/-é položku/-y výkazu ziskov a strát, v ktorých je záporná hodn ota goodwill-u vykázaná ako
výnos; a
d) odsúhlaseniezápornejúčtovnejhodnotygoodwill-unazačiatkuanakon cidanéhoobdobia,vykazujúc:
i) hrubú hodnotu negatívnej hodnoty goodwill-u a akumulovanú zápornú hod notu goodwill-u už
vykázaného ako výnos na začiatku daného obdobia;
ii) každú dodatočne vykázanú zápornú hodnotu goodwill-u vykázanú počas d aného obdobia;
iii) všetky úpravy, ktoré vznikajú z následnej identifikácie alebo zmien hodnoty identifikovateľného
majetku a záväzkov;
iv) každú negatívnu hodnotu goodwill-u vylúčenú z vykazovania pri likvid ácii celého alebo častí
podnikania, s ktorým súvisí počas daného obdobia;
v) negatívnuhodnotugoodwill-uvykázanúakovýnospočasdanéhoobdobia, vykazujúcosobitnečasť
negatívnej hodnoty goodwill-u vykázaného ako výnos podľa odseku 61 (ak ex istoval);
vi) ostatné zmeny v účtovnej hodnote počas daného obdobia (ak existovali) ;a
vii) hrubú hodnotu negatívnej hodnoty goodwill-u a akumulovanú hodnotu n egatívnej hodnoty
goodwill-u už vykázaného ako výnos na konci daného obdobia.
Komparatívne informácie sa nevyžadujú.
92. Požiadavky na zverejňovanie v IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a po dmienené pohľadávky, platia pre
rezervy, vykázané podľa odseku 31 na zrušenie alebo zredukovanie činnost í nadobúdaného podniku. Tieto
rezervy by mali byť spracované ako samostatná trieda rezerv na účely zvere jnenia podľa IAS 37. Navyše,
súhrnná účtovná hodnota týchto rezerv by mala byť zverejňovaná pre každú i ndividuálnu podnikovú
kombináciu.
93. Ak možno pri akvizícii objektívne hodnoty identifikovateľného majet ku a záväzkov alebo nákupnej ceny
určiť jedine na predbežnom základe na konci obdobia, v ktorom sa akvizícia uskutočnila, toto by malo byť
deklarované s vysvetlením dôvodov. Ak existujú následné úpravy v takýcht o predbežných objektívnych
hodnotách, tieto úpravy by mali byť zverejnené a vysvetlené v účtovnej záv ierke príslušného obdobia.
94. Prepodnikovúkombináciu,ktorájezlúčenímpodielov,bymalibyťvúčt ovnejzávierkezaobdobie,vktorom
sa zlúčenie podielov uskutočnilo, zverejnené tieto o dodatočné informác ie:
a) opisapočetemitovanýchakcií,spoluspercentomhlasovacíchpodielov každéhopodniku,vymenených
pri realizácii zlúčenia podielov;
b) veľkosť majetku a záväzkov vložených každým podnikom; a
c) tržby z predaja, ostatné prevádzkové výnosy, mimoriadne položky a čist ý zisk alebo stratu za každý
podnik do dátumu kombinácie, ktoré sú začlenené do čistého zisku alebo str aty, vykázanej v účtovnej
závierke kombinovaného podniku.214 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
95. Všeobecné zverejnenia, vyžadované pre konsolidované účtovné závier ky, sú zahrnuté v IAS 27,
Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych podn ikov.
96. Pre podnikové kombinácie, uskutočnené po súvahovom dni, by mali byť zvere jnené informácie,
požadovanéodsekmi86až94.Akniejemožnézverejniťktorúkoľvekztýchto informácií,tátoskutočnosť
by mala byť zverejnená.
97. Podnikové kombinácie, ktoré sú účinné po súvahovom dni, a pred dátumom, ku ktorému je účtovná
závierka jedného z kombinujúcich sa podnikov autorizovaná na zverejneni e, sú zverejnené vtedy, ak sú
natoľko významné, že ich nezverejnenie by ovplyvnilo schopnosť používat eľov účtovnej závierky
uskutočniť správne zhodnotenia a rozhodnutia (pozri IAS 10, Udalosti po s úvahovom dni.)
98. Za určitých okolností účinok kombinácie umožní, aby účtovná závierka kom binovaného podniku bola
zostavená v súlade s predpokladom nepretržitosti pokračovania v činnost i podniku. Toto nemusí byť
splnené pre jeden alebo obidva kombinujúce sa podniky. Môže sa to vyskytnú ť, napríklad ak sa podnik
s problémami v oblasti likvidity skombinuje s podnikom s prístupom k peňaž ným prostriedkom, ktorá
môžebyťpoužitávpodnikuspotreboupeňažnýchprostriedkov.Akideotaký toprípad,zverejnenietejto
informácie v účtovnej závierke podniku s problémami likvidity je relevan tné.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
99. K dátumu, kedy nadobúda tento štandard účinnosť (alebo k dátumu jeho prija tia, ak nastane skôr) by mal
byť uplatnený tak, ako je stanovené nasledovnými tabuľkami. Vo všetkých p rípadoch, odlišných od tých,
ktoré sú opísané v daných tabuľkách, by mal byť tento štandard uplatňovaný retrospektívne s výnimkou
prípadov, kedy to nie je možné uskutočniť.
100. Účinok prijatia tohto štandardu k dátumu jeho účinnosti (alebo skôr), by m al byť vykázaný podľa IAS 8,
Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zása dách, t. j. buď ako úprava
začiatočného zostatku nerozdeleného zisku za najskôr prezentované obdo bie (IAS 8, základné riešenie),
alebo čistého zisku alebo straty za bežné obdobie (IAS 8, Prípustné altern atívne riešenie).
101. Vprvejúčtovnejzávierkevydanejpodľatohtoštandardubymalpodnikzver ejniťprechodnéustanovenia
uplatnené tam, kde prechodné ustanovenia podľa tohto štandardu povoľujú voľbu.
Prechodné ustanovenia – prehodnotenie pozitívnej a negatívnej hodnoty g oodwill-u
Okolnosti Požiadavky
1. Podniková kombinácia, ktorá bola akvizíciou a objavila sa v riadnej účt ovnej závierke za obdobia, začínajúce
pred 1. januárom 1995.
a) Goodwill(negatívnahodnotagoodwill-u)
sa odpísala voči rezervným.Prehodnoteniegoodwill-u(negatívnejhodnotygoodwill-u)saodpo-
rúča,alenevyžaduje.Akjegoodwill(negatívnahodnotagoodwill-u)prehodnotené:
i) prehodnotiť goodwill alebo negatívnu hodnotu goodwill-u za
všetky akvizície pred 1.januárom 1995;
ii) určiť hodnotu priradenú goodwill-u k dátumu akvizície podľa
odseku41(59)tohtoštandarduanáslednevykázaťgoodwill(ne-
gatívnu hodnotu goodwill-u); a
iii) určiť akumulované odpisy k goodwill-u (akumulovaná suma
zápornej hodnoty goodwill-u vykázanej ako výnos) do dátumuakvizície podľa odsekov 44 – 54 (61 – 63) tohto štandardua následne ich vykázať.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 215
b) Goodwill (záporná hodnota goodwill-u)
bolo prvotne vykázaný ako majetok (vý-
nosbudúcichobdobí),avšaknievovýške,ktorá by mu bola priradená podľa odseku41 (59) tohto štandardu.Prehodnotenie goodwill-u (zápornej hodnoty goodwill-u) sa odpo-rúča, avšak nevyžaduje. Ak sa goodwill (záporná hodnotagoodwill-u) prehodnotí, uplatňovať požiadavky podľa okolností 1písm. a).
Ak sa goodwill (záporná hodnota goodwill-u) neprehodnotí, suma
priradená goodwill-u (zápornej hodnote goodwill-u) ku dňu akvizí-cie sa považuje za správne určenú.
K amortizácii goodwill-u (vykázaniu zápornej hodnoty goodwill-
u ako výnosu) pozri okolnosti 3 alebo 4.
2. Podniková kombinácia, ktorá bola akvizíciou a objavila sa v ročnej účto vnej závierke 1. januára 1995 za
obdobia, alebo pred tým, ako tento štandard nadobudol účinnosť (alebo pre d ak nastane skôr).
a) K dátumu akvizície obstarávacie náklady
prevýšili i podiel nadobúdateľa na objek-tívnej hodnote identifikovateľnéhomajetku a záväzkov.Ak sa goodwill vykázalo ako majetok a jemu priradená hodnotak dátumu akvizície bola stanovená podľa odseku 41 tohto štandar-du, pozri prechodné ustanovenia pre odpisovanie podľa okolností 3a4 .
V opačnom prípade:i) určiť hodnotu, ktorá by bola priradená goodwill-u k dátumu
akvizície podľa odseku 41 tohto štandardu a následne vykázať
goodwill;
ii) určiť súvisiace akumulované odpisy k goodwill-u, ktoré by boli
vykázanépodľaIAS22(revidovaný1993)apodľatohoichvyká-zať (dvadsaťročný limit z IAS 22 (revidovaný 1993)); a
iii) odpísať zostávajúcu účtovnú hodnotu goodwill-u počas jeho
zostávajúcej doby použiteľnosti, stanovenej podľa tohto štan-dardu (spracovanie ako u okolností v bode 4 uvedenom nižšie).
b) Ku dňu akvizície:
i) boli náklady akvizície nižšie ako pod-
iel nadobúdateľa na objektívnej hod-note identifikovateľného majetkua záväzkov; a
ii) objektívne hodnoty identifikovateľ-
ného nadobudnutého nepeňažnéhomajetku boli znížené, až dokiaľ nebolprebytokeliminovaný(základnérieše-nie podľa IAS 22 [revidovaný 1993)].Prehodnotenie zápornej hodnoty goodwill-u sa odporúča, ale nevy-žaduje. Ak sa záporná hodnota goodwill-u prehodnocuje, jepotrebné:
i) prehodnotiťzápornúhodnotugoodwill-uprevšetkyakvizíciepo
1. januári 1995;
ii) určiť zápornú hodnotu, ktorá bola priradená goodwill-
ukdátumuakvizíciepodľaodseku59tohtoštandarduanásledne
vykázať zápornú hodnotu goodwill-u,
iii) určiť príslušnú akumulovanú sumu zápornej hodnoty
goodwill-u, ktorá by bola vykázaná ako výnos podľa IAS 22 (re-vidovaný 1993) a následne ju vykázať; a
iv) vykázať každú zostatkovú zápornú účtovnú hodnotu goodwill-
u ako výnos počas váženého priemeru zostávajúcej doby použi-teľnosti identifikovateľného odpisovaného nepeňažného majet-ku, ktoré bolo nadobudnuté (spracovanie ako za okolností v 4nižšie).216 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Ak sa záporná hodnota goodwill-u neprehodnotí, suma priradená
zápornej hodnote goodwill-u (ak sa vyskytla) k dátumu akvizície sapovažuje za správne určenú. K vykázaniu zápornej hodnoty good-will-u ako výnosu pozri okolnosti 3 alebo 4.
c) Ku dňu akvizície:
i) nákladyakvizíciebolinižšienežpod-
iel nadobúdateľa na objektívnej hod-note identifikovateľného majetkua záväzkov; a
ii) objektívne hodnoty nadobudnutého
identifikovateľného nepeňažnéhomajetku neboli znížené kvôli elimi-novaniu prebytku znížené kvôli eli-minovaniuprebytku[prípustnéalter-natívne riešenie podľa IAS 22(revidovaný 1993)].Ak sa vykázala záporná hodnota goodwill-u a jeho veľkosť ku dňunadobudnutia bola určená podľa odseku 59 tohto štandardu, pozriprechodnéustanoveniavykázaniazápornejhodnotygoodwill-u,akovýnosu za okolností v bodoc h3a4nižšie. Inak je treba:
i) určiť sumu, ktorá by bola priradená k zápornej hodnote good-
will-u ku dňu akvizície podľa odseku 59 tohto štandardua následne vykázať zápornú hodnotu goodwill-u;
ii) určiťpríslušnúakumulovanúzápornúhodnotugoodwill-u,ktorá
by bola vykázaná ako výnos podľa IAS 22 (revidovaný 1993),a následne ju vykázať; a
iii) vykázať zostatkovú zápornú účtovnú hodnotu goodwill-u ako
výnospočasváženéhopriemeruzostávajúcejdobypoužiteľnostinadobudnutéhoidentifikovateľnéhoodpisovanéhonepeňažnéhomajetku (spracovanie ako za okolností v bode 4 nižšie).
3. Goodwill bol vykázaný ako majetok, ale
nebol predtým odpisovaný alebo odpi-sovézaťaženiebolopovažovanézanulo-vé.
Záporná hodnota goodwill-u bola
pôvodne vykázaná ako samostatná polo-žka v súvahe, ale nebol následne vyká-zaný ako výnos, alebo suma zápornejhodnotygoodwill-u,ktorámalabyťvyká-zaná ako výnos, bola považovaná zanulovú.Prehodnotiť účtovnú hodnotu goodwill-u (zápornej hodnotygoodwill-u) tak, ako keby odpisovanie goodwill-u (negatívnej sumygoodwill-uvykázanéhoakovýnos)bolovždystanovenépodľatohtoštandardu [pozri odseky 44 – 54 (61 – 63)].
4. Goodwill (záporná hodnota goodwill-u)
bol predtým odpisovaný (vykázaný akovýnos).Neprehodnocovať účtovnú hodnotu goodwill-u (zápornej hodnotygoodwill-u) kvôli rozdielom medzi akumulovanými odpismi (aku-mulovanou zápornou hodnotou dobrého mana) vykázaným akovýnos) v predchádzajúcich rokoch a tými, ktoré boli vypočítanépodľa tohto štandardu, a:
i) odpisovať účtovnú hodnotu goodwill-u počas jeho zostávajúcej
doby použiteľnosti určenej podľa tohto štandardu (pozri odseky
44 – 54); a
ii) vykázať účtovnú hodnotu zápornej hodnoty goodwill-u ako
výnospočasváženéhopriemeruzostávajúcejdobypoužiteľnostínadobudnutéhoidentifikovateľnéhoodpisovanéhonepeňažnéhomajetku [pozri odsek 62 písm. a)].
(t. j. každá zmena je spracovaná tým istým spôsobom ako zmenav účtovnom odhade podľa IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie,základné chyby a zmeny v účtovných zásadách).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 217
DÁTUM ÚČINNOSTI
102. TentoIASsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézávierkyzostavenézaobdobia začínajúce1.júla1999alebo
neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak podnik uplatní tento štanda rd pre ročné účtovné závierky
zostavené za obdobia začínajúce pred 1. júlom 1999, mal by:
a) zverejniť túto skutočnosť; a
b) uplatňovať IAS 36, Zníženie hodnoty majetku, IAS 37, Rezervy, podmiene né záväzky a podmienené
pohľadávky, a IAS 38, Nehmotný majetok, v tom istom období.
103. Tento štandard nahrádza IAS 22, Podnikové kombinácie, ktorý bol schválen ý v roku 1993.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 23
(REVIDOVANÝ 1993)
Náklady na prijaté úvery a pôžičky
Revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 23, Kapitalizáci a nákladov na prijaté úvery a pôžičky,
ktorý schválilo predsedníctvo v marci 1984. Revidovaný štandard je účinn ý pre účtovné závierky zostavené za
obdobia začínajúce od l. januára 1995.
IAS 23 sa týka jedna interpretácia SIC:
— SIC-2: Konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôžič ky.
OBSAH
Odseky
Cieľ 219
Rozsah 219
Definície 219
Náklady na prijaté úvery a pôžičky – základné riešenie 220
Vykazovanie 220
Zverejňovanie 220
Náklady na prijaté úvery a pôžičky – prípustné alternatívne riešenie 220Vykazovanie 220
Náklady na prijaté úvery a pôžičky určené na kapitalizáciu 220Prebytok účtovnej hodnoty kvalifikovateľného majetku nad uhraditeľnou sumou 221
Začiatok kapitalizácie 221
Prerušenie kapitalizácie 222
Ukončenie kapitalizácie 222218 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Zverejňovanie 222
Prechodné ustanovenia 222
Dátum účinnosti 222
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania nákladov na prijaté ú very a pôžičky. Tento štandard vo
všeobecnosti vyžaduje ich aktuálne účtovanie. Ako alternatívne riešeni e však tento štandard povoľuje kapitalizáciu
nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré priamo súvisia s kúpou, zhotove ním alebo výrobou kvalifikovateľného
majetku.
ROZSAH
1.Tento štandard sa bude uplatňovať pri účtovaní nákladov na prijaté úvery a pôžičky.
2.TentoštandardnahrádzaIAS23,Kapitalizácianákladovnaprijatéúverya pôžičkyktorýbolschválenývroku
1983.
3.Tentoštandardsanezaoberáskutočnýmianikalkulovanýminákladmivynal oženýmivsúvislostisvlastným
imaním, vrátane preferenčného kapitálu, ktorý sa neklasifikuje ako závä zok.
DEFINÍCIE
4.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Nákladynaprijatéúveryapôžičkysúúrokaostatnénáklady,ktorépodnikv ynaložilvspojenísvypožičaním
finančných prostriedkov.
Kvalifikovateľný majetok je majetok, ktorý si nevyhnutne vyžaduje určit ý čas na prípravu zamýšľaného
použitia alebo na predaj.
5.Náklady na prijaté úvery a pôžičky môžu zahŕňať:
a) úrok z čerpaných kontokorentných úverov, krátkodobých a dlhodobých úv erov a pôžičiek;
b) amortizáciu diskontu alebo prémií súvisiacich s úvermi a pôžičkami;c) amortizáciu vedľajších nákladov, vynaložených pri uzatváraní úverov a pôžičiek;
d) finančné náklady týkajúce sa finančného nájmu vykázané v súlade s IAS 17 , nájmy; a
e) kurzové rozdiely vznikajúce z úverov a pôžičiek v cudzej mene v takom roz sahu, v akom sa považujú
za úpravu úrokových nákladov.
6.
Príkladmi kvalifikovateľných majetku sú zásoby, ktoré si vyžadujú značn é časové obdobie, aby sa dostali do
stavu, ktorý umožní ich predaj, výrobné zariadenia, zariadenia na výrobu energie a investície
v nehnuteľnostiach. Iné investície a zásoby, ktoré sa bežne vyrábajú aleb o sa inak produkujú opakovane vo
veľkých množstvách počas krátkeho časového obdobia, nie sú kvalifikovat eľným majetkom. Majetok, ktorý
je pripravený na svoje zamýšľané použitie alebo predaj, po nadobudnutí, s a tiež nepovažuje za
kvalifikovateľný majetok.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 219
NÁKLADY NA PRIJATÉ ÚVERY A PÔŽIČKY – ZÁKLADNÉ RIEŠENIE
Vykazovanie
7.Náklady na prijaté úvery a pôžičky sa vykážu ako náklad v období, v ktorom sa vynaložia.
8.Podľa základného riešenia sa náklady na prijaté úvery a pôžičky vykážu ako náklad v období, v ktorom sa
vynaložia bez ohľadu na to, na aký účel sa úvery a pôžičky použijú.
Zverejňovanie
9.V účtovnej závierke by sa mali zverejniť účtovné zásady, ktoré sa prijali v prípade nákladov na prijaté úvery
a pôžičky.
NÁKLADY NA PRIJATÉ ÚVERY A PÔŽIČKY – PRÍPUSTNÉ ALTERNATÍVNE RIEŠENIE
Vykazovanie
10. Nákladynaprijatéúveryapôžičkysavykážuakonákladvobdobí,vktoromsa vynaložiaokremnákladov,
ktoré sa kapitalizujú v súlade s odsekom 11.
11. Náklady na prijaté úvery a pôžičky, ktoré priamo súvisia s kúpou, zhotoven ím alebo výrobou
kvalifikovateľného majetku sa kapitalizujú ako súčasť obstarávacej cen y tohto majetku. Suma nákladov
na prijaté úvery a pôžičky určených na kapitalizáciu sa stanoví v súlade s t ýmto štandardom (1).
12. Podľa prípustného alternatívneho riešenia sú náklady na prijaté úvery a p ôžičky, ktoré priamo súvisia
s kúpou, zhotovením alebo výrobou kvalifikovateľného majetku zahrnuté d o obstarávacej ceny tohto
majetku. Tieto náklady na prijaté úvery a pôžičky sú kapitalizované ako sú časť obstarávacej ceny
nehnuteľností,akjepravdepodobné,žepodnikubudúplynúťbudúcehospod árskeúžitkyanákladysamôžu
spoľahlivostanoviť.Ostatnénákladynaprijatéúveryapôžičkysúvykáza néakonákladvobdobí,vktorom
sa vynaložia.
Náklady na prijaté úvery a pôžičky určené na kapitalizáciu
13. Náklady na prijaté úvery a pôžičky, ktoré priamo súvisia s kúpou, zhotoven ím alebo výrobou
kvalifikovateľnéhomajetku,sútakýminákladminaprijatéúveryapôžičk y,ktorébynevznikli,akbyneboli
vynaložené výdavky na kvalifikovateľný majetok. Ak si podnik vypožičia f inančné prostriedky konkrétne
scieľomobstaraniaurčitéhokvalifikovateľnéhonehnuteľností,náklad ynaprijatéúveryapôžičky,ktorésa
priamo vzťahujú na toto kvalifikovateľný majetok sa môžu ľahko identifik ovať.
14. Môžebyťzložitézistiťpriamyvzťahmedzikonkrétnymiúvermiapôžičkami akvalifikovateľnýmmajetkom
atiežurčiťúveryapôžičky,ktorýmbysainakbolomožnévyhnúť.Takétoťaž kostivznikajúnapríkladvtedy,
keď finančná činnosť podniku je centrálne koordinovaná. Ťažkosti vznika jú aj vtedy, ak skupina používa
rôzne úverové nástroje pre získanie finančných prostriedkov za rozdieln e úrokové miery a požičiava tieto
finančné prostriedky rozličným spôsobom iným podnikom v skupine. Iné pro blémy môžu vzniknúť pri
používaní úverov a pôžičiek vyjadrených alebo spojených s cudzími menami , keď skupina uskutočňuje
svoju činnosť v krajinách s vysokou mierou infláci e a z kolísania výmenných kurzov. Výsledkom je, že
stanovenie sumy nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré priamo súvisia s kúpou kvalifikovateľného
majetku, je obtiažne a je potrebné vypracovať posudok.
15. V rozsahu, v akom sú finančné prostriedky požičané konkrétne s cieľom získ ania kvalifikovateľného
majetku, suma nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré sú určené na kapit alizáciu pre tento majetok, sa
stanovíakoskutočnénákladynaprijatéúveryapôžičkyvynaloženénatiet oúveryapôžičkypočasobdobia
znížené o všetok výnos z dočasného investovania týchto úverov a pôžičiek.
(1) Pozri tiež SIV-2: konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté úv ery a pôžičky.220 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
16. Finančnédohodyprekvalifikovateľnýmajetokmôžumaťzanásledok,žepod nikzískavypožičanéfinančné
prostriedkyavzniknúmusúvisiacenákladynaprijatéúveryapôžičky,pre dtýmakosúfinančnéprostriedky
čiastočne alebo úplne vynaložené na kvalifikovateľný majetok. Za takých to okolností sa finančné
prostriedky často dočasne investujú, až pokiaľ sa nevynaložia na kvalifi kovateľný majetok. Pri stanovení
sumy nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré sú určené na kapitalizáciu počas obdobia, sa akýkoľvek
investičný výnos získaný z týchto finančných prostriedkov odpočíta od vz niknutých nákladov na prijaté
úvery a pôžičky.
17. V rozsahu, v akom sú finančné prostriedky všeobecne zapožičané a použité s cieľom získania
kvalifikovateľného majetku, suma nákladov na prijaté úvery a pôžičky, kt oré sú určené na kapitalizáciu, sa
stanoví pomocou miery kapitalizácie na výdavky na tento nehnuteľnosti. M iera kapitalizácie predstavuje
váženýaritmetickýpriemernákladovnaprijatéúveryapôžičkysúvisiaci súvermiapôžičkami,ktorépodnik
v priebehu obdobia nesplatil, iné ako pôžičky a úvery prijaté konkrétne s c ieľom získať kvalifikovateľný
majetok. Suma kapitalizovaných nákladov na prijaté úvery a pôžičky v prie behu obdobia by nemala
presiahnuť sumu nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré vznikli počas o bdobia.
18. V niektorých prípadoch je vhodné zahnúť všetky úvery a pôžičky materského podniku a jeho dcérskych
podnikov pri výpočte váženého aritmetického priemeru nákladov na prijat é úvery a pôžičky; v iných
prípadoch je vhodnejšie použiť pre každý dcérsky podnik vážený aritmetic ký priemer nákladov na prijaté
úvery a pôžičky, ktoré súvisia s jeho vlastnými úvermi a pôžičkami.
Prebytok účtovnej hodnoty kvalifikovateľného majetku nad uhraditeľnou sumou
19. Ak účtovná hodnota alebo očakávaná konečná obstarávacia cena kvalifikov ateľného majetku prevýši jeho
uhraditeľnú sumu alebo čistú realizačnú hodnotu, zníži sa účtovná hodnot a alebo sa odpíše v súlade
s požiadavkami iných medzinárodných účtovných štandardov. Za určitých o kolností sa suma zníženia
hodnoty alebo odpísania stanoví v súlade s týmito inými medzinárodnými úč tovnými štandardami.
Začiatok kapitalizácie
20. Kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôžičky by sa mala začať, ak:
a) vznikli výdavky na nehnuteľnosti;
b) vznikli náklady na prijaté úvery a pôžičky; ac) sa uskutočňujú činnosti nevyhnutné na prípravu nehnuteľností pre jeho zamýšľané použitie alebo
predaj.
21.
Výdavky na kvalifikovateľný majetok zahŕňajú len tie výdavky, ktorých vý sledkom boli platby peniazmi,
prevodyinéhonehnuteľností,aleboprevzatieúročenýchzáväzkov.Výdav kysúzníženéovšetkypostupne
platbyadotácie,ktorésúvisiasmajetkom(pozriIAS20,Účtovanieštátny chdotáciíazverejňovanieštátnej
pomoci). Priemerná účtovná hodnota nehnuteľností počas obdobia, ktorá z ahŕňa kapitalizované náklady
na prijaté úvery a pôžičky z predchádzajúcich období, je spravidla primer anou aproximáciou výdavkov,
na ktoré sa v danom období používa miera kapitalizácie.
22. Činnostinevyhnutnénaprípravunehnuteľnostíprejehozamýšľanépoužit iealebopredajobsahujúviacako
fyzickézhotovenienehnuteľností.Zahŕňajútechnickéaadministratívn epráceuskutočnenépredzačiatkom
fyzickéhozhotovenia,akonapr.činnostispojenésozískanímpovoleniap redzačatímfyzickéhozhotovenia.
Takétočinnostivšakvylučujúdržanienehnuteľností,keďsaneuskutočňu ježiadnavýrobaalebovývoj,ktoré
menia stav nehnuteľností. Napríklad náklady na prijaté úvery a pôžičky vy naložené v priebehu úpravy
pozemku sú kapitalizované v tom období, v ktorom sa uskutočnili činnosti s úvisiace s úpravou. Náklady
naprijatéúveryapôžičky,ktorévšakvzniknú,pokiaľjepozemok,ktorýsa získalnastavebnéúčely,držaný
bez akejkoľvek súvisiacej vývojovej činnosti, nespĺňajú podmienky pre k apitalizáciu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 221
Prerušenie kapitalizácie
23. Kapitalizácianákladovnaprijatéúveryapôžičkybysamalaprerušiťpoča spredlženýchobdobí,vktorých
sa aktívny vývoj prerušil.
24. Náklady na prijaté úvery a pôžičky môžu vzniknúť počas predĺženého obdobi a, v ktorom sú činnosti
nevyhnutnénaprípravunehnuteľnostínajehozamýšľanépoužívaniealebo predajprerušené.Kapitalizácia
nákladovnaprijatéúveryapôžičkyvšakniejezvyčajneprerušenápočasob dobia,keďsavykonávaznačná
technickáaadministratívnapráca.Kapitalizácianákladovnaprijatéúv eryapôžičkysatiežnepreruší,akje
dočasné omeškanie prác nevyhnutnou súčasťou procesu prípravy nehnuteľn ostí na jeho zamýšľané
používanie alebo predaj. Napr. kapitalizácia pokračuje v priebehu predĺ ženého obdobia potrebného
nadozretiezásobalebopredĺženéhoobdobia,počasktoréhovysokáhladin avodybránizhotoveniumosta,
pokiaľ je takáto vysoká hladina vody bežná počas obdobia zhotovovania v pr íslušnej geografickej oblasti.
Ukončenie kapitalizácie
25. Kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôžičky by sa mala ukončiť, keď s ú v podstate ukončené všetky
činností nevyhnutné na prípravu majetku na jeho zamýšľané používanie ale bo predaj.
26. Majetok je zvyčajne pripravený na jeho zamýšľané používanie alebo predaj , keď fyzické zhotovenie
nehnuteľností je ukončené, aj keď bežná administratívna práca môže ešte p okračovať. Ak nie sú ukončené
len menšie modifikácie uskutočňované podľa požiadaviek kupujúceho aleb o používateľa, naznačuje to, že
v podstate všetky činnosti sú dokončené.
27. Aksazhotoveniekvalifikovateľnéhomajetkuukončujepočastiachakaždá časťsamôžepoužívať,zatiaľčo
zhotovovaniepreostatnéčastípokračuje,kapitalizácianákladovnapri jatéúveryapôžičkybymalaskončiť,
keď sú ukončené v podstate všetky činností nevyhnutné na prípravu prísluš nej časti na jej zamýšľané
používanie alebo predaj.
28. Podnikateľskýpark,ktorýtvoríniekoľkobudov,zktorýchkaždásamôžepo užívaťsamostatne,jepríkladom
kvalifikovateľného nehnuteľností, ktorého každá časť sa môže samostatn e používať, zatiaľ čo pokračuje
zhotovovanieostatnýchčastí.Príkladomkvalifikovateľnéhomajetku,k torévyžadujedokončenieskôr,ako
saakákoľvekjehočasťmôžepoužívaťsamostatne,jepriemyselnátováreň, ktorázahŕňaniekoľkoprocesov
vykonávaných následne na rôznych častiach zariadenia v rámci rovnakého m iesta, ako je oceliareň.
ZVEREJŇOVANIE
29. Účtovná závierka by mala zverejňovať:
a) účtovné zásady prijaté pre náklady na prijaté úvery a pôžičky;
b) sumu nákladov na prijaté úvery a pôžičky kapitalizovaných v priebehu ob dobia; a
c) mieru kapitalizácie použitú na určenie sumy nákladov na prijaté úvery a pôžičky určených
na kapitalizáciu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
30. Ak prijatie tohto štandardu prináša zmenu v účtovnej zásade, podniku sa od porúča, aby upravil svoju
účtovnúzávierkuvsúladesIAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,zákla dnéchybyazmenyvúčtovných
zásadách. Prípadne by mali podniky, ktoré uplatňujú prípustné alternatí vne riešenie, kapitalizovať len
nákladynaprijatéúveryapôžičky,ktorévzniklipodátumeúčinnostitoht oštandarduaktoréspĺňajúkritériá
pre kapitalizáciu.
DÁTUM ÚČINNOSTI
31. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1. januára 1995 alebo neskôr.222 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 24
(PREPRACOVANÝ 1994)
Zverejnenia o spriaznených osobách
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza štandard, kt orý pôvodne schválilo predsedníctvo
v marci 1984. Je v revidovanej forme prijatej pre medzinárodné účtovné šta ndardy v roku 1991 a nasledujúcich
rokoch. Pôvodne schválený text nebol nijako podstatne zmenený. Bol sčast i zmenený po terminologickej stránke
s cieľom zosúladenia so súčasnou praxou Rady IAS.
OBSAH
Odseky
Rozsah 223
Definície 224
Spriaznené osoby 225
Zverejňovanie 226
Dátum účinnosti 227
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1. Tento štandard sa má zaoberať spriaznenými osobami a transakciami medz i vykazujúcim podnikom a jeho
spriaznenýmiosobami.Požiadavkytohtoštandardusauplatňujúnaúčtovn ézávierkykaždéhovykazujúceho
podniku.
2. Tentoštandardsapoužívalennatievzťahyspriaznenýchosôb,ktorésúo písanévodseku3,akojeupravené
odsekom 6.
3. Tento štandard sa zaoberá len tými vzťahmi spriaznených osôb, ktoré sú o písané v písmenách a) až e):
a) podniky, ktoré priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo vi acerých prostredníkov,
kontrolujú alebo sú kontrolované, alebo sú pod spoločnou kontrolou vykaz ujúceho podniku (vrátane
holdingových spoločností, dcérskych podnikov a sesterských podnikov);
b) pridružené podniky (pozri IAS 28, Účtovanie investícií do pridruženýc h podnikov);
c) jednotlivci,ktorímajúpriamyalebonepriamypodielnahlasovacomprá vevykazujúcehopodniku,ktorý
im dáva významný vplyv na podnik a blízki členovia rodiny (1) každého takéhoto jednotlivca;
d) kľúčový riadiaci manažment, ktorý predstavuje osoby, ktoré majú právo moc a zodpovednosť za
plánovanie,riadenieakontrolučinnostívykazujúcehopodnikuvčítaner iaditeľov,výkonnýchúradníkov
spoločností a blízkych členov rodiny takýchto jednotlivcov; a
(1) Blízki členovia rodiny jednotlivca sú tí, od ktorých sa môže očakávať, že ovplyvnia alebo budú ovplyvnení týmto jednotlivcom
pri ich aktivitách s podnikom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 223
e) podniky, v ktorých podstatný podiel hlasovacieho práva vlastní priamo alebo nepriamo ktorákoľvek
osoba opísaná v písmenách c) alebo d), alebo na ktorú môže mať takáto osoba v ýznamný vplyv. Toto
zahŕňa podniky, ktoré vlastnia riaditelia alebo hlavní akcionári vykazu júceho podniku a podniky, ktoré
majú spoločného člena kľúčového manažmentu s vykazujúcim podnikom.
Pri posudzovaní každého možného vzťahu spriaznenej osoby je pozornosť up riamená na podstatu vzťahu
a nielen na právnu formu.
4. Nevyžaduje sa žiadne zverejnenie transakcií:
a) v konsolidovaných účtovných závierkach, čo sa týka vnútroskupinových transakcií;
b) vúčtovnýchzávierkachmaterskéhopodniku,keďsúkdispozíciialebosú publikovanéskonsolidovanými
účtovnými závierkami;
c) v účtovnej závierke úplne vlastného dcérskeho podniku, ak je jeho mater ská spoločnosť založená
v rovnakej krajine a konsolidované účtovné závierky poskytuje v tejto kra jine; a
d) vúčtovnýchzávierkachštátomkontrolovanýchpodnikovvykonávanýchs inýmištátomkontrolovanými
podnikmi.
DEFINÍCIE
5.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Spriaznenéosoby–osobysúpovažovanézaspriaznené,akjednastranamôže kontrolovaťdruhústranualebo
má významný vplyv na druhú stranu pri finančnom a prevádzkovom rozhodovan í.
Transakcie spriaznených osôb – prevod zdrojov alebo záväzkov medzi spria znenými osobami, bez ohľadu
na to, či sa cena účtuje.
Kontrola – vlastníctvo, priame alebo nepriame, prostredníctvom dcérsky ch spoločností, viac ako jednej
polovice hlasovacích práv podniku alebo podstatný podiel hlasovacích pr áv a právomoc riadiť podľa stanov
alebo na základe dohody, finančné a prevádzkové zámery manažmentu podnik u.
Podstatnývplyv(naúčeltohtoštandardu)–účasťnarozhodnutiachofinan čnýchaprevádzkovýchzámeroch
podniku, ale nie kontrola týchto zámerov. Podstatný vplyv sa môže uplatňo vať niekoľkými spôsobmi,
obyčajnezastupovanímvsprávnejrade,aletiežnapríkladúčasťouvproce setvorbyzámerov,napodstatných
vnútropodnikovýchtransakciách,navzájomnejvýmeneriadiacehoperson álualebozávislostinatechnických
informáciách. Podstatný vplyv možno získať vlastníctvom akcií, stanova mi alebo dohodou. S vlastníctvom
akcií sa predpokladá významný vplyv v súlade s definíciou obsiahnutou v IA S 28, Účtovanie investícií do
pridružených podnikov.
6.V kontexte tohto štandardu sa za spriaznené osoby nepovažujú:
a) dvespoločnosti,lenpreto,žemajúspoločnéhoriaditeľa,napriekuved enýmodsekom3písm.d)ae),(ale
je potrebné zvážiť možnosť a stanoviť pravdepodobnosť, že by tento riadit eľ bol schopný ovplyvniť
zámery oboch spoločností v ich vzájomnom konaní);224 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) i) poskytovatelia finančných prostriedkov;
ii) obchodné zväzy;
iii) verejnoprospešné podniky;iv) ministerstvá a agentúry,počasichbežnýchkontaktovspodnikomnazákladelentýchtokontaktov(ho cimôžuobmedziťslobodu
činov alebo zúčastňovať sa na ich rozhodovacom procese); a
c) jednotlivý zákazník, dodávateľ, majiteľ licencie, distribútor alebo obchodný zástupca, s ktorým podnik
realizuje významný objem obchodu len na základe výslednej hospodárskej z ávislosti.
SPRIAZNENÉ OSOBY
7.Vzťahyspriaznenýchosôbsúbežnoučrtouobchoduapodnikania.Napr.podn ikyčastovedúoddelenéčasti
svojich činností prostredníctvom dcérskej spoločnosti alebo pridružen ých podnikov a získavajú podiely
v iných podnikoc h – z investičných alebo z obchodných dôvodov – ktoré majú dostatočný objem , aby
investujúca spoločnosť mohla kontrolovať alebo mať významný vplyv na fin ančné a prevádzkové
rozhodnutia spoločnosti, do ktorej investovali.
8.Vzťahy spriaznených osôb môžu mať účinok na finančnú situáciu a prevádzko vé výsledky vykazujúceho
podniku. Spriaznené osoby sa môžu zapojiť do transakcií, do ktorých by sa n espriaznené osoby nezapojili.
Transakcie medzi spriaznenými osobami sa tiež nemusia uskutočňovať v rov nakých objemoch ako medzi
nespriaznenými osobami.
9.Prevádzkovévýsledkyafinančnásituáciapodnikumôžebyťovplyvnenávzť ahomspriaznenejosoby,ajkeď
sa transakcie medzi spriaznenými osobami nevyskytnú. Číra existencia vz ťahu môže byť dostatočná na to,
aby ovplyvnila transakcie vykazujúceho podniku s inými stranami. Napr. d cérska spoločnosť môže ukončiť
vzťahysobchodnýmpartnerom,akmaterskáspoločnosťzískasesterskúspo ločnosťoperujúcuvrovnakom
obchode ako predchádzajúci partner. Alebo jedna strana sa môže zdržať jed nania z dôvodu významného
vplyvu inej osoby – napr. dcérskej spoločnosti môže materská spoločnosť n ariadiť, aby sa nezaoberala
výskumom a vývojom.
10. Pretože je prirodzene obtiažne pre manažment určiť účinok vplyvov, ktoré nevedú k transakciám,
zverejnenie takýchto účinkov sa týmto štandardom nevyžaduje.
11. Účtovné vykázanie prevodu zdrojov je normálne založené na cene dohodnute j medzi osobami. Medzi
nespriaznenýmiosobamijecenanezávisloucenou.Spriaznenéosobymôžum aťvprocesestanoveniaceny
stupeň flexibility, ktorý nie je prítomný pri transakciách medzi nespria znenými osobami.
12. Na cenové transakcie medzi spriaznenými osobami sa používajú rozličné me tódy.
13. Jedným spôsobom určovania ceny transakcie medzi spriaznenými osobami je metóda porovnateľnej
nekontrolovateľnej ceny, ktorá stanovuje cenu referenciou k porovnateľ nému tovaru predanému
na hospodársky porovnateľnom trhu kupujúcemu, ktorý nie je od predávajúc eho závislý. Táto metóda sa
často používa, keď tovar alebo služby dodávané v transakcii so závislou os obou a podmienky s týmto
súvisiace sú podobné podmienkam pri bežných obchodných transakciách. Ča sto sa tiež používa pri
určovaní finančných nákladov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 225
14. Keď sa tovar prepravuje medzi spriaznenými osobami pred predajom nezávis lej strane, často sa používa
metóda predajnej ceny. Táto znižuje predajnú cenu o rozpätie, ktoré preds tavuje sumu, z ktorej by sa
obchodník snažil pokryť svoje náklady a dosiahnuť primeraný zisk, aby sa d ospelo k prevodnej cene
obchodníka. Sú problémy pri určovaní kompenzácie primeranej obchodníko vmu príspevku. Táto metóda
sa tiež používa na prevod iných zdrojov, ako sú práva a služby.
15. Iným postupom je metóda nákladovej prirážky, ktorá sa snaží pridať primer anú prirážku k nákladom
dodávateľa.Ťažkostimôžunastať,takpriurčovaníprvkovpripočítateľn ýchnákladov,akoajprirážky.Medzi
meradlá,ktorémôžupomôcťpriurčovaníprevodnýchcien,súporovnateľné ukazovatelevýnosnostiobratu
alebo výnosnosti použitého kapitálu v podobných priemyselných odvetvia ch.
16. Niekedysacenytransakciíspriaznenýchosôbneurčujúanipodľajednejzh oreopísanýchmetódvodsekoch
13až15.Niekedysaneúčtuježiadnacena–akonapr.vprípadochbezplatnéh oposkytovaniamanažérskych
služieb a predĺženia bezplatného dodávateľského úveru.
17. Niekedybyktransakciámnedošlo,akbyneexistovalvzťah.Napr.spoločno sť,ktorápredalaveľkúčasťsvojej
produkcie materskej spoločnosti za výrobnú cenu, by možno nenašla iného z ákazníka, ak by materská
spoločnosť tovar nekúpila.
ZVEREJŇOVANIE
18. V mnohých krajinách zákony požadujú, aby účtovná závierka poskytla zvere jnenia o určitých kategóriách
spriaznenýchosôb.Obzvlášťsapozornosťsústredínatransakciesriadit eľmipodnikov,hlavneichodmeny
a pôžičky, kvôli zmocneneckej podstate ich vzťahu s podnikom, okrem toho, zverejnenia významných
vnútropodnikových transakcií a investícií a zostatkov v skupine a pridru žených podnikoch a vo vzťahu
kriaditeľom.IAS27,Konsolidovanáúčtovnázávierkaaúčtovanieinvestí ciídodcérskychpodnikov,aIAS
28,Účtovanieinvestíciídopridruženýchpodnikov,vyžadujúzverejneni ezoznamuvýznamnýchdcérskych
spoločností a podnikov s podstatným vplyvom. IAS 8, Čistý zisk alebo strat a za obdobie, základné chyby
azmenyvúčtovnýchzásadách,požadujezverejneniemimoriadnychpoložie kapoložiekvýnosuanákladu
v rámci zisku alebo strát z bežných činností, ktoré sú takej veľkosti, char akteru alebo výskytu, že ich
zverejnenie je relevantné k vysvetleniu výnosnosti podniku za určité obd obie.
19. Nasledujú príklady situácií, kedy transakcie spriaznených osôb môžu vie sť k zverejneniu vykazujúcim
podnikom v období, ktoré ovplyvňujú:
— nákupy alebo predaje tovaru (dokončeného alebo nedokončeného),
— nákupy alebo predaje pozemkov a iného nehnuteľností,— poskytovanie alebo prijímanie služieb,
— dohody o zastúpení,— nájomné dohody,— prevod výskumu a vývoja,— licenčné dohody,— financie (včítane pôžičiek a majetkových príspevkov v hotovosti alebo v naturáliách),
— záruky a ručenia,— manažérske zmluvy.226 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
20. Vzťahy medzi spriaznenými osobami, pri ktorých existuje kontrola, by sa m ali zverejniť bez ohľadu na to,
či došlo k transakciám medzi spriaznenými osobami.
21. Aby si čitateľ účtovných závierok mohol vytvoriť názor o účinkoch vzťahov spriaznených osôb
navykazujúcipodnik,jevhodnétam,kdeexistujekontrola,zverejniťvzť ahspriaznenýchosôb,bezohľadu
na to, či došlo k transakciám medzi spriaznenými osobami.
22. Ak došlo k transakciám medzi spriaznenými osobami, vykazovaný podnik by m al zverejniť podstatu
vzťahov spriaznených osôb, ako aj typy transakcií a prvky transakcií potr ebných na pochopenie účtovnej
závierky.
23. Prvky transakcií potrebných pre pochopenie účtovnej závierky by mali bež ne zahŕňať:
a) objem transakcií, buď ako sumu alebo ako primeraný podiel;
b) sumy alebo primerané podiely nezaplatených položiek; ac) cenové politiky.
24.
Položky podobnej podstaty sa môžu zverejniť spoločne okrem prípadu, keď j e potrebné jednotlivé
zverejnenie na pochopenie účinkov transakcií spriaznených osôb na účtov nú závierku vykazujúceho
podniku.
25. Zverejnenie transakcií medzi členmi skupiny nie je potrebné v konsolidov anej účtovnej závierke, pretože
konsolidovanáúčtovnázávierkapredstavujeinformácieomaterskejspol očnostiadcérskychspoločnostiach
akoojednomvykazujúcompodniku.Transakciespodnikmispodstatnýmvply vomúčtovanépodľametódy
vlastného imania nie sú vylúčené, a preto požadujú oddelené zverejnenia t ransakcií spriaznených osôb.
DÁTUM ÚČINNOSTI
26. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce l. januára 1986 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 26
(PREPRACOVANÝ 1994)
Účtovanie a vykazovanie penzijných programov
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza štandard, kt orý pôvodne schválilo predsedníctvo
v júni 1986. Je prezentovaný v revidovanej forme prijatej pre medzinárodn é účtovné štandardy v roku 1991
a nasledujúcich rokoch. Pôvodne schválený text nebol nijako podstatne zm enený. Bol sčasti zmenený po
terminologickej stránke s cieľom zosúladenia so súčasnou praxou Rady IAS .
OBSAH
Odseky
Rozsah 228
Definície 229
Programy so stanovenými príspevkami 22913/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 227
Programy so stanovenými požitkami 230
Poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov 231Frekvencia poistno-matematických ocenení 232Obsah správy 232
Všetky programy 233
Ocenenie majetku programu 233
Zverejňovanie 233
Dátum účinnosti 234
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať v správach penzijných programov, kde sa t akéto správy zostavujú.
2.Penzijnéprogramysaniekedyoznačujúrozličnýmiinýminázvami,akosú„p enzijnéschémy“,„dôchodkové
schémy“ alebo „schémy podpory v starobe“. Tento štandard považuje penzij ný program za vykazujúci
subjekt, oddelený od zamestnávateľov účastníkov programu. Všetky ostat né medzinárodné účtovné
štandardy platia na správy penzijných programov s výnimkou prípadov, ak i ch tento štandard nahrádza.
3.Tentoštandardsazaoberáúčtovanímavykazovanímprogramuvšetkýchúčas tníkovakoskupiny.Nezaoberá
sa správami pre jednotlivých účastníkov o ich penzijných právach.
4.IAS 19, Zamestnanecké požitky, sa týka určenia obstarávacej ceny penzijn ých požitkov v účtovných
závierkach zamestnávateľov, ktorý majú programy. Teda tento štandard do pĺňa IAS 19.
5.Penzijné programy môžu predstavovať programy so stanovenými príspevkam i alebo programy so
stanovenými požitkami. Mnohé požadujú vytvorenie oddelených fondov, kt oré môžu alebo nemusia mať
samostatnú právnu subjektivitu a môžu alebo nemusia mať správcov, ktorým sú platené príspevky,
a z ktorých sú penzijné požitky vyplácané. Tento štandard sa používa bez oh ľadu na to, či takýto fond je
vytvorený a bez ohľadu na to, či tam správcovia sú.
6.Penzijnéprogramysmajetkominvestovanýmupoistnýchspoločnostísúpre dmetomrovnakýchpožiadaviek
účtovníctva a finančného zabezpečenia ako investície formou súkromných dohôd. Preto sa na penzijné
programyvzťahujetentoštandard,akzmluvaspoistnouspoločnosťouniej enamenokonkrétnehoúčastníka
alebo skupinu účastníkov a penzijný záväzok nie je výhradne zodpovednosť ou poistnej spoločnosti.
7.Tento štandard sa nezaoberá s inými formami zamestnaneckých požitkov ako sú odškodné pri ukončení
zamestnania, odložené kompenzačné dohody, nároky na voľno pre stálych za mestnancov, programy
zvláštneho skoršieho odchodu do dôchodku, alebo nadbytočné programy, zd ravotné a sociálne programy
aleboprogramyprémií.Zmluvytypuštátnehodôchodkovéhozabezpečenias útiežvylúčenézrozsahutohto
štandardu.228 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
DEFINÍCIE
8. V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Penzijné programy sú dohody, pomocou ktorých podnik poskytuje požitky pr e svojich zamestnancov pri
alebopoukončeníslužby(buďvoformeročnéhopríjmualeboakopaušálnusu mu),keďtakétopožitkyalebo
zamestnávateľove príspevky k nim možno pred odchodom určiť alebo odhadnú ť z podmienok dokumentu
alebo z praxe podniku.
Programy so stanovenými príspevkami sú penzijné programy, podľa ktorých sumy, ktoré sa majú vyplácať
ako penzijné požitky sú určené príspevkami do fondu spolu s investičnými v ýnosmi z príspevku.
Programysostanovenýmipožitkamisúpenzijnéprogramy,podľaktorýchsu my,ktorésamajúvyplatiť,ako
penzijné požitky sú určené odkazom na vzorec, ktorý je obyčajne založený n a zárobkoch zamestnancov
a/alebo na rokoch služby.Finančné zaistenie je prevod majetku subjektu (fondu) oddelenému od zame stnávateľovho podniku
na splnenie budúcich záväzkov úhrady penzijných požitkov.
Na účely tohto štandardu sa tiež používajú tieto pojmy:
Účastníci sú členovia penzijného programu a iní, ktorí majú podľa program u nárok na požitky.
Čistý majetok dostupný pre požitky je majetok programu mínus záväzky iné a ko poistno-matematická
súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov.Poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov je s účasná hodnota očakávaných
platiebpenzijnýmprogramomexistujúcimaminulýmzamestnancom,prirad iteľnákužposkytnutejslužbe.
Oprávnené požitky sú požitky, na ktoré podľa podmienok penzijného progra mu, práva nie sú podmienené
pokračujúcim zamestnaním.
9. Niektoré penzijné programy majú ručiteľov iných ako zamestnávateľov, tento štandard platí tiež na správy
takýchto programov.
10. Väčšinapenzijnýchprogramovjezaloženánaformálnychdohodách.Nie ktoréprogramysúneformálne,ale
nadobudlistupeňzáväzkuakovýsledokpraxezavedenejzamestnávateľom. Hociniektoréprogramypovoľujú
zamestnávateľomobmedziťichzáväzkypodľaprogramov,jeobvykleobtiaž neprezamestnávateľaprogram
zrušiť, ak si chce udržať zamestnancov. Rovnaký základ účtovania a vykazo vania platí pre neformálny
program ako pre formálny program.
11. Mnohé programy penzijných požitkov poskytujú pre stanovenie oddelen ých fondov, do ktorých sú platené
príspevky , a z ktorých sú vyplácané požitky. Takéto fondy môžu byť spravované strana mi, ktoré jednajú
nezávisle pri riadení majetku fondu. Tieto strany sú v niektorých krajiná ch nazývané správcami. Výraz
správcajepoužívanývtomtoštandardenaopísanietakýchtostrán,bezohľ adunato,čisprávanehnuteľností
bola ustanovená.
12. Penzijné programy sú bežne opísané, buď ako programy so stanovenými pr íspevkami alebo programy so
stanovenýmipožitkami,pričomkaždýmásvojevlastnézreteľnéznaky.Obč asexistujúprogramy,ktorémajú
oba znaky. Takéto hybridné programy sa na účely tohto štandardu považujú z a programy so stanovenými
požitkami.
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI
13. Správa programu so stanovenými príspevkami by mala obsahovať výkaz čistý ch majetku dostupných pre
požitky a opis zásady finančného zaistenia.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 229
14. Podľa programu so stanovenými príspevkami, je suma budúcich požitkov úča stníkov určená príspevkami,
ktoré platí zamestnávateľ, účastník alebo obaja, prevádzkovou účinnosť ou a investičnými výnosmi fondu.
Záväzok zamestnávateľa sa obvykle vyrovná príspevkami do fondu. Normáln e sa nevyžaduje Rada
poistnéhomatematika,hocisatakátoRadaniekedypoužívapriodhadebudú cichpožitkov,ktorésamôžu
dosiahnuť na základe súčasných príspevkov a meniacich sa hladín budúcich príspevkov a investičných
výnosov.
15. Účastníci sa zaujímajú o činnosti programu, pretože priamo ovplyvňujú úr oveň ich budúcich požitkov.
Účastníci majú záujem vedieť, čí príspevky boli prijaté a či sa vykonala vh odná kontrola na ochranu práv
príjemcov. Zamestnávateľ má záujem o účinné a uspokojivé pôsobenie progr amu.
16. Cieľom vykazovania programom so stanovenými príspevkami je periodicky p oskytovať informácie
oprogrameavýnosnostijehoinvestícií.Tentocieľsaobvykledosiahnepo skytovanímsprávy,vktorejbude
nasledovné:
a) opisvýznamnýchčinnostízaobdobieaúčinokkaždejzmenysúvisiacejsp rogramomajehočlenstvom,
vzťahy a podmienky;
b) výkazyvykazujúcetransakcieainvestičnúvýnosnosťzaobdobieafinan čnúsituáciuprogramukukoncu
obdobia; a
c) opis investičných zásad.
PROGRAMY SO STANOVENÝMI POŽITKAMI
17. Správa o programe so stanovenými požitkami by mala obsahovať buď:
a) výkaz, ktorý uvádza:
i) čistý majetok dostupný pre požitky;
ii) poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbených penzijných požitkov , rozlišujúcu medzi
oprávnenými požitkami a neoprávnenými požitkami; a
iii) výsledný prebytok alebo deficit; alebo
b) výkaz čistých majetku dostupných pre požitky zahrňujúci buď:
i) poznámku zverejňujúcu poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbenýc h penzijných požitkov,
rozlišujúcu medzi oprávnenými požitkami a neoprávnenými požitkami; ale bo
ii) odkaz na informácie v sprievodnej poistno-matematickej správe.
Ak poistno-matematické ocenenie nebolo zostavené k dátumu správy, ako zá kladňa sa použije
predchádzajúce ocenenie a dátum ocenenia sa zverejnení.
18. Na účely odseku 17, poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených pe nzijných požitkov, by mala byť
založená na požitkoch sľúbených podľa podmienok programu na doposiaľ pos kytnutú službu s použitím,
buď súčasných platových hladín alebo projektovaných platových hladín so zverejnením použitej základne.
Účinok každej zmeny v poistno-matematických predpokladoch, ktorá mala v ýznamný vplyv
na poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbených penzijných požitkov, sa tiež zverejní.
19. Správa by mala obsahovať vzťah medzi poistno-matematickou súčasnou h odnotou sľúbených penzijných
požitkov a čistým majetkom dostupnými pre požitky, a zásadu pre finančné z aistenie sľúbených požitkov.230 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
20. Podľaprogramusostanovenýmipožitkami,platbasľúbenýchpenzijnýc hpožitkovzávisíodfinančnejsituácie
programu a schopnosti prispievateľa platiť budúce príspevky do programu , ako aj na investičnej výnosnosti
a prevádzkovej účinnosti programu.
21. Programsostanovenýmipožitkamipotrebujeperiodickúradupoistnéh omatematika,abyurčilfinančnýstav
programu, preskúmal predpoklady a odporučil budúce príspevkové hladiny .
22. Cieľom vykazovania programom so stanovenými požitkami je periodicky poskytovať informácie
o finančných zdrojoch a činnostiach programu, ktoré sú užitočné pri stano vovaní vzťahov medzi
akumuláciou zdrojov a plánovanými požitkami počas obdobia. Tento účel je obyčajne dosiahnutý
poskytovaním správy, ktorá zahŕňa:
a) opis významných činností za obdobie a účinok každej zmeny súvisiacej s p rogramom, a jeho členstvo
a vzťahy a podmienky;
b) výkazyvykazujúcetransakcieainvestičnúvýnosnosťzaobdobieafinan čnúsituáciuprogramukukoncu
obdobia;
c) účtovné informácie, buď ako časť výkazov alebo spôsobom oddelenej sprá vy; a
d) opis investičných zásad.
Poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov
23. Súčasná hodnota očakávaných platieb penzijným programom sa môže vypočít ať a vykazovať použitím
súčasných platových úrovní alebo projektovaných platových úrovní až do č asu penzie účastníkov.
24. Dôvody na prijatie metódy súčasného platu zahŕňajú:
a) poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbených penzijných požitkov, čo je súhrn súm súčasne
priraditeľných každému účastníkovi v programe, môže sa vypočítať objekt ívnejšie ako projektované
platové úrovne, pretože vyžaduje menej predpokladov;
b) zvýšenia v požitkoch priraditeľných k zvýšeniu platu sa stanú povinnos ťou programu v dobe zvýšenia
platu; a
c) sumu poistno-matematickej súčasnej hodnoty sľúbených penzijných pož itkov použitím súčasnej
platovejúrovne,ktorájevovšeobecnostibližšiespojenásosplatnousum ouvprípadeukončeniaalebo
prerušenia programu.
25. Dôvody na prijatie metódy projektovaného platu zahŕňajú:
a) finančné informácie, ktoré by sa mali zostaviť na základe nepretržitos ti pokračovania v činnosti
v podniku, bez ohľadu na predpoklady a odhady, ktoré sa musia urobiť;
b) podľadefinitívnevyplatenýchprogramov,žepožitkysúurčenévzávisl ostikplatomvčasealeboblízko
dátumu odchodu do dôchodku, preto sa musia projektovať platy, hladiny prí spevkov a miery
návratnosti; a
c) zanedbanie zahnutia platovej projekcie, keď je väčšina finančného zai stenia založená na platových
projekciách, môže mať za následok vykazovanie zdanlivého nadhodnotenia , keď program nie je
nadhodnotený, alebo vykazovanie adekvátneho finančného zaistenia, keď je program podhodnotený.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 231
26. Poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov zal ožená na súčasných platoch je
zverejnená v správe programu, aby naznačila záväzok na zarobené požitky k dátumu správy.
Poistno-matematickásúčasnáhodnotasľúbenýchpenzijnýchpožitkovzal oženánaprojektovanýchplatoch
sa zverejní, aby naznačila veľkosť potencionálneho záväzku na základe ne pretržitosti pokračovania
v činnosti v podniku, ktorý je vo všeobecnosti základom pre finančné zaist enie. Okrem zverejnenia
poistno-matematickej súčasnej hodnoty sľúbených penzijných požitkov j e potrebné poskytnúť dostatočné
vysvetlenie tak, aby jasne naznačilo kontext, v ktorom by sa mala poistno- matematická súčasná hodnota
sľúbených penzijných požitkov chápať. Takéto vysvetlenie môže byť vo for me informácií o adekvátnosti
plánovaného budúceho finančného zaistenia a zásady finančného zaisteni a založenej na platových
projekciách. Toto môže byť zahrnuté vo finančných informáciách alebo v sp ráve poistného matematika.
Frekvencia poistno-matematických ocenení
27. V mnohých krajinách sa poistno-matematické ocenenia nerobia častejšie a ko každé tri roky. Ak
poistno-matematickéocenenienebolopripravenékdátumu,kuktorémusaz ostavujesúvaha,akozákladňa
sa použije predchádzajúce ocenenie a dátum ocenenia sa zverejní.
Obsah správy
28. Pre programy so stanovenými požitkami, sú informácie prezentované v jedn om z týchto formátov, ktoré
odrážajú rozdielne praktiky v zverejnení a prezentácii poistno-matemat ických informácií:
a) výkaz je zahrnutý do správy, ktorá uvádza čistý majetok dostupný pre pož itky, poistno-matematickú
súčasnú hodnotu sľúbených penzijných požitkov a výsledný prebytok alebo deficit. Správa programu
tiežobsahujevýkazyzmienvčistommajetkudostupnýchprepožitkyazmeny vpoistno-matematickej
súčasnej hodnote sľúbených penzijných požitkov. Správa môže zahŕňať odd elenú správu poistného
matematika, ktorá podporuje poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbe ných penzijných požitkov;
b) správu, ktorá zahŕňa výkaz čistých majetku dostupných pre požitky a výk az zmien v čistom majetku
dostupných pre požitky. Poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov je
zverejnenávpoznámkachkvýkazom.Správamôžetiežzahŕňaťsprávuodpois tnéhomatematika,ktorá
podporuje poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbených penzijných po žitkov; a
c) správu, ktorá zahŕňa výkaz čistých majetku dostupných pre požitky a výk az zmien v čistom majetku
dostupných pre požitky s poistno-matematickou súčasnou hodnotou sľúben ých penzijných požitkov,
ktorá je obsiahnutá v oddelenej účtovnej správe.
Vkaždomformátesprávusprávcovcharakterumanažmentualebosprávudozo rnejradyainvestičnúsprávu
môžu tiež sprevádzať výkazy.
29. Priaznivci formátov opísaných v odsekoch 28 písm. a) a 28 písm. b) veria, že kvantifikácia sľúbených
penzijnýchpožitkovainéinformácieposkytnutépodľatýchtoprístupovp omáhajúpoužívateľomstanoviť
súčasný stav programu a pravdepodobnosť, že záväzky budú uspokojované. V eria tiež, že finančné správy
by mali byť kompletné samé o sebe, a nemali by sa spoliehať na sprievodné výk azy. Niektorí však veria, že
formát opísaný v odseku 28 písm. a) by mohol budiť dojem, že existuje záväzo k, zatiaľ čo
poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzijných požitkov nem á podľa ich názoru všetky
charakteristiky záväzku.
30. Tí,ktoríuprednostňujúformátopísanývodseku28písm.c)veria,žepoist no-matematickásúčasnáhodnota
sľúbenýchpenzijnýchpožitkovbynemalabyťzahrnutádovýkazučistýchma jetkudostupnýchprepožitky
akopriformáteopísanomvodseku28písm.a)alebodokoncabynemalabyťzve rejnenávpoznámkeako
pri28písm.b),pretožebudepriamoporovnávanásmajetkomprogramu,atak étoporovnanienemusíbyť
platné. Tvrdia, že poistní matematici neporovnávajú nutne poistno-mate matickú súčasnú hodnotu
sľúbenýchpenzijnýchpožitkovstrhovýmihodnotamiinvestícií,alemôžu namiestotohostanoviťsúčasnú
hodnotu peňažných tokov očakávaných z investícií. Preto, priaznivci toh to formátu veria, že je232 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
nepravdepodobné,abytakétoporovnanieodrážalocelkovéstanoveniepro gramupoistnýmmatematikom,
a že stanovenie môže byť zle porozumené. Niektorí tiež veria, že bez ohľadu na to, či sú kvantifikované
informácie o sľúbených penzijných požitkoch, by mali byť obsiahnuté výhr adne v oddelenej účtovnej
správe, kde je možné poskytnúť riadne vysvetlenie.
31. Tento štandard akceptuje názory v prospech povolenia zverejnenia inform ácií týkajúcich sa sľúbených
penzijných požitkov v oddelenej účtovnej správe. Odmieta argumenty prot i kvantifikácii
poistno-matematickejsúčasnejhodnotysľúbenýchpenzijnýchpožitkov. Pretoformátyopísanévodsekoch
28písm.a)a28písm.b)súpodľatohtoštandardupovažovanézaprijateľné, žeformátjeopísanývodseku
28písm.c)takdlhoakofinančnéinformácieobsahujúodkaznaúčtovnúsprá vuajeňousprevádzaný,atáto
správa zahŕňa poistno-matematickú súčasnú hodnotu sľúbených penzijnýc h požitkov.
VŠETKY PROGRAMY
Ocenenie majetku programu
32. Investície penzijného programu by sa mali viesť v objektívnej hodnote. V p rípade obchodovateľných
cennýchpapierovjeobjektívnahodnotazhodnástrhovouhodnotou.Kdesúd održanéinvestícieprogramu,
pre ktoré nie je možný odhad objektívnej hodnoty, zverejní sa dôvod, prečo sa nepoužila objektívna
hodnota.
33. V prípade obchodovateľných cenných papierov je objektívna hodnota trhov ou hodnotou, pretože sa to
považuje za najužitočnejšie oceňovanie cenných papierov k dátumu správy a investičnej výnosnosti za
obdobie. Tie cenné papiere, ktoré majú pevnú výkupnú hodnotu a ktoré boli n adobudnuté, aby zrovnali
záväzky programu alebo jeho špecifické časti, môžu byť uvedené v sumách za ložených na ich konečnej
výkupnejhodnotezapredpokladukonštantnejmierynávratnostidosplatn osti.Kdesúdodržanéinvestície
programu,prektoréniejemožnýodhadobjektívnejhodnoty,akojecelkové vlastníctvopodniku,zverejní
sa dôvod, prečo sa nepoužila objektívna hodnota. Do rozsahu, v ktorom sú in vestície uvedené v sumách
iných, ako je trhová hodnota alebo objektívna hodnota, objektívna hodnot a sa vo všeobecnosti zverejní.
Majetok použitý pri aktivitách fondu sa zaúčtujú v súlade s platnými medzi národnými účtovnými
štandardmi.
Zverejňovanie
34. Správa penzijného programu, či už so stanovenými požitkami, alebo so s tanovenými príspevkami, by mala
tiež obsahovať:
a) výkaz zmien v čistom majetku dostupných pre požitky;b) súhrn významných účtovných zásad; ac) opis programu a účinok všetkých zmien v programe počas obdobia.
35. Správy vypracované penzijnými programami prípadne zahŕňajú:
a) výkaz čistých majetku dostupných pre požitky zverejňujúci:
i) vhodne klasifikovaný majetok ku koncu obdobia;ii) základ ocenenia majetku;iii) podrobnosti každej jednotlivej investície presahujúcej bu ď 5 % čistých majetku dostupných pre
požitky aleb o 5 % každého druhu alebo typu cenného papiera;
iv) podrobnosti každej investície do zamestnávateľa;v) záväzky iné ako poistno-matematická súčasná hodnota sľúbených penzij ných požitkov;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 233
b) výkaz zmien v čistom majetku dostupných pre požitky ukazujúci:
i) príspevky zamestnávateľa;
ii) príspevky zamestnanca;iii) investičný výnos ako sú úroky a dividendy;iv) iný výnos;v) požitky zaplatené alebo splatné (analyzované, napríklad ako penzijné , úmrtné požitky a požitky
v práceneschopnosti a paušálne platby);
vi) správne náklady;vii) iné náklady;viii) dane z príjmov;
ix) zisky a straty z vyradenia investícií a zmeny v hodnote investícií; ax) prevody z alebo do iných programov;
c) opis zásad finančného zaistenia;d) preprogramysostanovenýmipožitkami,poistno-matematickúsúčasnúh odnotusľúbenýchpenzijných
požitkov(ktorámôžerozlišovaťmedzioprávnenýmianeoprávnenýmipožit kami)založenánapožitkoch
sľúbených podľa podmienok programu, na doposiaľ poskytnutej služb e a s použitím, buď súčasných
platových úrovní alebo projektovaných platových úrovní; tieto informác ie môžu byť zahnuté
v sprievodnej účtovnej správe, ktorá by mala byť čítaná v spojení so súvisi acimi finančnými
informáciami; a
e) pre programy so stanovenými požitkami, opis podstatných použitých poi stno-matematických
predpokladov a metóda použitá na výpočet poistno-matematickej súčasnej hodnoty sľúbených
penzijných požitkov.
36. Správa penzijného programu obsahuje opis programu, buď ako finančné i nformácie alebo samostatnú
správu. Môže obsahovať:a) mená zúčastnených zamestnávateľov a skupín zamestnancov;b) počet účastníkov, ktorí prijímajú požitky a počet iných účastníkov, kl asifikované ako primerané;
c) typ programu – program so stanovenými príspevkami alebo so stanovenými požitkami;
d) oznámenie, či účastníci prispievajú do programu;e) opis penzijných požitkov sľúbených účastníkom;f) opis všetkých podmienok ukončenia programu; ag) zmeny v položkách a) až f) počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa.
Niejeneobvykléodkazovaťsanainédokumenty,ktorésúpoužívateľompoho tovokdispozícii ,avktorých
je program opísaný , a v správe zahrnúť len informácie o následných zmenách.
DÁTUM ÚČINNOSTI
37. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y penzijných programov
zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1988.234 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 27
(PREPRACOVANÝ 2000)
Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych podn ikov
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza štandard, kt orý pôvodne schválilo predsedníctvo
v júni 1988. Je v revidovanej forme, ktorá bola prijatá pre medzinárodné úč tovné štandardy v roku 1991
a v nasledujúcich rokoch. V pôvodne schválenom texte nie sú žiadne podstat né zmeny. Určité zmeny sa vykonali
v terminológii, aby štandard zodpovedal súčasnej praxi Rady IAS.
V decembri 1998 sa zmenili a doplnili odseky 13, 24, 29 a 30, aby sa tak nahrad ili odkazy na IAS 25, Účtovanie
investícií, s odkazom na IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňova nie.
V októbri 2000 sa zmenil a doplnil odsek 13 v nadväznosti na konzistentnosť s podobnými odsekmi v iných
súvisiacich medzinárodných účtovných štandardov.
IAS 27 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-12: konsolidácia – subjekty na zvláštny účel.— SIC-33: konsolidácia a metóda vlastného imania – potenciálne hlasovaci e práva a vymedzenie obchodných
podielov.
OBSAH
Odseky
Rozsah 235
Definície 236
Prezentácia konsolidovanej účtovnej závierky 236
Rozsah konsolidovanej účtovnej závierky 237Postupy konsolidácie 237
Účtovanie investícií do dcérskych podnikov v individuálnej účtovnej záv ierke materského podniku 239
Zverejňovanie 240
Dátum účinnosti 240
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pri zostavovaní a prezentácii konsolido vanej účtovnej závierky pre
skupinu podnikov pod kontrolou materského podniku.
2.Tentoštandardbysamaltiežpoužívaťpriúčtovaníinvestíciídodcérskyc hpodnikovvindividuálnejúčtovnej
závierke materského podniku.
3.Tento štandard nahrádza IAS 3, Konsolidovaná účtovná závierka, s výnimko u prípadov, keď sa štandard
zaoberáúčtovaníminvestíciídopridruženýchpodnikov(pozriIAS28,Účt ovanieinvestíciídopridružených
podnikov).
4.Konsolidovaná účtovná závierka je obsiahnutá v pojme „účtovné závierky“ v predslove k Medzinárodným
účtovným štandardom. Preto sa konsolidovaná účtovná závierka zostavuje v súlade s medzinárodnými
účtovnými štandardmi.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 235
5.Tento štandard sa nezaoberá:
a) metódamiúčtovaniapodnikovýchkombináciíaichvplyvomnakonsolidác iu,vrátanegoodwill-u,ktoré
vzniká pri podnikových kombináciách (pozri IAS 22 (revidovaný 1998), Pod nikové kombinácie);
b) účtovaním investícií do pridružených podnikov (pozri IAS 28, Účtovani e investícií do pridružených
podnikov); a
c) účtovaníminvestíciídospoločnýchpodnikov(pozriIAS31,Účtovnévyk azovaniepodielovvspoločných
podnikoch).
DEFINÍCIE
6.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Kontrola(naúčeltohtoštandardu)jeprávomocriadiťfinančnéaprevádzk ovézámerypodnikuscieľomzískať
úžitok z jeho činnosti.
Dcérsky podnik je podnik, ktorý je kontrolovaný iným podnikom (známym ako materský podnik).
Materský podnik je podnik, ktorý má jeden alebo viac dcérskych podnikov.
Skupina je materský podnik a všetky jeho dcérske podniky.Konsolidované účtovné závierky sú účtovné závierky skupiny prezentovan é ako účtovná závierka jedného
podniku.Menšinovýpodieljetáčasťčistéhoprevádzkovéhovýsledkuačistýchmaje tkudcérskehopodniku,ktorápatrí
k podielom, ktoré nie sú priamo alebo nepriamo cez dcérsky podnik vo vlastn íctve materského podniku.
PREZENTÁCIA KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY
7.Materský podnik, na ktorý sa nevzťahuje odsek 8, by mal prezentovať konsol idovanú účtovnú závierku.
8.Materskýpodnik,ktorýjevúplnomvlastníctveakodcérskypodnik,aleboj epraktickycelývovlastníctveako
dcérsky podnik, nemusí prezentovať konsolidovanú účtovnú závierk u a v prípade, že je prakticky celý vo
vlastníctveakodcérskypodnik,pokiaľzískasúhlasvlastníkovmenšinov éhopodielu.Takýtomaterskýpodnik
by mal zverejniť dôvody, prečo nebola konsolidovaná účtovná závierka pre zentovaná spolu so zásadami,
podľa ktorých boli dcérske podniky účtované vo svojej individuálnej účto vnej závierke. Zverejnený by mal
byť názov a sídlo materského podniku, ktorý zverejňuje konsolidovanú účt ovnú závierku.
9.Používatelia účtovnej závierky materského podniku sa obyčajne zaujímaj ú o finančnú situáciu, o výsledky
činností a o zmeny vo finančnej situácii skupiny ako celku a potrebujú o tom informá cie. Túto potrebu
zabezpečujúkonsolidovanéúčtovnézávierky,ktoréprezentujúfinančné informácieoskupineakoojednom
podniku bez ohľadu na právnu samostatnosť individuálnych právnych subje ktov.
10. Materský podnik, ktorého vlastníkom je iný podnik, nemusí vždy prezentov ať konsolidovanú účtovnú
závierku, pretože takúto závierku nemusí požadovať jeho materský podnik a pre potreby ostatných
používateľovmôželepšieposlúžiťkonsolidovanáúčtovnázávierkajehom aterskéhopodniku.Vniektorých
krajinách je materský podnik tiež oslobodený od prezentovania konsolido vanej účtovnej závierky, ak je
prakticky celý vo vlastníctve iného podniku a materský podnik získa súhla s vlastníkov menšinového
podielu. Prakticky celý vo vlastníctve často znamená, že materský podnik má 90 % alebo viac hlasovacích
práv.236 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
ROZSAH KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY
11. Materský podnik, ktorý zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku by m al konsolidovať všetky dcérske
podniky, zahraničné a domáce, okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 13.
12. Konsolidovaná účtovná závierka zahŕňa všetky podniky, ktoré kontrol uje materský podnik, okrem tých
dcérskych podnikov, ktoré sú vylúčené z dôvodov uvedených v odseku 13. Pre dpokladá sa, že kontrola
existuje,akmaterskýpodnikvlastní,priamoalebonepriamoprostredníc tvomdcérskychpodnikov,viacako
jednupolovicuhlasovacíchprávpodniku,pokiaľsavovýnimočnýchprípad ochjasnenepreukáže,žetakéto
vlastníctvo nezaručuje kontrolu. Kontrola tiež existuje dokonca aj vted y, ak materský podnik vlastní jednu
polovicu alebo menej hlasovacích práv podniku, ak má (1)(2).
a) právomoc nad viac ako jednou polovicou hlasovacích práv na základe zmlu vy s inými investormi;
b) právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery podniku podľa stanov ale bo zmluvy;
c) právomocmenovaťaleboodvolaťväčšinučlenovpredstavenstvaaleboek vivalentnéhoriadiacehoorgánu;
alebo
d) právomoc obsadiť väčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho
orgánu.
13. Dcérska spoločnosť by mala byť vylúčená z konsolidácie, ak:
a) sa kontrola považuje za dočasnú, pretože podiely na dcérskom podniku bo li získané a držané výhradne
s úmyslom ich následného predaja v blízkej budúcnosti; alebo
b) dcérsky podnik vykonáva svoju činnosť pod prísnymi dlhodobými obmedze niami, ktoré významne
poškodzujú jej schopnosť odvádzať peňažné prostriedky materskému podni ku.
Podiely v takýchto dcérskych podnikoch by sa mali účtovať, ako keby boli in vestíciami v súlade s IAS 39,
Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie.
14. Dcérsky podnik nie je vylúčený z konsolidácie, z dôvodu odlišnosti jej podnikateľských aktivít v porovnaní
saktivitamiinýchpodnikovvskupine.Lepšiainformáciajeposkytnutáko nsolidovanímtakýchtodcérskych
podnikov a zverejnením dodatočných informácií v konsolidovanej účtovne j závierke o odlišnosti
podnikateľských aktivít dcérskych podnikov. Napríklad zverejnenie pož adované IAS 14, Vykazovanie
o segmentoch, pomáha vysvetliť význam odlišností podnikateľských aktiv ít v rámci skupiny.
POSTUPY KONSOLIDÁCIE
15. Prizostavovaníkonsolidovanejúčtovnejzávierkyjeúčtovnázávierkama terskéhopodnikuajehodcérskych
podnikov agregovaná spôsobom riadok po riadku spočítaním podobných polo žiek majetku, záväzkov,
vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovaná účtovná závierk a prezentovala informácie
o skupine ako informácie o jednom podniku, treba uskutočniť tieto kroky (3):
a) účtovná hodnota investície materského podniku v každom dcérskom podni ku a podiel materského
podnikunavlastnomimaníkaždéhodcérskehopodnikusaeliminujú(pozriI AS22(revidovaný1998),
Podnikové kombinácie, ktorý tiež opisuje spracovanie vzniknutého goodw ill-u);
(1) Pozri tiež SIV-12, konsolidácia – subjekty na zvláštny účel.
(2) Pozri tiež SIV-33, konsolidácia a metóda vlastného imania – potenciálne hlasovacie právo a vymedzenie obchodných podielov.
(3) Pozri tiež SIV-33: konsolidácia a metóda vlastného imania – potenciálne hlasovacie práva a rozdelenie podielov vlastníctva13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 237
b) menšinové podiely na čistom výsledku konsolidovaných dcérskych podni kov za vykazované obdobie
sú zistené a upravujú zisk skupiny, aby sa oddelil čistý zisk, ktorý patrí v lastníkom dcérskeho
podniku; a
c) menšinovépodielynačistommajetkukonsolidovanýchdcérskychpodnik ovsúzistenéaprezentované
v konsolidovanej súvahe oddelene od záväzkov a vlastného imania materské ho podniku. Menšinové
podiely na čistom majetku pozostávajú z:
i) hodnoty vypočítanej k dátumu pôvodnej kombinácie v súlade s IAS 22 (revi dovaný 1998),
Podnikové kombinácie; a
ii) z menšinového podielu na pohyboch vo vlastnom imaní po dátume kombinác ie.
16. Splatné dane zo ziskov zadržaných materským podnikom alebo jeho dcérskym i podnikmi v dcérskych
podnikoch sú pri rozdeľovaní ziskov účtované v súlade s IAS 12, dane z príjm ov.
17. Vnútroskupinové zostatky a vnútroskupinové transakcie a výsledné nerea lizované zisky by mali byť plne
vylúčené.Nerealizovanéstratyvyplývajúcezvnútroskupinovýchtransa kciíbymalibyťtiežvylúčené,pokiaľ
náklad nemôže byť uhradený.
18. Vnútroskupinové zostatky a vnútroskupinové transakcie, vrátane predaj ov, nákladov a dividend sú plne
vylúčené. Nerealizované zisky vyplývajúce z vnútroskupinových transak cií, ktoré sú zahrnuté v účtovnej
hodnote majetku, ako sú zásoby a neobežnýmajetok, sú plne vylúčené. Nerea lizované straty vyplývajúce
z vnútroskupinových transakcií, ktoré sú odpočítané z účtovnej hodnoty m ajetku sú tiež vylúčené, pokiaľ
nákladnemôžebyťuhradený.Časovérozdiely,ktorévznikajúprieliminác iinerealizovanýchziskovastrát
vyplývajúcich z vnútroskupinových transakcií, sa posudzujú v súlade s IA S 12, Dane z príjmov.
19. Aksúprikonsolidáciipoužitéúčtovnézávierky,ktorésúzostavenékrôzn ymvykazovanýmdátumom,mali
bybyťurobenéúpravyzdôvoduvplyvuvýznamnýchtransakciíaleboinýchud alostí,ktorésastanúmedzi
týmito dátumami a dátumom účtovnej závierky materského podniku. V žiadno m prípade, rozdiel medzi
vykazovanými dátumami by nemal byť väčší ako tri mesiace.
20. Účtovné závierky materského podniku a jeho dcérskych podnikov použité pr i zostavení konsolidovanej
účtovnej závierky sú obyčajne zostavené k rovnakému dátumu. Ak sú vykazov ané dátumy rozdielne,
dcérskypodnikčastozostavuje,naúčelykonsolidácie,výkazykrovnakém udátumuakoskupina.Aknieje
možné dodržať túto zásadu, účtovné závierky zostavené k rôznym vykazovan ým dátumom môžu byť
použité pod podmienkou, že rozdiel nie je väčší ako tri mesiace. Princíp ko nzistencie ukladá, že dĺžka
vykazovaných období a akýkoľvek rozdiel vo vykazovaných dátumoch by mali byť rovnaké od obdobia
k obdobiu.
21. Pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky by sa mali použiť rovna ké účtovné zásady pre podobné
transakcie a iné udalosti za podobných okolností. Ak nie je rozumné použiť jednotné účtovné zásady pri
zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky, táto skutočnosť by mala b yť zverejnená spolu s vyčíslením
položiek konsolidovanej účtovnej závierke, pri ktorých boli použité odl išné účtovné zásady.
22. V prípadoch, ak člen skupiny použije odlišné účtovné zásady ako sú prijaté v konsolidovaných účtovných
závierkach pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, tre ba urobiť vhodné úpravy jeho
individuálnej účtovnej závierky, ak je táto použitá pri zostavovaní kons olidovanej účtovnej závierky.
23. Výsledkyčinnostídcérskehopodnikusúzahrnutévkonsolidovanejúčtovn ejzávierkeoddátumuakvizície,
čo je dátum, ku ktorému je kontrola získaného dcérskeho podniku účinne pre vedená na kupujúceho,
v súlade s IAS 22 (revidovaný 1998), Podnikové kombinácie. Výsledky činno sti predaného dcérskeho
podniku sú zahnuté v konsolidovanom výkaze ziskov a strát až do dátumu pred aja, ku ktorému materský
podnik prestáva mať kontrolu nad dcérskou spoločnosťou. Rozdiel medzi tr žbami z predaja dcérskeho238 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
podniku a účtovnou hodnotou jeho majetku znížených o záväzky k dátumu pred aja je vykázaný
v konsolidovanom výkaze ziskov a strát ako zisk alebo strata z predaja dcér skeho podniku. V snahe
zabezpečiť porovnateľnosť účtovných závierok medzi účtovnými obdobiam i, sú často poskytované
dodatočné informácie o vplyve akvizície a odpredaja dcérskeho podniku na finančnú situáciu k dátumu
vykázania a na výsledky za vykazované obdobie a na príslušné sumy za predch ádzajúce obdobie.
24. InvestíciadopodnikubymalabyťúčtovanávsúladesIAS39,Finančnénástr oje:vykazovanieaoceňovanie,
od dátumu, keď prestáva byť dcérskym podnikom v zmysle definície a nestáva sa pridruženým podnikom
podľa IAS 28, Účtovanie investícií do pridružených podnikov.
25. Účtovnáhodnotainvestíciekdátumu,keďprestávabyťdcérskympodnikomj eneskôrocenenávnákladoch.
26. Menšinové podiely by mali byť prezentované v konsolidovanej súvahe oddel ene od záväzkov a vlastného
imaniaakcionárovmaterskéhopodniku.Menšinovépodielynaziskuskupin ybymalibyťtiežprezentované
oddelene.
27. Straty pripadajúce na vlastníkov menšinového podielu v konsolidovanom d cérskom podniku môžu
presiahnuť menšinový podiel na vlastnom imaní dcérskeho podniku. Prevýš enie a akékoľvek ďalšie straty
pripadajúcenavlastníkovmenšinovýchpodielovsúzúčtovanéoprotiväčš inovémupodieluaždotejvýšky,
doakejmajúvlastnícimenšinovéhopodieluzáväznúpovinnosťuhradiťstr atyasúschopníichuhradiť.Ak
dcérsky podnik následne vykazuje zisky, sú väčšinovému podielu prideľov ane dovtedy, kým menšinový
podiel na stratách pôvodne znášaný vlastníkmi väčšinového podielu nie je pokrytý.
28. Akmádcérskypodniknesplatenékumulovanéprioritnéakcie,ktorésúvlas tnenépodnikmimimoskupinu,
materskýpodnikvypočítasvojpodielnaziskochalebostratáchpoúpravep reprioritnédividendydcérskeho
podniku, bez ohľadu na to či boli alebo neboli dividendy deklarované.
ÚČTOVANIEINVESTÍCIÍDODCÉRSKYCHPODNIKOVVINDIVIDUÁLNEJÚČTOVNEJZÁV IERKEMATERSKÉHO
PODNIKU
29. Vindividuálnejúčtovnejzávierkematerskéhopodniku,investíciedodcé rskychpodnikov,ktorésúzahrnuté
v konsolidovanej účtovnej závierke, by mali byť buď:
a) vedené v nákladoch;
b) účtované s použitím metódy vlastného imania v súlade s IAS 28, Účtovanie investícií do pridružených
podnikov; alebo
c) účtovanéakofinančnýmajetokkdispozíciinapredajvsúlad essIAS39,Finančnénástroje:vykazovanie
a oceňovanie.
30. Investície do dcérskych podnikov, ktoré sú vylúčené z konsolidovanej účt ovnej závierky by mali byť:
a) vedené v nákladoch;b) účtované s použitím metódy vlastného imania v súlade s IAS 28, Účtovanie investícií do pridružených
podnikov, alebo
c) účtovanéakofinančnýmajetokkdispozíciinapredajvsúladesIAS39,Fi nančnénástroje:vykazovanie
a oceňovanie.
31.
Vo väčšine krajín materský podnik prezentuje individuálnu účtovnú závie rku, aby sa splnili zákonné a iné
požiadavky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 239
ZVEREJŇOVANIE
32. Okrem údajov požadovaných v odsekoc h 8 a 21, mali by byť zverejňované tieto údaje:
a) v konsolidovanej účtovnej závierke zoznam významných dcérskych podni kov vrátane názvu, krajiny
založenia alebo sídla, vlastnícky podieľa, ak je odlišný, aj podiel hlaso vacích práv;
b) v konsolidovanej účtovnej závierke, kde je to aktuálne:
i) dôvody, pre ktoré dcérsky podnik nieje konsolidovaný;
ii) charakter vzťahu medzi materským podnikom a dcérskym podnikom, v ktor om materský podnik
nevlastní priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych podnikov, vi ac ako jednu polovicu
hlasovacích práv;
iii) názov podniku, v ktorom je viac ako jedna polovica hlasovacích práv vl astnená, priamo alebo
nepriamo prostredníctvom dcérskych podnikov, ale ktorý z dôvodu neexist encie kontroly, nie je
dcérskym podnikom; a
iv) vplyv akvizície a predaja dcérskych podnikov na finančnú situáciu ku d ňu zostavenia
konsolidovanej účtovnej závierky a na výsledky za vykazované obdobie a na príslušné sumy za
predchádzajúce obdobie; a
c) v individuálnej účtovnej závierke materského podniku, opis použitej m etódy účtovania podielov
v dcérskych podnikoch.
DÁTUM ÚČINNOSTI
33. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreúčtovnézávierk y,ktorésavzťahujúnaobdobie
od 1. januára 1990.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 28
(REVIDOVANÝ 2000)
Účtovanie investícií do pridružených podnikov
IAS 28 bol schválený predsedníctvom v novembri 1988.
V novembri 1994 bolo znenie IAS 28 prepracované z dôvodu prezentovania v re vidovanej forme prijatej pre
medzinárodné účtovné štandardy v roku 1991 (IAS 28 (prepracovaný 1994)). V pôvodnom schválenom znení sa
neuskutočniližiadnepodstatnézmeny.Pôvodneschválenýtextnebolnija kopodstatnezmenený.Bolsčastizmenený
po terminologickej stránke s cieľom zosúladenia so súčasnou praxou Rady I AS.
Vjúli1998bolivIAS28(prepracovaný1994)revidovanéodseky23a24,abyb olikonzistentnésIAS36,Zníženie
hodnoty majetku.
Vdecembri1998,IAS39,Finančnénástroje:vykazovanieaoceňovanie,zme nenéadoplnenéodseky7,12a14zIAS
28. Zmeny nahrádzajú odkazy na IAS 25, Účtovanie finančných investícií, o dkazmi na IAS 39.
V marci 1999 bol zmenený a doplnený odsek 26, aby sa nahradili odkazy na IAS 1 0, Podmienené skutočnosti
audalosti,ktorénastanúposúvahovomdni,odkazminaIAS10(revidovaný1 999),Udalostiposúvahovomdni,aaby
sa dosiahol súlad s terminológiou IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a po dmienené pohľadávky.
V októbri 2000 bol revidovaný odsek 8, aby bol konzistentný s podobnými ods ekmi v iných súvisiacich
medzinárodných účtovných štandardoch a odsek 10 bol vynechaný. Zmeny ods e k o v8a1 0I A S2 8 nadobúdajú
účinnosť, keď podnik prvý krát uplatňuje IAS 39.240 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
IAS 28 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-3: eliminácia nerealizovaných ziskov a strát z transakcií s pridruž enými podnikmi, a
— SIC-20: metóda účtovania vlastného imania – vykazovanie strát,— SIC-33:konsolidáciaametódavlastnéhoimania–potenciálnehlasovaci eprávaarozdelenievlastníckychpodielov
OBSAH
Odseky
Rozsah 241
Definície 241
Podstatný vplyv 242
Metóda vlastného imania 242
Metóda nákladu 242
Konsolidovaná účtovná závierka 243
Individuálna účtovná závierka investora 243Použitie metódy vlastného imania 244Straty zo zníženia hodnoty 245
Dane z príjmov 245
Podmienené skutočnosti 245
Zverejňovanie 245
Dátum účinnosti 246
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by mal používať investor pri účtovaní investícií do pridru žených podnikov.
2.Tento štandard nahrádza IAS 3, Konsolidovaná účtovná závierka, v takom ro zsahu, v akom sa štandard
zaoberá účtovaním investícií do pridružených podnikov.
DEFINÍCIE
3.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Pridružený podnik je podnik, v ktorom má investor podstatný vplyv a ktorý n ie je ani dcérskym podnikom
ani spoločným podnikaním investora.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 241
Podstatný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prev ádzkových zámeroch
pridruženého podniku, ale nie je to kontrola týchto zámerov.
Kontrola (na účel tohto štandardu) je právomoc riadiť finančné a prevádzk ové zámery podniku s cieľom
získania požitkov z jeho činností.Dcérsky podnik je podnik, ktorý je kontrolovaný iným podnikom (označovan ým ako materský podnik).
Metódavlastnéhoimaniajeúčtovnámetóda,pomocouktorejinvestíciapôv odnezaznamenanávnákladoch
sa upraví o investorov podiel na zmene čistých majetku pridruženého podni ku po dátume jeho
nadobudnutia.Výkazziskovastrátodrážainvestorovpodielnavýsledkoc hčinnostípridruženéhopodniku.
Metódanákladujeúčtovnámetóda,pomocouktorejjeinvestíciaúčtovanáv nákladoch.Výkazziskovastrát
vykazuje výnos z investície len v tom rozsahu, v ktorom investor prijal roz delenie akumulovaných čistých
ziskov pridruženého podniku, ktoré vznikli následne po dátume nadobudnu tia podielu.
Podstatný vplyv
4.Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom dcérskych p odnikov 20 % alebo viac
hlasovacíchprávpridruženéhopodniku,predpokladása,žeinvestormápo dstatnývplyv,okremprípadu,ak
nemôžebyťjasnepreukázané,žehovinvestovanompodnikunemá (1).Naopak,akinvestorvlastní,priamo
alebo nepriamo, prostredníctvom dcérskych podnikov menej ako 20 % hlasov acích práv investovaného
podniku, predpokladá sa, že investor nemá podstatný vplyv, ak takýto vply v nemôže byť jasne preukázaný.
Podstatné alebo väčšinové vlastníctvo iným investorom nutne neznemožňu je investorovi mať podstatný
vplyv.
5.Existencia podstatného vplyvu investora sa obvykle dokazuje jedným aleb o viacerými nasledujúcimi
spôsobmi:
a) zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom orgáne prid ruženého podniku;
b) účasťou na procesoch tvorby zámerov;c) významnými transakciami medzi investorom a pridruženým podnikom;d) výmenou manažérskeho personálu; aleboe) poskytovaním dôležitých technických informácií.
Metóda vlastného imania
6.Podľa metódy vlastného imania investícia je pôvodne zaznamenaná v náklad och a účtovná hodnota je
zvýšenáaleboznížená,abybolvykázanýinvestorovpodielnaziskochaleb ostratáchpridruženéhopodniku
po dátume nadobudnutia. Prijaté rozdeľovania z pridruženého podniku zní žia účtovnú hodnotu investície.
Úpravyúčtovnejhodnotymôžubyťtiežpotrebnénazmenyvinvestorovompod ielevpridruženompodniku,
vznikajúce zo zmien vo vlastnom imaní pridruženého podniku, ktoré neboli zohľadnené vo výkaze ziskov
a strát. Takéto zmeny zahŕňajú zmeny vznikajúce z precenenia nehnuteľnos tí, strojov, zariadení a investícií,
z kurzových rozdielo v a z úprav rozdielov vznikajúcich pri podnikových kombináciách (1).
Metóda nákladu
7.Podľametódynákladuinvestorzaznamenávasvojuinvestíciudopridružen éhopodnikuvnákladoch.Investor
vykazuje výnos len v tom rozsahu, v akom prijme rozdelenia akumulovaných č istých ziskov pridruženého
podniku, vznikajúcich následne po dátume nadobudnutia podielu. Prijaté rozdelenia, ktoré prevýšia takéto
zisky, sa považujú za splatenie investície a sú zaznamenané ako zníženie o bstarávacej ceny investície.
(1) Pozri tiež SIV-33: konsolidácia a metóda vlastného imania – potenciálne hlasovacie práva a rozdelenie podielov vlastníctva.242 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
KONSOLIDOVANÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA
8. Investíciadopridruženéhopodnikubymalabyťúčtovanávkonsolidovan ejúčtovnejzávierkepodľametódy
vlastného imania, okrem prípadu:
a) ak je investícia nadobudnutá a vlastnená výlučne so zámerom jej predaja v blízkej budúcnosti; alebo
b) aksariadipodľaprísnychdlhodobýchobmedzení,ktoréznačnezhoršujú jejschopnosťodvádzaťpeňažné
prostriedky investorovi.
Takéto investície by sa mali účtovať v súlade s IAS 39, Finančné nástroje: v ykazovanie a oceňovanie.
9. Vykazovanie výnosu na základe prijatých rozdelení nemusí byť adekvátn ym ocenením výnosu investora
z investície do pridruženého podniku, pretože prijaté rozdelenia môžu ne dostatočne vyjadrovať výnosnosť
pridruženého podniku. Pretože má investor podstatný vplyv v pridruženom podniku, má aj mieru
zodpovednosti za výsledky činnosti pridruženého podniku a aj za návratno sť svojej investície. Investor
zohľadňuje toto správcovstvo rozšírením rozsahu svojej konsolidovanej účtovnej závierky tak, aby
vyjadrovala jeho podiel na výsledkoch tohto pridruženého podniku, a takt o poskytuje analýzu výnosu
a investície, z ktorej je možné vypočítať spoľahlivejšie pomerové ukazov atele. Výsledkom je, že použitie
metódy vlastného imania poskytuje viac informácií pri vykazovaní čistýc h majetku a čistého výnosu
investora.
10. Vynechaný
11. Investor by mal prerušiť používanie metódy vlastného imania od dátumu , keď:
a) prestane mať podstatný vplyv v pridruženom podniku, ale ponecháva si pl ne alebo čiastočne svoju
investíciu; alebo
b) použitiemetódyvlastnéhoimanianiejeďalejvhodné,pretožepridruže nýpodnikvykonávasvojučinnosť
za prísnych dlhodobých obmedzení, ktoré významne poškodzujú jeho schopn osť odvádzať peňažné
prostriedky investorovi.
Účtovná hodnota investície k tomuto dátumu by mala byť potom ocenená v nákl adoch.
INDIVIDUÁLNA ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA INVESTORA
12.Investícia do pridruženého podniku, ktorá je vykázaná v individuálnej úč tovnej závierke investora, ktorý
zostavujekonsolidovanúúčtovnúzávierkuaktorániejevlastnenávýhrad nesúmyslomjejpredajavblízkej
budúcnosti by mala byť buď:
a) vedená v nákladoch;
b) účtovaná použitím metódy vlastného imania, ktorá je opísaná v tomto šta ndarde; alebo
c) účtovaná ako finančný majetok k dispozícii na predaj, ako je opísané v IA S 39, Finančné nástroje:
vykazovanie a oceňovanie.
13.Zostavenie konsolidovanej účtovnej závierky nezbavuje investora povin nosti zostaviť individuálnu účtovnú
závierku.
14.Investícia do pridruženého podniku, ktorá je vykázaná v účtovnej uzávier ke investora, ktorý nezostavuje
konsolidovanú účtovnú uzávierku, by mala byť buď:
a) vedená v nákladoch;
b) účtovaná použitím metódy vlastného imania, ktorá je opísaná v tomto šta ndarde, ak by metóda
vlastného imania bola vhodnejšia pre pridružený podnik v prípade, že by in vestor zostavil
konsolidovanú účtovnú závierku; alebo13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 243
c) účtovanápodľaIAS39,Finančnénástroje:vykazovanieaoceňovanie,ak ofinančnýmajetokkdispozícii
na predaj alebo finančný majetok držané s cieľom obchodovania podľa defin ícií v IAS 39.
15. Investor, ktorý má investície do pridružených podnikov, nemusí zostavov ať konsolidovanú účtovnú
závierku, pretože nemá dcérske podniky. Je vhodné, aby investor poskytol rovnaké informácie o svojich
investíciáchdopridruženýchpodnikovakotiepodniky,ktorézostavujúk onsolidovanúúčtovnúzávierku.
POUŽITIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA
16. Viaceré postupy vhodné pre použitie metódy vlastného imania sú podobné ko nsolidačným postupom
uvedenýmvIAS27,Konsolidovanáúčtovnázávierkaaúčtovanieinvestícií dodcérskychpodnikov.Okrem
toho,všeobecnéprincípy,ktorésúzákladomkonsolidačnýchpostupovpou žívanýchpriakvizíciidcérskeho
podniku, sú prijaté pre nadobudnutie investície do pridruženého podniku (1).
17. Investíciadopridruženéhopodnikusaúčtujepodľametódyvlastnéhoiman iaoddátumu,kuktorémuspadá
pod definíciu investície do pridruženého podniku. Pri nadobudnutí inves tície sa akýkoľvek rozdiel (či
pozitívny alebo negatívny) medzi obstarávacou cenou pri nadobudnutí a in vestorovým podielom
naobjektívnychhodnotáchčistýchidentifikovateľnýchmajetkupridruž enéhopodnikuúčtujevsúladesIAS
22,Podnikovékombinácie.Vhodnéúpravypodieluinvestoranaziskochale bostratáchponadobudnutísa
robia tak, aby sa zohľadnili:
a) odpisy odpísateľných majetku, založené na ich objektívnych hodnotách ;a
b) amortizácia rozdielu medzi obstarávacou cenou investície a podielu in vestora na objektívnych
hodnotách čistých identifikovateľných majetku.
18. Primetódevlastnéhoimaniainvestorpoužívaposlednédostupnéúčtovnéz ávierkypridruženéhopodniku;
obyčajnezostavenéktomuistémudátumuakoúčtovnázávierkainvestora.A ksúdátumy,kuktorýmboli
zostavené výkazy investora a pridruženého podniku rozdielne, pridružen ý podnik často zostavuje pre
potrebyinvestoravýkazykrovnakémudátumuakoúčtovnázávierkainvesto ra.Aktoniejepraktické,môžu
sa použiť účtovné závierky zostavené k rôznym dátumom. Podľa zásady konzi stencie platí, že dĺžka
vykazovanéhoobdobiaaakýkoľvekrozdielvovykazovanýchdátumochsúzho dnéodobdobiakobdobiu.
19. Ak sú použité účtovné závierky s rozdielnym dátumom zostavenia, vykonáva jú sa úpravy týkajúce sa
následkovakýchkoľvekvýznamnýchudalostíalebotransakciímedziinves toromapridruženýmpodnikom,
ktoré nastali medzi dátumom účtovnej závierky pridruženého podniku a dát umom účtovnej závierky
investora.
20. Účtovná závierka investora sa obyčajne zostavuje použitím jednotnej účt ovnej zásady pre podobné
transakcie a udalosti za podobných okolností. Ak pridružený podnik použí va inú účtovnú zásadu ako
zásadu prijatú investorom pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, v mnohých
prípadoch sa robia vhodné úpravy účtovnej závierky pridruženého podniku , ak je použitá investorom pri
aplikácii metódy vlastného imania. Ak nie je možné takéto úpravy vyčísliť , táto skutočnosť je všeobecne
zverejnená.
21. Ak má pridružený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré vla stnia tretie strany, investor
vypočítavasvojpodielnaziskochalebostratáchpoúpravepreprioritnéd ividendybezohradunato,čitieto
boli alebo neboli deklarované.
(1) Pozri tiež SIV-3: eliminácia nerealizovaných ziskov a strát z transakci í s pridruženými podnikmi.244 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
22. Ak sa podľa metódy vlastného imania podiel investora na stratách pridruže ného podniku rovná alebo
prevyšuje účtovnú hodnotu investície, investor obyčajne prerušuje zahŕ ňanie svojho podielu na ďalších
stratách.Investíciasavykazujevnulovejhodnote.Ďalšiestratysaprid eľujúinvestorovidotejvýšky,doakej
sazaviazalalebouhradilplatbyzapridruženýpodnik,abyvyrovnalzáväz kypridruženéhopodniku,zaktoré
sainvestorzaručilaleboinakzaviazal.Akpridruženýpodniknáslednevy kazujezisky,investorsiprideľuje
svoj podiel na ziskoch dovtedy, kým sa podiel ziskov nevyrovná podielu na n evykázaných čistých
stratách (1).
Straty zo zníženia hodnoty
23. Akexistujenáznak,žeinvestíciadopridruženéhopodnikumôžebyťznehod notená,podnikuplatňujeIAS
36, Zníženie hodnoty majetku. Pri určovaní hodnoty investície, podnik od haduje:
a) svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov , u ktorých sa očakáva, že
budú zrealizované pridruženým podnikom chápaným ako celok, vrátane peňa žných tokov z činností
pridruženého podniku a tržieb z konečného predaja investície; alebo
b) súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov, u ktorých sa oč akáva, že vzniknú
z dividend prijatých z investíci e a z jej konečného predaja.
Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakým výsledkom. Akákoľ vek strata zo zníženia
hodnotyinvestíciesarozdeľujepodľaIAS36.Pretosanajprvrozdeľujena akékoľvekzostávajúcegoodwill
(pozri odsek 17).
24. Uhraditeľnásumainvestíciedopridruženéhopodnikujestanovenáprekaž dýjednotlivýpridruženýpodnik,
okrem prípadu, ak jednotlivý pridružený podnik nerealizuje príjmy peňaž ných prostriedkov
z pokračujúceho používania majetku, ktoré sú zväčša nezávislé od iných ma jetku vykazovaného podniku.
DANE Z PRÍJMOV
25. Dane z príjmov, ktoré vznikajú z investícií do pridružených podnikov sa úč tujú v súlade s IAS 12, Dane
z príjmov.
PODMIENENÉ SKUTOČNOSTI
26. V súlade s IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky, in vestor zverejňuje:
a) svoj podiel na podmienených záväzkoch a kapitálových záväzkoch pridru ženého podniku, za ktoré je
tiež podmienene zodpovedný; a
b) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú pretože investor je jednotlivo zodpovedný za všetky záväzky
pridruženého podniku.
ZVEREJŇOVANIE
27. Mali by sa zverejniť tieto údaje:
a) vhodný zoznam a opis významných pridružených podnikov, vrátane vlastn íckeho podielu, a ak je
odlišný, aj podielu hlasovacích práv; a
b) metódy používané na účtovanie takýchto investícií.
28. Investíciedopridruženýchpodnikov,účtovanépoužitímmetódyvlastnéh oimania,bysamaliklasifikovať
akodlhodobýmajetokamalibysazverejniťakosamostatnápoložkavsúvahe .Podielinvestoranaziskoch
alebostratáchztakejtoinvestíciebysamalzverejniťakosamostatnápol ožkavovýkazeziskovastrát.Podiel
investora na každej mimoriadnej položke alebo položke predchádzajúceho účtovného obdobia by sa mal
tiež zverejniť samostatne.
(1) Pozri tiež SIV-20: účtovná metóda vlastného imania – vykazovanie strát.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 245
DÁTUM ÚČINNOSTI
29. Okrem odsekov 23 a 24 sa tento medzinárodný účtovný štandard stáva účinným pre účtovné uzávierky
zostavené za obdobia začínajúce 1. januára 1990 alebo neskôr.
30. Odseky23a24nadobudnúúčinnosťkudňunadobudnutiaúčinnostiIAS36,t.j .preročnéúčtovnézávierky
zostavené za obdobia začínajúce 1. júla 1990 alebo neskôr, pokiaľ sa IAS 36 neuplatňuje už skôr.
31. Odseky23a24tohtoštandardubolischválenévjúli1998,abynahradiliods eky23a24vIAS28,Účtovanie
investícií do pridružených podnikov, prepracovaného v roku 1994.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 29
(PREPRACOVANÝ 1994)
Účtovné vykazovanie v hyperinflačných hospodárstvach
Tentoprepracovanýmedzinárodnýúčtovnýštandardnahrádzaštandardpôv odneschválenýpredsedníctvomvapríli
1989.Jepredloženývrevidovanejformeprijatejpremedzinárodnéúčtovn éštandardyvroku199 1avnasledujúcich
rokoch. Pôvodne schválený text nebol nijako podstatne zmenený. Bol sčast i zmenený po terminologickej stránke
s cieľom zosúladenia so súčasnou praxou Rady IAS..
IAS 29 sa týkajú tieto interpretácie SIC:
— SIC-19: mena, v ktorej sa vykazuje – ocenenie a prezentácia účtovnej závi erky podľa IAS 21 a IAS 29,
— SIC-30: mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na prezent ačnú menu.
OBSAH
Odseky
Rozsah 247
Prepočet účtovných závierok 247
Účtovné závierky založené na historickom náklade 248
Súvaha 248
Výkaz ziskov a strát 249
Prírastok alebo úbytok v čistej pozícii peňažných položiek 249Účtovné závierky založené na bežnom náklade 250Súvaha 250
Výkaz ziskov a strát 250
Prírastok alebo úbytok v čistej pozícii peňažných položiek 250Dane 250
Výkaz peňažných tokov 250
Zodpovedajúce údaje 250246 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Konsolidované účtovné závierky 250
Výber a použitie všeobecného cenového indexu 251Hospodárstva, ktoré prestávajú byť hyperinflačnými 251Zverejňovanie 251
Dátum účinnosti 251
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard sa používa pre základné účtovné závierky vrátane konsolid ovaných účtovných závierok,
každého podniku, ktorý predstavuje v mene hyperinflačného hospodárstva .
2.V hyperinflačných hospodárstvach vykazovanie prevádzkových výsledkov a finančnej situácie v miestnej
mene nie je užitočné bez prepočtu. Peniaze strácajú kúpnu silu v takom pome re, že porovnanie súm
z transakcií a iných udalostí, ktoré sa stali v rozdielnych časoch, dokonc a za rovnaké časové obdobie je
klamné.
3.Tento štandard nestanovuje absolútny pomer, pri ktorom sa usudzuje, že hy perinflácia vzniká. Je to vecou
úsudku, kedy sa prepočet účtovných závierok v súlade s týmto štandardom st áva potrebným. Hyperinfláciu
naznačujú vlastnosti hospodárskeho prostredia krajiny, ktoré zahŕňajú , ale sa neobmedzujú na:
a) verejnosťdávaprednosťdržaťsvojebohatstvovnepeňažnommajetkuale bovrelatívnestabilnejcudzej
mene. Držané sumy miestnej meny sú okamžite investované, aby udržali kúpn u silu;
b) verejnosť nedbá o peňažné sumy v súvislosti s miestnou menou, ale v súvis losti s relatívne stabilnou
cudzou menou. Ceny môžu byť zaznamenané v tejto mene;
c) predajanákupnaúversauskutočňujevcenách,ktorévyrovnávajúočakáv anústratukúpnejsilypočas
úverového obdobia, dokonca aj vtedy, ak je obdobie krátke;
d) úrokové miery, ceny a mzdy sú spojené s cenovým indexom a
e) kumulatívna miera inflácie počas troch rokov sa približuje alebo presa huje 100 %.
4.Jevhodnejšie,abyvšetkypodniky,ktorévykazujúvmenerovnakomhyperin flačnomhospodárstve,používali
tento štandard od rovnakého dátumu. Napriek tomu, tento štandard platí pr e účtovné závierky každého
podnikuodzačiatkuvykazovanéhoobdobia,vktoromzistíjestvovaniehyp erinflácievkrajine,vktorejmene
sa vykazuje.
PREPOČET ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK
5.Ceny sa časom menia ako výsledok rôznych špecifických alebo všeobecných p olitických, hospodárskych
asociálnychsíl.Špecifickésily,akosúzmenyvponukeadopyteatechnolo gickézmeny,môžuspôsobiť,že
individuálne ceny sa podstatne zvýšia alebo znížia a nezávisle jedna od dr uhej. Okrem toho, všeobecné sily
môžu mať za následok zmeny vo všeobecnej hladine cien, a preto aj vo všeobec nej kúpnej sile peňazí.
6.Voväčšinekrajínsúzákladnéúčtovnézávierkyzostavovanénazákladehis torickéhonákladubezohľadubuď
nazmenyvovšeobecnejcenovejhladine,alebonazvýšeniešpecifickýchci endržanýchmajetku,svýnimkou
toho,ženehnuteľnosti,strojeazariadeniaainvestíciemôžubyťprecene né.Niektorépodnikyvšakprezentujú
základné účtovné závierky, ktoré sú založené na prístupe bežného nákladu , ktorý odráža účinky zmien
špecifických cien držaných majetku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 247
7.V hyperinflačnom hospodárstve sú účtovné závierky, či už sú založené na pr ístupe historického nákladu
alebo na prístupe bežného nákladu, užitočné len vtedy, ak sú vyjadrené v ce nách mernej jednotky bežnej
k súvahovému dňu. Výsledkom toho je, že tento štandard sa používa pre zákla dné účtovné závierky
podnikov, ktoré sa vykazujú v mene hyperinflačného hospodárstva. Prezen tácia informácií požadovaných
týmto štandardom, ako je dodatok k neprepočítaným účtovným závierkam, ni e je povolená. Okrem toho
sa neodporúča oddelená prezentácia účtovnej závierky pred prepočtom.
8. Účtovné závierky podniku, ktorý vykazuje v mene hyperinflačného hospodá rstva, či už sú založené
naprístupehistorickéhonákladualebonaprístupebežnéhonákladu,byma libyťuvedenévcenáchmernej
jednotky bežnej k súvahovému dňu. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobie požadované IAS 1,
Prezentáciaúčtovnejzávierky,aakékoľvekinformácietýkajúcesapredc hádzajúcichobdobí,bymalibyťtiež
uvedené v cenách mernej jednotky bežnej k súvahovému dňu.
9. Prírastok alebo úbytok v čistej pozícií peňažných položiek by mali byť zah rnuté v čistom príjme,
a zverejnené oddelene.
10. Prepočet účtovných závierok v súlade s týmto štandardom vyžaduje použiti e určitých postupov, ako aj
úsudku. Dôsledné použitie týchto postupov a úsudkov od obdobia k obdobiu j e dôležitejšie ako dôsledná
správnosť výsledných súm zahrnutých v prepočítaných účtovných závierka ch.
Účtovné závierky založené na historickom náklade
Súvaha
11. Sumy súvahy, ktoré nie sú vyjadrené v cenách mernej jednotky bežnej k súvah ovému dňu sú prepočítané
s použitím všeobecného cenového indexu.
12. Peňažné položky nie sú prepočítané, pretože už sú vyjadrené v cenách peňaž nej jednotky bežnej
k súvahovému dňu. Peňažné položky sú peniaze v držbe a položky, ktoré budú p rijaté alebo platené
peniazmi.
13. Majetok a záväzky spojené dohodou k cenovým zmenám, ako sú indexom spojené dlhopisy a pôžičky, sú
upravenévsúladesdohodou,abysazistilanezaplatenásumaksúvahovémud ňu.Tietopoložkysúvedené
v upravenej sume v prepočítanej súvahe.
14. Všetokostatnýmajetokazáväzkysúnepeňažné.Niektorénepeňažnépoložk ysúvedenévsumáchbežných
k súvahovému dňu, ako je čistá realizačná hodnota a trhová hodnota, takže n ie sú prepočítané. Všetok
ostatný nepeňažný majetok a záväzky sú prepočítané.
15. Väčšina nepeňažných položiek je vedená v nákladoch alebo v nákladoch zníž ených o odpis; preto sú
vyjadrené v sumách bežných k dátumu ich obstarania. Prepočítaný náklad, a lebo náklad znížený o odpis
každej položky je určený použitím zmeny vo všeobecnom cenovom indexe od dá tumu obstarania
ksúvahovémudňunahistorickýnákladaakumulovanéodpisy.Pretosúnehnu teľnosti,strojeazariadenia,
investície, zásoby surovín a tovaru, goodwill, patenty, obchodné známky a podobný majetok prepočítaný
oddátumunákupu.Zásobynedokončenejvýrobyahotovejvýrobysúprepočít anéoddátumov,kuktorým
boli náklady nákupu a premeny vynaložené.
16. Podrobné záznamy údajov o obstaraní položiek nehnuteľností, strojov a za riadení nemusia byť dostupné
alebo je nemožné ich odhadnúť. Za týchto výnimočných okolností môže byť po trebné v prvom období
použitiatohtoštandarduvyužiťnezávislýodbornýodhadhodnotypoložie kakozákladupreichprepočet.
17. Všeobecný cenový index nemusí byť dostupný za obdobia, pre ktoré je prepoč et nehnuteľností, strojov
a zariadení požadovaný týmto štandardom. Za týchto výnimočných okolnost í môže byť potrebné využiť
odhad založený napríklad na pohyboch v menových kurzoch medzi vykazovano u menou a pomerne
stabilnou cudzou menou.248 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
18. Niektorénepeňažnépoložkysúvedenévsumáchbežnýchkinýmdátumom,akok dátumuobstaraniaalebo
k súvahovému dňu, napríklad nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, ktoré bo li prehodnotené k určitému
skoršiemu dátumu. V týchto prípadoch sú účtovné hodnoty prepočítané od dá tumu prehodnotenia.
19. Prepočítaná suma nepeňažnej položky je znížená v súlade s primeraným medz inárodným účtovným
štandardom, ak prekročí uhraditeľnú sumu z budúceho použitia položky (vr átane predaja a iného
vyradenia). Preto v týchto prípadoch prepočítané sumy nehnuteľností, st rojov a zariadení, goodwill-u,
patentov, obchodných známok sú znížené na uhraditeľnú sumu, prepočítané sumy zásob sú znížené
na čistú realizačnú hodnotu a prepočítané sumy krátkodobých investícií s ú znížené na trhovú hodnotu.
20. Investovanýpodnik,ktorýjeúčtovanýmetódouvlastnéhoimaniamôževyka zovaťvmenehyperinflačného
hospodárstva. Súvaha a výkaz ziskov a strát takéhoto investovaného podni ku sú prepočítané v súlade
s týmto štandardom, aby sa vypočítal investorov podiel na čistom majetku a výsledkoch činností. Kde sú
prepočítané účtovné závierky investovaného podniku vyjadrené v cudzej m ene, účtovné závierky sú
prevedené závierkovými kurzami.
21. Dosah inflácie je obyčajne vykázaný v nákladoch na prijaté úvery a pôžičky . Nie je vhodné aj prepočítať
kapitálové výdavky financované pôžičkou, a aj kapitalizovať tú časť nákl adov na prijaté úvery a pôžičky,
ktorá kompenzuje infláciu počas rovnakého obdobia. Táto časť nákladov na prijaté úvery a pôžičky je
vykázaná ako náklad za obdobie, v ktorom boli náklady vynaložené.
22. Podnik môže obstarať majetok podľa dohody, ktorá mu povoľuje odložiť plat bu bez vynaloženia
explicitného úrokového nákladu. Tam, kde je nemožné pripočítať sumu úrok u, je takýto majetok
prepočítaný od dátumu platby a nie od dátumu obstarania.
23. IAS 21, Účinky zmien v kurzoch cudzích mien, povoľuje podniku zahrnúť kurz ové rozdiely z pôžičiek do
účtovnej hodnoty majetku po prudkej a nedávnej devalvácii. Takáto prax ni e je vhodná pre podnik
vykazujúci v mene hyperinflačného hospodárstva, ak účtovná hodnota maje tku je prepočítaná od dátumu
jeho obstarania.
24. Na začiatku prvého obdobia použitia tohto štandardu sú súčasti vlastného imania vlastníkov, okrem
nerozdelených ziskov a akéhokoľvek prebytku z prehodnotenia prepočítan é s použitím všeobecného
cenového indexu od dátumov, ku ktorým súčasti prispeli alebo inak vznikli . Akýkoľvek prebytok
z prehodnotenia, ktorý vznikol v predchádzajúcich obdobiach je vylúčený . Prepočítané nerozdelené zisky
sú odvodené od všetkých ostatných súm v prepočítanej súvahe.
25. Ku koncu prvého obdobi a a v nasledujúcich obdobiach, sú všetky súčasti vlastného imania vlastní kov
prepočítané použitím všeobecného cenového indexu od začiatku obdobia al ebo od dátumu príspevku, ak
toboloneskôr.Pohybyvlastnéhoimaniavlastníkovzaobdobiesúzverejne névsúladesIAS1,Prezentácia
účtovnej závierky.
Výkazziskov a strát
26. Tento štandard požaduje, aby všetky položky vo výkaze ziskov a strát boli v yjadrené v cenách mernej
jednotky bežnej k súvahovému dňu. Preto všetky sumy musia byť prepočítané s použitím zmeny vo
všeobecnom cenovom indexe od dátumov, keď položky výnosov a nákladov boli pôvodne vykázané
v účtovných závierkach.
Prírastok alebo úbytok v čistej pozícii peňažných položiek
27. Vobdobíinflácie,podnikvlastniaciprebytokpeňažnýchmajetkunadpeňa žnýmizáväzkamistrácakúpnu
silu a podnik s prebytkom peňažných záväzkov nad peňažným majetkom získav a kúpnu silu v tej miere,
vktorejniesúmajetokazáväzkyspojenéscenovouhladinou.Tentoprírast okaleboúbytokvčistejpozícii
peňažnýchpoložiekmôžebyťodvodenýakovýslednýrozdielzprepočtunepe ňažnýchmajetku,vlastného
imania vlastníkov a položiek výkazu ziskov a strát, a úpravy indexom spoje ných majetku a záväzkov.
Prírastok alebo úbytok môže byť odhadnutý s použitím zmeny vo všeobecnom c enovom indexe
k váženému priemeru za obdobie na rozdiel medzi peňažným majetkom a peňažn ými záväzkami.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 249
28. Prírastok alebo úbytok v čistej pozícii peňažných položiek je zahrnut ý v čistom zisku. Úprava týchto
majetku a záväzkov spojených dohodou k zmenám cien, prevedená v súlade s od s. 13, je nahradená
prírastkomaleboúbytkomvčistejpozíciipeňažnýchpoložiek.Ostatnépo ložkyvýkazuziskovastrát,ako
sú výnosové a nákladové úroky, a kurzové rozdiely súvisiace s investovaný mi alebo pôžičkovými
finančnými prostriedkami, sú tiež spojené s čistou pozíciou peňažných po ložiek. Hoci sú takéto položky
zverejnené oddelene, môže napomôcť, ak sú uvedené spolu s prírastkom aleb o úbytkom v čistej pozícii
peňažných prostriedkov vo výkaze ziskov a strát.
Účtovné závierky založené na bežnom náklade
Súvaha
29. Položkyuvedenévbežnomnákladeniesúprepočítané,pretožeužsúvyjadre névcenáchmernejjednotky
bežnej k súvahovému dňu. Ostatné položky v súvahe sú prepočítané v súlade s ods. 11 až 25.
Výkazziskov a strát
30. Výkazziskovastrátzaloženýnabežnomnákladepredprepočtomvšeobecnev ykazujenákladybežnévčase,
v ktorom sa základné transakcie a udalosti stali. Náklady na predaj a odpis y sú zaznamenané v bežných
nákladoch v čase spotreby; predajné a ostatné náklady sú zaznamenané v ich peňažných sumách, keď boli
vynaložené. Preto musia byť všetky sumy prepočítané do mernej jednotky be žnej k súvahovému dňu
s použitím všeobecného cenového indexu.
Prírastok alebo úbytok v istej pozícii peňažných položiek
31. Prírastokaleboúbytokvčistejpozíciipeňažnýchpoložiekjeúčtovanývs úladesods.27a28.Výkazziskov
astrátzaloženýnabežnomnákladevšakmôžeužzahŕňaťúpravuodrážajúcuú činkyzmienciennapeňažné
položkyvsúladesods.16zIAS15,Informácieoúčinkochzmiencien.Takáto úpravajesúčasťouprírastku
alebo úbytku v čistej pozícii peňažných položiek.
Dane
32. Prepočet účtovných závierok v súlade s týmto štandardom môže spôsobiť roz diely medzi zdaniteľným
príjmom a účtovným príjmom. Tieto rozdiely sú účtované v súlade s IAS 12, Da ne z príjmov.
Výkaz peňažných tokov
33. Tento štandard požaduje, aby všetky položky vo výkaze peňažných tokov bol i vyjadrené v cenách mernej
jednotky bežnej k súvahovému dňu.
Zodpovedajúce údaje
34. Zodpovedajúceúdajezapredchádzajúcevykazovanéobdobie,akužbolizal oženénaprístupehistorického
nákladu,aleboprístupebežnéhonákladu,súprepočítanéspoužitímvšeob ecnéhocenovéhoindexutak,že
porovnateľné účtovné závierky sú uvedené v cenách mernej jednotky bežnej ku koncu vykazovaného
obdobia.Zverejnenéinformácietýkajúcesapredchádzajúcichobdobísút aktiežvyjadrenévcenáchmernej
jednotky bežnej ku koncu vykazovaného obdobia.
Konsolidované účtovné závierky
35. Materskýpodnik,ktorývykazujevmenehyperinflačnéhohospodárstva,mô žemaťdcérskepodniky,ktoré
tiežvykazujúvmenáchhyperinflačnýchhospodárstiev.Účtovnézávierky akéhokoľvektakéhotodcérskeho
podniku musia byť prepočítané s použitím všeobecného cenového indexu kra jiny, v ktorej mene podnik
vykazuje,predtým,akosúzahrnutédokonsolidovanýchúčtovnýchzáviero kvydávanýchjehomaterským
podnikom. Kde je takýto dcérsky podnik zahraničným dcérskym podnikom jeh o prepočítané účtovné
závierky sú prevedené uzávierkovými kurzami. S účtovnými závierkami dcé rskych podnikov, ktoré
nevykazujú v menách hyperinflačných hospodárstiev sa zaobchádza v súlad e s IAS 21, Účtovanie účinkov
zmien v kurzoch cudzích mien.250 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
36. Ak sú účtovné závierky s rozdielnymi vykazovanými dátumami konsolidovan é, všetky položky, či
nepeňažné, alebo peňažné, musia byť prepočítané do mernej jednotky bežne j k dátumu konsolidovaných
účtovných závierok.
Výber a použitie všeobecného cenového indexu
37. Prepočet účtovných závierok v súlade s týmto štandardom požaduje použiti e všeobecného cenového
indexu, ktorý odráža zmeny vo všeobecnej kúpnej sile. Je vhodnejšie, aby p odniky, ktoré vykazujú v mene
rovnakého hospodárstva, používali rovnaký index.
HOSPODÁRSTVA, KTORÉ PRESTÁVAJÚ BYŤ HYPERINFLAČNÝMI
38. Ak hospodárstvo prestáva byť hyperinflačné a podnik ukončuje zostavovan ie a prezentáciu účtovnej
závierky zostavenej v súlade s týmto štandardom, mal by zaobchádzať so sum ami vyjadrenými v mernej
jednotkebežnejkukoncupredchádzajúcehovykazovanéhoobdobiaakosozá kladňoupreúčtovnéhodnoty
v jeho nasledujúcich účtovných závierkach.
ZVEREJŇOVANIE
39. Mali by byť uskutočnené nasledujúce zverejnenia (1):
a) skutočnosť, že účtovné závierky a zodpovedajúce údaje za predchádzajú ce obdobia boli prepočítané
vzhľadom na zmeny vo všeobecnej kúpnej sile vykazovanej meny a ako výsledo k sú uvedené v cenách
mernej jednotky bežnej k súvahovému dňu;
b) či sú účtovné závierky založené na prístupe historického nákladu alebo na prístupe bežného nákladu a
c) totožnosť a úroveň cenového indexu k súvahovému dňu a pohyb v indexe poča s súčasného
a predchádzajúceho vykazovaného obdobia.
40. Zverejnenia požadované týmto štandardom sú potrebné na vytvorenie jasne j základne pre zaobchádzanie
súčinkamiinflácievúčtovnýchzávierkach.Ichzámeromjetaktiežposkyt ovaťostatnéinformáciepotrebné
na porozumenie základne a výsledných súm.
DÁTUM ÚČINNOSTI
41. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreúčtovnézávierk yzostavenézaobdobia,ktoré
sa začínajú l. januára 1990 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 30
(PREPRACOVANÝ 1994)
Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inštitúcií
Tento prepracovaný medzinárodný účtovný štandard nahradí štandard pôvo dne schválený predsedníctvom v júni
1990. Je prezentovaný v prepracovanej forme prijatej pre medzinárodné úč tovné štandardy v roku 1991
a v nasledujúcich rokoch. Na pôvodne schválenom texte sa nerobili žiadne p odstatné zmeny. Zmenila sa iba určitá
terminológia, aby ho zosúladila so súčasnou IAS praxou Rady IAS.
V roku 1998 boli odseky 24 a 25 IAS 30 pozmenené. Zmeny nahradia odkazy na IAS 25, účtovanie finančných
investícií, s odvolaním sa na IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie.
V 1999, boli odseky 26, 27, 50 a 51 z IAS 30 pozmenené. Tieto zmeny nahrádzajú odkazy na IAS 10, Udalosti po
súvahovomdniodkazminaIAS37,Rezervy,podmienenézáväzkyapodmienené pohľadávky,aabysadosiaholsúlad
s terminológiou v IAS 37.
(1) Pozri tiež SIV-30: vykazovaná mena – prevod z oceňovacej meny na prezenta čnú menu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 251
OBSAH
Odseky
Rozsah 252
Pôvod 253
Účtovné zásady 253
Výkaz ziskov a strát 253
Súvaha 255
Podmienené skutočnosti a záväzky vrátane podsúvahových položiek 256
Splatnosti majetku a záväzkov 257Koncentrácia majetku, záväzkov a podsúvahových položiek 258Straty z úverov a záloh 258
Všeobecné bankové riziká 259
Majetok zastavený ako záruka 260Správcovské činnosti 260
Transakcie spriaznených osôb 260Dátum účinnosti 261
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal používať pre účtovné závierky bánk a podobných fin ančných inštitúcií (následne
uvádzané ako banky).
2.Naúčelytohtoštandarduzahŕňavýraz„banka“všetkyfinančnéinštitúcie ,ktorýchjednouzhlavnýchčinností
je prijímať vklady a vypožičiavať si so zámerom požičiavania a investovan ia, a ktoré sú v rozsahu bankovej
alebopodobnejlegislatívy.Štandardplatípretaképodniky,ktorévosvo jomnázvemajúalebonemajúslovo
„banka“.
3.Bankypredstavujúnacelomsvetevýznamnýavplyvnýsektorpodnikania.Vä čšinajednotlivcovaorganizácií
používabankybuďakovkladateliaaleboakovypožičiavatelia.Bankyzohr ávajúhlavnúúlohupriudržiavaní
dôveryvmenovýsystémvďakablízkemuvzťahusregulačnýmiúradm iasvládamiareguláciamiuloženými
na ne týmito vládami. Preto existuje značný a všeobecný záujem o prosperit u bánk, najmä ich solventnosť
alikvidituarelatívnystupeňrizika,ktorésaspájasrôznymtypomichpod nikania.Operáciebánksalíšiaod
operácií iných komerčných podnikov, takisto aj požiadavky na účtovníctv o a vykazovanie. Tento štandard
rozoznávaichšpeciálnepotreby.Podporujeajprezentáciukomentárukúč tovnejzávierke,ktorýsazaoberá
takými záležitosťami ako je manažment a kontrola likvidity a rizika.
4.Štandarddopĺňaostatnémedzinárodnéúčtovnéštandardy,ktoréplatiaaj prebanky,pokiaľniesúšpecificky
vyňaté zo štandardu.252 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
5.Štandard platí pre individuálnu účtovnú závierku a konsolidovanú účtovn ú závierku bánk. Tento štandard
možnopoužiťsohľadomnatakétooperácienakonsolidovaniezákladutam,k deskupinavykonávabankové
operácie.
PÔVOD
6.Používatelia účtovnej závierky banky potrebujú relevantné, spoľahlivé a porovnateľné informácie, ktoré im
pomáhajú pri hodnotení finančnej situácie a výnosnosti banky a ktoré sú pr e ne pri ekonomickom
rozhodovaní užitočné. Potrebujú aj informácie, ktoré im pomáhajú lepšie porozumieť špeciálnym
charakteristikám operácií banky. Používatelia takéto informácie potre bujú, dokonca aj keď je banka pod
dohľadom a regulačným úradom poskytuje informácie, ktoré nie sú vždy dost upné verejnosti. Preto
zverejneniavúčtovnejzávierkebankymusiabyťdostatočnevyčerpávajúc e,abyspĺňalipotrebypoužívateľov,
v medziach toho, čo je od manažmentu rozumné požadovať.
7.Používatelia účtovnej závierky banky sa zaujímajú o jej likviditu a solve ntnosť a riziká vzťahujúce sa
na majetok a záväzky vykázané v jej súvahe a na jej podsúvahové položky. Lik vidita sa týka dostupnosti
dostatočných finančných zdrojov k uspokojeniu vkladových výberov a inýc h finančných záväzkov, keď
nadobúdajúsplatnosť.Solventnosťsatýkaprebytkumajetkunadzáväzkam i,atedaprimeranostibankového
kapitálu.Bankajevystavenárizikulikvidityarizikámvznikajúcimzkol ísaniameny,pohybovúrokovejmiery,
zmien v trhových cenách a zo zlyhania zmluvnej strany. Tieto riziká sa môžu odraziť v účtovnej závierke,
ale používatelia budú mať lepšie porozumenie, ak im manažment poskytne ko mentár k účtovnej závierke,
ktorý popisuje spôsob, ako riadi a kontroluje riziká spojené s operáciami banky.
ÚČTOVNÉ ZÁSADY
8. Banky používajú na vykazovanie a oceňovanie položiek vo svojich účtovn ých závierkach rozličné metódy.
Kým je zosúladenie týchto metód žiadúce, je to nad rozsah tohto štandardu. Aby sa vyhovelo IAS 1,
Prezentáciaúčtovnejzávierky,atýmumožnilopoužívateľompochopiťzák lad,naktoromsaúčtovnázávierka
banky zostavuje, musia byť zverejnené účtovné zásady zaoberajúce sa nasl edujúcimi položkami:
a) určenie základných typov výnosu (pozri odseky 10 a 11);
b) ocenenie investície a obchodu s cennými papiermi (pozri odseky 24 a 25);c) rozlíšenie medzi takými transakciami a inými udalosťami, ktoré majú za následok vykázanie majetku
azáväzkovvsúvahe,atakýmitransakciamiainýmiudalosťami,ktorélendá vajúzvýšeniepodmienených
skutočností a záväzkov (pozri odseky 26 až 29);
d) základ pre určenie strát z úverov a záloh, a odpisovanie nedobytných úve rov a záloh (pozri odseky 43
až 49);
e) základpreurčenienákladovnavšeobecnébankovérizikáaúčtovnézaobc hádzaniestakýmitonákladmi
(pozri odseky 50 až 52).
Niektoré z týchto problémov sú predmetom existujúcich medzinárodných úč tovných štandardov, zatiaľ čo
s inými sa možno zaoberať neskôr.
VÝKAZ ZISKOV A STRÁT
9.Banka by mala prezentovať výkaz ziskov a strát, ktorý zoskupuje výnosy a ná klady podľa charakteru
a zverejňuje sumy základných druhov výnosov a nákladov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 253
10. Navyše, k požiadavkám ostatných medzinárodných účtovných štandardov by mali zverejnenia vo výkaze
ziskov a strát alebo poznámky k výkazom účtovnej závierky zahŕňať nasledu júce položky výnosov
a nákladov, ale nemali by sa na ne obmedzovať:
— úrokové a podobné výnosy;
— úrokové náklady a podobné náklady;— dividendový výnos;— poplatky a výnos z provízie;— poplatky a náklad na províziu;— prírastky mínus straty vznikajúce z obchodovania s cennými papiermi;— prírastky mínus straty vznikajúce z investičných cenných papierov;— prírastky mínus straty vznikajúce z obchodovania v cudzích menách;— ostatné prevádzkové výnosy;— straty z úverov a záloh;— všeobecné administratívne náklady; a— ostatné prevádzkové náklady.
11.
Základné druhy výnosov plynúce z operácií banky zahŕňajú úrok, poplatky z a služby, provízie a výsledky
obchodovania.Každýdruhvýnosusazverejňujeosobitne,abypoužívateli amohlistanoviťvýnosnosťbanky.
Takéto zverejnenia sú dodatkom k zverejneniam zdroja výnosu požadovanýc h IAS 14, Vykazovanie
o segmentoch.
12. Základnédruhynákladovplynúcezoperáciíbankyzahŕňajúúrok,provízie ,stratyzúverovazáloh,náklady
vzťahujúcesanazníženievúčtovnejhodnoteinvestíciíanavšeobecnéadm inistratívnenáklady.Každýdruh
nákladu sa zverejňuje osobitne, aby mohli používatelia stanoviť výnosno sť banky.
13. Položky výnosov a nákladov by sa nemali kompenzovať, okrem tých, ktoré sa v zťahujú na hedging a na
majetok a záväzky, ktoré boli kompenzované v súlade s odsekom 23.
14. Kompenzáciavprípadochinýchakotých,keďsapoložkyvzťahujúnahedging anamajetokazáväzky,ktoré
sakompenzovali,akojeopísanévodseku23,bránipoužívateľomstanoviťv ýnosnosťoddelenýchčinností
banky a návratnosť, ktorú získava z jednotlivých tried majetku.
15. Prírastky a straty vznikajúce z každej z nasledujúcich skutočností sa bež ne vykazujú na čistom základe:
a) vyradenia a zmeny v účtovnej hodnote obchodovateľných cenných papiero v;
b) vyradenia investičných cenných papierov; ac) obchody v cudzích menách.
16.
Úrokový výnos a úrokový náklad sa zverejňujú osobitne, aby sa poskytlo lep šie porozumenie zloženia
čistého úroku a dôvody pre zmeny v čistom úroku.
17. Čistý úrok je výsledkom tak úrokových mier, ako aj súm pôžičiek a úverov. Od manažmentu sa žiada
poskytovaťkomentáropriemernýchúrokovýchmierach,priemeremajetkuz arábajúcehoúrokapriemere
úročených záväzkov za obdobie. V niektorých krajinách podporujú vlády ba nky tak, že ukladajú do nich
vkladyainéúverovéfacility,ktorésúdostupnézaúrokovémiery,ktorésú podstatnepodtrhovýmimierami.
V týchto prípadoch komentár manažmentu často zverejňuje rozsah týchto vk ladov a facilít a ich účinok
na čistý výnos.254 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
SÚVAHA
18. Banka by mala prezentovať súvahu, ktorá zoskupuje majetok a záväzky podľa ich charakteru a uvádza ich
v poradí, ktoré odráža ich relatívnu likviditu.
19. Navyše k požiadavkám iných medzinárodných účtovných štandardov by zvere jnenia v súvahe alebo
poznámky k výkazom účtovnej závierky mali zahŕňať nasledujúci majetok a z áväzky, ale nemali by sa
obmedzovať iba na ne:
Majetok:
— peniaze a zostatky na účtoch v centrálnej banke,— štátne pokladničné poukážky a iné zmenky oprávnené na rediskontovanie v centrálnej banke,
— štátne a ostatné cenné papiere držané na obchodné účely,— umiestnenie kapitálu v iných bankách, úvery a zálohy iným bankám,— ostatné umiestnenia kapitálu na peňažnom trhu,— úvery a zálohy zákazníkom, a— investičné cenné papiere.Záväzky:— vklady od iných bánk,— ostatné vklady peňažného trhu,— sumy dlžné iným vkladateľom,— depozitné certifikáty,— vlastné zmenky a iné záväzky doložené dokumentmi, a— ostatné vypožičané peňažné prostriedky.
20.
Najužitočnejší prístup k členeniu majetku a záväzkov banky je zoskupiť ic h podľa ich charakteru a uviesť
ich v približnom poradí podľa likvidity; čo sa môže približne rovnať ich do bám splatnosti. Obežné
aneobežnépoložkysaprezentujúoddelene,pretoževäčšinamajetkuazávä zkovbankysamôžerealizovať
alebo vyrovnať v blízkej budúcnosti.
21. Rozlíšenie medzi zostatkami v iných bankách a zostatkami s inými časťami p eňažného trhu a od iných
vkladateľov je dôležitou informáciou, pretože poskytuje pochopenie vzť ahov banky s inými bankami
a s peňažným trhom a jej závislosť na nich. Preto banka zverejňuje oddelene :
a) zostatky v centrálnej banke;
b) umiestnenia kapitálu v iných bankách;c) ostatné umiestnenia kapitálu na peňažnom trhu;d) vklady od iných bánk;e) ostatné vklady peňažného trhu; af) ostatné vklady.
22.
Banka vo všeobecnosti nepozná majiteľov svojich depozitných certifikát ov, pretože sú obyčajne
obchodované na otvorenom trhu. Preto banka zverejňuje oddelene vklady, k toré sa získali vydaním
vlastných depozitných certifikátov alebo iných prevoditeľných cenných papierov.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 255
23. Suma,vktorejjekaždýmajetokalebozáväzokuvedenývsúvahe,bysanemala kompenzovaťodpočítaním
iného záväzku alebo majetku, pokiaľ neexistuje zákonné právo kompenzova ť a kompenzácia predstavuje
očakávanie, pokiaľ ide o realizáciu alebo vysporiadanie majetku alebo zá väzku.
24. Banka by mala zverejniť objektívne hodnoty každej triedy svojho finančné ho majetku a záväzkov, ako to
požadujú IAS 32, Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia, IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie
a oceňovanie.
25. IAS 39 berie do úvahy štyri kategórie finančného majetku: pôžičky a pohľad ávky vytvorené podnikom,
investície držané do dátumu splatnosti, finančný majetok držané pre obch odovanie, a finančný majetok
kdispozíciinapredaj.Bankaminimálnezverejníobvykléhodnotysvojhof inančnéhomajetkupretietoštyri
kategórie.
PODMIENENÉ SKUTOČNOSTI A ZÁVÄZKY VRÁTANE PODSÚVAHOVÝCH POLOŽIEK
26. Banka by mala zverejniť nasledujúce podmienené záväzky a záväzky:
a) charakter a rozsah záväzkov poskytnúť úver, ktoré sú neodvolateľné, pr etože nemôžu byť stiahnuté
podľa želania banky bez rizika vyvolania významnej pokuty alebo nákladu; a
b) charakter a sumu podmienených záväzkov a záväzkov ktoré vznikajú z pods úvahových položiek
vrátane tých, ktoré sa vzťahujú na:
i) priame úverové náhrady vrátane všeobecných záruk zadĺženosti, bankov é akceptačné záruky
a záložné akreditívy, ktoré slúžia ako finančné záruky za úvery a cenné pap iere;
ii) určité podmienené záväzky vrátane záruk plnenia ktoré súvisia s trans akciou, obligácií ktoré sú
ponúknuté na kúpu, warantov a záložných akreditívov, ktoré sa vzťahujú na určité transakcie;
iii) krátkodobésamolikvidnézáväzky,ktorésúvisiasobchodomavznikaj úzpohybovtovarov,akosú
dokumentárne úvery, kde sa základná zásielka použije ako záruka;
iv) tie dohody o predaji a spätnom odkúpení, ktoré nie sú vykázané v súvahe;v) položky, ktoré súvisia s úrokom a kurzom cudzej meny vrátane swapov, opc ií a futures;
vi) ostatné záväzky, krátkodobé pôžičky a revolvingové upísané úvery.
27.
IAS37,Rezervy,podmienenézáväzkyapodmienenépohľadávky,savovšeobe cnostizaoberásaúčtovaním
a zverejňovaním podmienených záväzkov. Štandard má pre banku dôležitý vý znam, pretože banky často
podnikajú v mnohých druhoch podmienených záväzkov a záväzkov niektorých odvolateľných a iných
neodvolateľných, ktoré často významnou sumou a podstatne väčšie ako u iný ch komerčných podnikov.
28. Mnohé banky vstupujú aj do transakcií, ktoré nemožno súčasne vykázať ako m ajetok alebo záväzky
vsúvahe,alektorézapríčiňujúvznikpodmienenýchskutočnostíazáväzko v.Takétopodsúvahovépoložky
často predstavujú dôležitú časť podnikania banky a môžu mať významný vply v na úroveň rizika, ktorému
je banka vystavená. Tieto položky môžu zvyšovať alebo znižovať ostatné ri ziká, napríklad hedgingom
majetku alebo záväzkov v súvahe. Podsúvahové položky môžu vzniknúť z tran sakcií vykonávaných
v zastúpení zákazníkov alebo z vlastnej obchodnej pozície banky.
29. Používatelia účtovnej závierky potrebujú vedieť o podmienených skutočn ostiach a neodvolateľných
záväzkoch banky kvôli požiadavkám, ktoré môžu klásť na jej likviditu, sol ventnosť a vrodenú možnosť
potenciálnych strát. Používatelia tiež požadujú adekvátne informácie o charaktere a sume podsúvahových
transakcií uskutočnených bankou.256 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
SPLATNOSTI MAJETKU A ZÁVÄZKOV
30. Banka by mala zverejniť analýzu majetku a záväzkov podľa významných zo skupení podľa doby splatnosti
založených na zostávajúcom období k súvahovému dňu do zmluvného dátumu sp latnosti.
31. Zosúlaďovanie a kontrolované chybné zosúlaďovanie dôb splatnosti a ú rokových mier majetku a záväzkov
je základom riadenia banky. Pre banky nie je obvyklé, aby ich vždy mali úpln e zosúladené, keďže obchody
sačastouskutočňujúzaneistýchpodmienokasúrôznehodruhu.Nezosúlade nápozíciapotenciálnezvyšuje
ziskovosť, ale môže zvýšiť aj riziko strát.
32. Splatnosti majetku a záväzkov a schopnosť nahradiť za prijateľný nákl ad úročené záväzky, keď nadobudnú
splatnosť, sú dôležitými faktormi pri hodnotení likvidity banky a jej vys tavenia sa zmenám úrokových mier
a výmenných kurzov. Aby boli poskytované informácie, ktoré sú dôležité pr e hodnotenie jej likvidity,
zverejňuje banka, ako minimum, analýzu majetku a záväzkov do relevantnýc h zoskupení dôb splatnosti.
33. Zoskupenia splatností použité na jednotlivý majetok a záväzky sa líši a podľa jednotlivých bánk a podľa
vhodnosti na konkrétny majetok a záväzky. Príklady použitých období zahŕ ňajú nasledujúce:
a) do jedného mesiaca;
b) od jedného do troch mesiacov;c) od troch mesiacov do jedného roka;d) od jedného do piatich rokov; ae) od piatich rokov a viac.
Obdobiasúčastokombinované,napríkladvprípadeúverovazáloh,zoskupe nímtých,ktorésúdojedného
roka,atých,ktorésúnadjedenrok.Aksasplácanierozvrhnenačasovéobdo bia,každásplátkajealokovaná
do obdobia, v ktorom je zmluvne dohodnutá alebo sa očakáva, že bude zaplate ná alebo obdržaná.
34. Jedôležité,abyobdobiasplatnostiprijatébankoubolirovnaképrema jetokazáväzky.Totoobjasňujerozsah,
v ktorom sú doby splatnosti zosúladené, a následne závislosť banky od inýc h zdrojov likvidity.
35. Splatnosti môžu byť vyjadrené ako:
a) obdobie zostávajúce do dátumu splatenia;
b) pôvodné obdobie do dátumu splatenia; aleboc) obdobie zostávajúce do ďalšieho dátumu, ku ktorému môžu byť úrokové mie ry zmenené.
Analýzamajetkuazáväzkovpodľaichzostávajúcichobdobídodátumovspla teniaposkytujenajlepšízáklad
pre zhodnotenie likvidity banky. Banka môže tiež zverejniť doby splatnos ti založené na pôvodnom období
splatnostidodátumusplatnosti,abyposkytlainformácieosvojomfinanč nomzaisteníaobchodnejstratégii.
Banka môže navyše zverejniť zoskupenia dôb splatností, ktoré sú založené na období zostávajúcom do
ďalšieho dátumu, ku ktorému môžu byť úrokové miery zmenené, aby demonštro vala svoje vystavenie sa
rizikám úrokových mier. Manažment môže tiež poskytnúť, vo svojom komentá ri k účtovnej závierke
informácie o vystavení riziku úrokovej mier y a o spôsobe, ako riadi a kontroluje takéto vystavenia.
36. V mnohých krajinách možno vklady uložené v banke vybrať na požiadanie a bankou poskytnuté zálohy
môžu byť splatné na požiadanie. V praxi sa však tieto vklady a zálohy často u držiavajú dlhé obdobia bez
vybratia alebo splatenia; preto dátum účinnosti splatenia je neskorší ak o zmluvný dátum. Banka aj napriek
tomuzverejňujeanalýzuvyjadrenúvtermínochzmluvnýchdôbsplatností, ajkeďzmluvnéobdobiesplatenia
často nie je účinným obdobím, pretože zmluvné dátumy odrážajú riziká likv idity prikladané majetku
a záväzkom banky.
37. Niektorý majetok banky nemá zmluvný dátum splatnosti. Obdobie, o ktor om sa predpokladá, že tento
majetok bude splatný, sa obvykle berie ako očakávaný dátum, ku ktorému sa b ude majetok realizovať.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 257
38. Zhodnotenie likvidity banky používateľmi z jej zverejnenia zoskupen í dôb splatnosti sa robí v kontexte
miestnychbankovýchpraktíkvrátanedostupnostipeňažnýchfondovbanká m.Vniektorýchkrajináchsúpri
bežnompodnikanídostupnékrátkodobéfinančnéprostriedkyzpeňažnéhot rhu,alebovnúdziodcentrálnej
banky. V iných krajinách to tak nie je.
39. Aby sa používateľom umožnilo plne porozumieť zoskupeniam dôb splatno stí, treba zverejnenia v účtovnej
závierke doplniť informáciami, ako je pravdepodobnosť splatenia za zost ávajúce obdobie. Preto môže
manažment poskytnúť vo svojom komentári k účtovnej závierke informácie o účinných obdobiach
a o spôsobe, ako riadi a kontroluje riziká a vystavenia sa rizikám spojeným s rozličnými dobami splatnosti
a profilmi úrokovej miery.
KONCENTRÁCIA MAJETKU, ZÁVÄZKOV A PODSÚVAHOVÝCH POLOŽIEK
40. Banka by mala každú významnú koncentráciu svojho majetku, záväzkov a pods úvahových položiek
zverejniť. Takéto zverejnenia by sa mali urobiť s ohľadom na zemepisné obl asti, zákaznícke alebo
priemyselnéskupinyaleboinékoncentrácierizika.Bankabymalatiežzve rejniťsumuvýznamnýchčistých
vystavení sa riziku cudzích mien.
41. Bankazverejňujevýznamnékoncentrácievdistribúciisvojhomajetk uavzdrojisvojichzáväzkov,pretože
je to užitočný náznak potenciálnych rizík spočívajúcich v realizácii maj etku a finančných prostriedkov
dostupnýchbanke.Takétozverejneniasarobiasohľadomnazemepisnéobla sti,zákazníckeapriemyselné
skupiny a iné koncentrácie rizika, ktoré sú v podmienkach banky primerané . Dôležitá je aj analýza
a vysvetlenie podsúvahových položiek. Zemepisné oblasti môžu zahŕňať je dnotlivé krajiny, skupiny krajín
alebo regióny v rámci krajiny; zverejnenia o zákazníkoch sa môžu zaoberať so sektormi ako sú štátne
averejnésubjekty,akomerčnéaobchodnépodniky.Takétozverejneniasar obiaakoakékoľvekinformácie
o segmentoch požadované IAS 14, vykazovanie o segmentoch.
42. Ajzverejneniepodstatnýchčistýchvystavenírizikucudzejmenyjeužito čnýnáznakrizikastrátvznikajúcich
zo zmien vo výmenných kurzoch.
STRATY Z ÚVEROV A ZÁLOH
43. Banka by mala zverejniť nasledujúce:
a) účtovnúzásadu,ktoráopisujezákladňu,podľaktorejsanedobytnéúver y,úverovazálohyvykazujúako
náklad a odpisujú;
b) podrobnosti pohybov v rezerve na straty z úverov a záloh počas obdobia, b anka by mala zverejniť
oddelenesumuvykázanúakonákladvobdobíprestratyznedobytnýchúverov azáloh,sumuúčtovanú
vobdobípreodpísanéúverovazálohy,asumupripísanúkdobruzaobdobiepr eúverovazálohy,skôr
odpísané ako boli získané späť;
c) súhrnnú sumu rezervy na straty z úverov a záloh k súvahovému dňu;
d) súhrnnú sumu zahrnutú v súvahe pre úverov a zálohy, pri ktorých úrok nena rastá a základňu použitú
pri určení účtovnej hodnoty takýchto úverov a záloh.
44. Všetkysumyrezervovanésohľadomnastratyzúverovazálohnavyšektýmstr atám,ktorébolišpecificky
identifikované alebo potenciálne straty, ktoré skúsenosť naznačuje, že sú prítomné v portfóliu úverov
azáloh,bymalibyťzaúčtovanéakoprídelynerozdelenýchziskov.Akékoľv ekúveryvyplývajúcezozníženia
takýchtosúmmajúzanásledokzvýšenienerozdelenýchziskovaniesúzahrn utépriurčovaníčistéhozisku
alebo straty za dané obdobie.258 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
45. Vbežnompodnikaníbývanevyhnutné,žebankyutrpiastratyzúverov,záloh ainýchúverovýchfacilítako
výsledok toho, že sa stanú čiastočne alebo úplne nevymožiteľnými. Suma st rát, ktorá bola špecificky
identifikovaná,savykazujeakonákladaodpočítavaodúčtovnejhodnotyp ríslušnejkategórieúverovazáloh
akorezervanastratyzúverovazáloh.Sumapotenciálnychstrát,ktorénie súšpecifickyidentifikované,ale
ktoré skúsenosť naznačuje, že sú prítomné v portfóliu úverov a záloh, sa ti ež vykazuje ako náklad
a odpočítava od celkovej účtovnej hodnoty úverov a záloh ako rezerva na str aty z úverov a záloh. Odhad
týchto strát závisí od úsudku manažmentu; je však nevyhnutné, aby manažme nt používal svoje odhady
dôsledne od obdobia k obdobiu.
46. Miestneokolnostialebolegislatívamôžuvyžadovaťalebopovoľovaťbank e,abyrezervovalasumyprestraty
z úverov a záloh navyše k tým stratám, ktoré boli špecificky identifikovan é a k tým potenciálnym stratám,
priktorýchskúsenosťnaznačuje,žesúvportfóliuúverovazálohprítomné .Všetkytietorezervovanésumy
predstavujúprídelynerozdelenýchziskovanienákladypriurčovaníčist éhoziskualebostratyzaobdobie.
Podobne všetky úvery vyplývajúce zo zníženia takýchto súm majú za následo k zvýšenie nerozdelených
ziskov a nie sú zahrnuté pri určovaní čistého zisku alebo straty za obdobie .
47. Používatelia účtovnej závierky bánk potrebujú poznať dosah, aký mali na f inančnú pozíciu a výnosnosť
banky straty z úverov a záloh; to im pomáha posúdiť účinnosť, s ktorou banka použila svoje zdroje. Preto
banka zverejňuje súhrnnú sumu rezervy na straty z úverov a záloh k súvahové mu dňu. Pohyby v rezerve
vrátane súm skôr odpísaných, ktoré boli získané späť počas obdobia, sa vyk azujú oddelene.
48. Bankasamôžerozhodnúť,ženebudečasovorozlišovaťúroknaúveralebozál ohu,napríklad,keďjedlžník
viacakošpecifickéobdobievnedoplatkuvzhľadomnaplatbuúrokualebois tiny.Bankazverejňujesúhrnnú
sumu úverov a záloh k súvahovému dňu, na ktoré nie je úrok časovo rozlíšený, a základňu použitú
na určenie účtovnej hodnoty takýchto úverov a záloh. Je žiaduce, aby banka zverejňovala, či vykazuje
úrokovývýnosnatakétoúveryazálohyadosah,ktorýmáčasovénerozlišova nieúrokunajejvýkazziskov
a strát.
49. Ak úvery a zálohy nemožno získať späť, odpisujú sa a účtujú oproti rezerve n a straty. V niektorých
prípadochsaneodpisujú,pokiaľsaneskončilivšetkypotrebnéprávnepos tupyanestanovilakonečnásuma
straty. V iných prípadoch sa odpisujú skôr, napríklad keď dlžník nezaplat il žiaden úrok alebo nesplatil
žiadnu istinu, ktorá bola splatná v určitom období. Keďže sa líši obdobie, v ktorom sa nedobytné úvery
azálohyodpisujú,môžehrubásumaúverovazáloharezervnastratyzapodob nýchokolnostívýznamne
kolísať. Výsledkom je, že banka zverejňuje svoju politiku pre odpisovani e nedobytných úverov a záloh.
VŠEOBECNÉ BANKOVÉ RIZIKÁ
50. Všetkysumydanébokomprevšetkybankovérizikávrátanebudúcichstrátai nýchnepredvídateľnýchrizík
alebo podmienených skutočností by sa mali zverejniť oddelene ako prídely nerozdelených ziskov. Všetky
úvery vyplývajúce zo zníženia takýchto súm majú za následok zvýšenie nero zdelených ziskov a nemali by
byť zahrnuté pri určení čistého zisku alebo straty za obdobie.
51. Miestne okolnosti alebo legislatíva môžu vyžadovať alebo povoľovať bank e odložiť sumy pre všeobecné
bankové riziká, vrátane budúcich strát alebo iných nepredvídateľných ri zík, navyše k nákladom za straty
z úverov a záloh určených v súlade s odsekom 45. Od banky sa môže tiež požadov ať alebo má povolené
odložiťsumyzapodmienenéskutočnostinavyšektým,prektoréječasovéro zlíšeniepožadovanévIAS10,
Podmienenéskutočnostiaudalosti,ktorénastanúposúvahovomdni.Takét osumyprevšeobecnébankové
riziká a podmienené skutočnosti sa nekvalifikujú na vykazovanie ako reze rvy podľa IAS 37, Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené pohľadávky. Preto banka vykazuje takéto sumy ako prídely
nerozdelenýchziskov.Jetopotrebnénavyhnutiesa.Tietonákladymôžuvi esťknadhodnoteniuzáväzkov,
podceneniu majetku alebo nezverejnenému časovému rozlíšeniu a rezervám a predstavujú príležitosti
na skreslenie čistého príjmu a vlastného imania.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 259
52. Výkaz ziskov a strát nemôže predstavovať relevantné a spoľahlivé informá cie o výnosnosti banky, ak čistý
ziskalebostratazaobdobiezahŕňaúčinkynezverejnenýchsúmodložených prevšeobecnébankovériziká
alebododatočnépodmienenéskutočností,alebonezverejnenéúveryvyplý vajúcezozrušeniatakýchtosúm.
Podobnesúvahanemôžeposkytovaťrelevantnéaspoľahlivéinformácieofi nančnejsituáciibanky,aksúvaha
zahŕňa nadhodnotené záväzky, podhodnotený majetok, alebo nezverejnené časové rozlíšenia či rezervy.
MAJETOK ZASTAVENÝ AKO ZÁRUKA
53. Banka by mala zverejniť súhrnnú sumu zaručených záväzkov a charakter a účt ovnú hodnotu majetku
zastaveného ako záruka.
54. Vniektorýchkrajináchsaodbánkvyžaduje,buďzákonomalebonárodnýmzvy kom,abyposkytlimajetok
ako záruku na podporu určitých vkladov a iných záväzkov. Sumy, ktorých sa t o týka, sú často značné,
a preto môžu mať podstatný účinok na stanovenie finančnej situácie banky.
SPRÁVCOVSKÉ ČINNOSTI
55. Bankybežnekonajúakosprávcoviamajetkuavystupujúvinýchzmocnenecký chfunkciách,ktorémajúza
následok držanie a umiestnenie majetku v zastúpení jednotlivcov, trusto v, penzijných programov a iných
inštitúcií. Pod podmienkou, že správcovstvo alebo podobný vzťah je právn e podložený, tento majetok nie
jemajetkombanky,apretoniejezahrnutývjejsúvahe.Akjebankazaradená dopodstatnýchsprávcovských
činností, zverejnenie tejto skutočnosti a náznak rozsahu týchto činnost í sa urobí v jej účtovnej závierke,
z dôvodu potencionálneho záväzku, ak zlyhá vo svojich zmocneneckých povi nnostiach. Na tento účel
činnosti trustu nezahŕňajú funkcie bezpečnostných schránok.
TRANSAKCIE SPRIAZNENÝCH OSÔB
56. IAS 24, Zverejnenia o spriaznených osobách, sa vo všeobecnosti zaoberá so zverejneniami vzťahov
spriaznenej osoby a transakciami medzi vykazujúcim podnikom a jeho spria znenými osobami.
V niektorých krajinách zákon alebo regulačné orgány zabraňujú alebo obme dzujú bankám vstupovať do
transakcií zo spriaznenými osobami, kým v iných krajinách sú takéto trans akcie povolené. IAS 24 je
osobitne dôležitý pri prezentácii účtovnej závierky banky v krajine, kto rá takéto transakcie povoľuje.
57. Určité transakcie medzi spriaznenými osobami sa môžu uskutočňovať za roz dielnych podmienok od
transakcií s inými než spriaznenými osobami. Banka môže napríklad vyplat iť dopredu väčšiu sumu alebo
účtovať nižšie úrokové sadzby spriaznenej osobe ako by za tých istých okol ností urobila nespriaznenej
osobe;zálohyalebovkladysamôžupresúvaťmedzispriaznenýmiosobamirý chlejšieasmenšouformalitou
ako,keďsúzahrnuténespriaznenéosoby.Ajkeďtransakciespriaznenejos obyvznikajúpribežnomchode
bankového podnikania, informácie o takýchto transakciách sú pre potreby používateľov dôležité a ich
zverejnenie vyžaduje IAS 24.
58. Keďbankavstúpiladotransakciísospriaznenýmiosobami,jevhodnézvere jniťcharaktervzťahuspriaznenej
osoby, typy transakcií a prvky transakcií potrebné na porozumenie účtovn ej závierke banky. Prvky, ktoré
by boli bežne zverejnené, aby sa vyhovelo IAS 24, zahrňujú úverovú politik u banky voči spriazneným
osobám a vzhľadom na transakcie spriaznenej osoby, sumu zahrnutú v alebo p odiel:
a) každého z úverov alebo záloh, vkladov a akceptácií a vlastných zmeniek; zverejnenia môžu zahŕňať
súhrnnésumynezaplatenékzačiatkuakoncuobdobia,akoajzálohy,vklady ,splátkyainézmenypočas
obdobia;260 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) každého z hlavných druhov výnosov, úrokových nákladov a zaplatených pr ovízií;
c) sumy nákladov vykázanej v období pre straty z úverov a záloh a sumy rezerv k súvahovému dňu;
d) neodvolateľných záväzkov, podmienených skutočností a záväzkov vznik ajúcich z podsúvahových
položiek.
DÁTUM ÚČINNOSTI
59. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreúčtovnézávierk ybánkzostavenézaobdobia
začínajúce 1. januára 1991 alebo neskôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 31
(REVIDOVANÝ 2000)
Účtovné vykazovanie podielov v spoločných podnikoch
IAS 31 bol schválený predsedníctvom v novembri 1990.
V novembri 1994 bolo znenie IAS 31 prepracované z dôvodu predloženia v revi dovanej forme prijatej pre
medzinárodné účtovné štandardy v roku 1991. Pôvodne schválený text nebol nijako podstatne zmenený. Bol sčasti
zmenený po terminologickej stránke s cieľom zosúladenia so súčasnou prax ou Rady IAS.
V júli 1998 sa zrevidovali odseky 39 a 40, aby boli konzistentné s IAS 36, a pr idal sa nový odsek 41.
V decembri 1998 boli odseky 35 a 42 z IAS 31 zmenené a doplnené nahradením odk azov na IAS 25, Účtovanie
finančných investícií, odkazmi na IAS 39, Finančné nástroje: vykazovani e a oceňovanie.
Vmarci1999sazmeniladoplnilodsek45vIAS10(revidovaný1999),Udalost iposúvahovomdni,abysadosiahol
súlad s terminológiou v IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené p ohľadávky.
IAS 31 sa týka jedna interpretácia SIC:
— SIC-13: spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné príspevky spoloční kov.
OBSAH
ODSEKY
Rozsah 262
Definície 262
Formy spoločných podnikov 263
Zmluvné dohody 26313/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 261
Spoločne kontrolované činnosti 264
Spoločne kontrolovaný majetok 264Spoločne kontrolované jednotky 265Konsolidovaná účtovná závierka spoločníka 266Základné riešenie – podielová konsolidácia 266Prípustné alternatívne riešenie – metóda vlastného imania 267Výnimky zo základného a prípustného alternatívneho riešenia 267Individuálna účtovná závierka spoločníka 267Transakcie medzi spoločníkom a spoločnými podnikmi 268Vykazovanie podielov v spoločných podnikoch v účtovnej závierke investo ra 268
Výkonní riaditelia spoločných podnikov 268Zverejňovanie 268
Dátum účinnosti 269
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal uplatňovať pri účtovaní podielov do spoločných po dnikov a pri vykazovaní
majetku, záväzkov, výnosov a nákladov v spoločných podnikoch v účtovnej z ávierke spoločníkov
ainvestorovbezohľadunaštruktúrualeboformy,ktorésapoužívajúpriči nnostiachspoločnýchpodnikov.
DEFINÍCIE
2.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v tomto uvedenom význame:
Spoločný podnik je zmluvnou dohodou, podľa ktorej dva alebo viaceré subje kty vykonávajú hospodársku
činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole.
Kontrola je právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery hospodárskej č innosti s cieľom dosiahnutia
úžitkov z nej.Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasené podieľanie sa na spoločnej kont role hospodárskej činnosti.
Podstatný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prev ádzkových zámeroch
hospodárskej činnosti, ale nie je to kontrola ani spoločná kontrola týcht o zámerov.
Spoločník je zmluvnou stranou v spoločnom podniku a má spoločnú kontrolu n ad daným spoločným
podnikom.Investorvspoločnompodnikujezmluvnoustranouvspoločnompodnikuanem áspoločnúkontrolunad
týmto spoločným podnikom.262 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Podielová konsolidácia je metóda účtovníctva a výkazníctva, podľa ktore j podiely spoločníka na každej
položkemajetku,záväzkov,výnosovanákladovspoločnekontrolovanejje dnotkysazoskupujúspôsobom
riadokporiadkuspodobnýmipoložkamiúčtovnejzávierkyspoločníkaaleb osúvykazovanéakoosobitné
položky v účtovnej závierke spoločníka.
Metódavlastnéhoimaniajemetódaúčtovaniaavykazovania,podľaktorejp odielvspoločnekontrolovanej
jednotke sa najskôr zaznamená v nákladoch a následne upraví o zmeny čistýc h majetku spoločne
kontrolovanej jednotky po nadobudnutí spoločného podielu. Výkaz ziskov a strát zobrazuje výsledky
činností vyplývajúcich zo spoločného podielu v spoločne kontrolovanej j ednotke.
Formy spoločného podniku
3.Spoločné podniky majú mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento štandard ide ntifikuje tri rozsiahle typy –
spoločnekontrolovanéčinnosti,spoločnekontrolovanýmajetokaspoloč nekontrolovanéjednotky,ktorésú
obvykleopísanéakospoločnépodnikyavyhovujúdefiníciispoločnéhopod niku.Nasledujúcecharakteristiky
sú zhodné pre všetky typy spoločného podniku:
a) dvaja alebo viacerí spoločníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou; ab) zmluvná dohoda ustanovuje spoločnú kontrolu.
Zmluvná dohoda
4.Existencia zmluvnej dohody zabezpečuje rozlíšenie podielov, ktoré znam enajú spoločnú kontrolu od
investícií do pridružených podnikov, v ktorých má investor podstatný vpl yv (pozri IAS 28, Účtovanie
investícií do pridružených podnikov). Činnosti, ktoré nespadajú pod spo ločnú kontrolu podľa zmluvnej
dohody, nie sú spoločným podnikom na účely tohto štandardu.
5.Zmluvná dohoda sa môže uzavrieť rôznymi spôsobmi, napríklad ako zmluva me dzi spoločníkmi alebo ako
zápisnica zo zhromaždenia spoločníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zakotvená v stanovách alebo
inýchpredpisochspoločnéhopodniku.Nechužideoakúkoľvekformu,zmluv nádohodajeobvyklepísomná
a obsahuje nasledujúce náležitosti:
a) činnosť, trvanie a vykazovacia povinnosť spoločného podniku;b) menovanie predstavenstva alebo totožného riadiaceho orgánu spoločné ho podniku a hlasovacie práva
spoločníkov;
c) kapitálové vklady spoločníkov; ad) podieľanie sa spoločníkov na výkonoch, výnosoch, nákladoch alebo výsl edkoch hospodárenia
spoločného podniku.
6.
Zmluvnádohodastanovujespoločnúkontrolunadspoločnýmpodnikom.Táto požiadavkazabezpečuje,aby
žiaden zo spoločníkov nemohol jednostranne kontrolovať činnosť. Dohoda vymedzuje tie rozhodnutia
v oblastiach nevyhnutných na ciele spoločného podniku, ktoré vyžadujú sú hlas všetkých spoločníkov, a tie
rozhodnutia, ktoré môžu vyžadovať súhlas určenej väčšiny spoločníkov.
7.Zmluvná dohoda môže určovať jedného spoločníka ako výkonného riaditeľa a lebo manažéra spoločného
podniku. Výkonný riaditeľ nekontroluje spoločný podnik, ale zúčastňuje sa na realizácii finančných
a prevádzkových zámerov odsúhlasených spoločníkmi v súlade so zmluvnou d ohodou a delegovaných
na výkonného riaditeľa. Ak má výkonný riaditeľ právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery
hospodárskej činnosti, potom podnik kontroluje a ten je dcérskym podniko m výkonného riaditeľa, a nie
spoločným podnikom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 263
SPOLOČNE KONTROLOVANÉ ČINNOSTI
8.Niekedy činnosť spoločného podniku spočíva v používaní majetku a ostatný ch zdrojov spoločníkov bez
založenia kapitálovej spoločnosti, osobnej spoločnosti alebo inej jedn otky, alebo finančnej štruktúry, ktorá
by bola oddelená od spoločníkov ako takých. Každý spoločník používa vlast ný nehnuteľnosti, stroje
a zariadenia a využíva svoje vlastné zásoby. Taktiež mu vznikajú vlastné n áklady a záväzky a pribúdajú mu
vlastnéfinancie,čopredstavujejehovlastnépovinnosti.Činnostispol očnéhopodnikusamôžuuskutočňovať
zamestnancami spoločníka súbežne s podobnými činnosťami spoločníka. Do hoda o spoločnom podniku
obvykle stanovuje postup, ktorým sa tržby z predaja výrobkov spoločného p odniku a akékoľvek náklady
vynaložené spoločne rozdeľujú medzi spoločníkov.
9.Akopríkladspoločnekontrolovanýchčinnostíje,akdvajaaleboviacerís poločnícikombinujúsvoječinnosti,
zdroje a odborné znalosti s cieľom vyrábať a predávať konkrétny výrobok, a ko napríklad lietadlo. Každý
zo spoločníkov realizuje samostatne určitú časť výrobného procesu. Každ ý spoločník znáša svoje vlastné
nákladyapodieľasanatržbáchzpredajalietadla,tentopodieljestanove nývsúladesozmluvnoudohodou.
10. Vzhľadom na svoje podiely v spoločne kontrolovaných činnostiach by mal sp oločník oddelene vykazovať
v individuálnej účtovnej závierke a následne v konsolidovanej účtovnej z ávierke:
a) majetok, ktorý kontroluje, a záväzky, ktoré vznikajú; a
b) náklady, ktoré sa vynaložia, a svoj podiel na výnosoch, ktoré sa získajú z predaja tovaru a služieb
spoločného podniku.
11. Pretožemajetok,záväzky,výnosyanákladysúvždyvykázanévindividuáln ejúčtovnejzávierkespoločníka
a nadväzne v jeho konsolidovanej účtovnej závierke, nie sú vyžadované žia dne úpravy alebo konsolidačné
postupy vzhľadom na tieto položky, ak spoločník predkladá konsolidovanú účtovnú závierku.
12. Osobitné účtovné zápisy sa nemusia pri samotnom spoločnom podniku vyžado vať a účtovná závierka sa
nemusí zostaviť pri spoločnom podniku. Spoločníci môžu však pripraviť ma nažérske účty, aby mohli
vyhodnotiť výnosnosť spoločného podniku.
SPOLOČNE KONTROLOVANÝ MAJETOK
13. Niekedy spoločný podnik spočíva v spoločnej kontrole a často v spoločn om vlastníctve jedného alebo
viacerých majetku vložených do spoločného podniku alebo nadobudnutých s cieľom spoločného podniku
azameranýchnaúčelspoločnéhopodniku.Majetoksapoužívakvôlizískani uvýhodprespoločníkov.Každý
spoločník má právo na podiel na výstupoch z majetku a každý znáša zodpoveda júci podiel vynaložených
nákladov.
14. Takéto spoločné podniky neznamenajú založenie kapitálovej spoločno sti, osobnej spoločnosti alebo inej
jednotky, alebo finančnej štruktúry, ktorá by bola oddelená od spoločník ov. Každý spoločník má kontrolu
nad svojim podielom z budúcich hospodárskych úžitkov prostredníctvom je ho podielu na spoločne
kontrolovanom majetku.
15. Spoločnekontrolovanýmajetoksauplatňujevťažobnompriemysleropy ,plynuanerastov;napríkladmnohé
podniky vyrábajúce ropné produkty môžu spoločne kontrolovať a prevádzko vať ropovody. Každý
zo spoločníkov používa ropovod na prepravu svojich vlastných produktov, za čo znáša odsúhlasenú časť
nákladov na prevádzku ropovodu. Iným príkladom spoločne kontrolovaných majetku je, keď dva podniky
spoločne kontrolujú pozemky, každý dostáva podiel z prijatého nájomného a znáša časť nákladov.
16. Vzhľadom na svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku by mal spolo čník vykázať vo svojej
individuálnej účtovnej závierke a nadväzne v konsolidovanej účtovnej zá vierke:
a) vlastný podiel na spoločne kontrolovanom majetku, členenom podľa druh u majetku;
b) všetky záväzky, ktoré vznikli;264 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) vlastný podiel na záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoloč níkmi vo vzťahu k spoločnému
podniku;
d) všetky výnosy z predaja alebo použitia jeho podielu na výkonoch spoločn ého podniku spolu s jeho
podielom na všetkých nákladoch vynaložených pri spoločnom podniku; a
e) všetky náklady, ktoré sa vynaložili vzhľadom na podiel do spoločného po dniku.
17. Vzhľadomnasvojpodielnaspoločnekontrolovanommajetkuzahrniekaž dýspoločníkdosvojichúčtovných
zápisovavykazujevosvojejindividuálnejúčtovnejzávierkeanadväznev konsolidovanejúčtovnejzávierke:
a) svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku členený skôr podľa chara kteru majetku ako investícií.
Napríklad podiel na spoločne kontrolovanom ropovode sa člení na nehnuteľ nosti, stroje a zariadenia;
b) všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní jeho podie lu na majetku;
c) svojpodielnakaždomzáväzkuvzniknutomspoločnesostatnýmispoloční kmivovzťahukspoločnému
podniku;
d) všetky výnosy z predaja alebo využitia svojho podielu na výkonoch spolo čného podniku spolu
s podielom na všetkých nákladoch vynaložených pri spoločnom podniku; a
e) všetky náklady, ktoré sa vynaložili vzhľadom na podiely do spoločného p odniku, napríklad tie, ktoré
súvisia s financovaním spoločníkovho podielu na majetk u a s predajom jeho podielu na výkonoch.
Pretože majetok, záväzky, výnosy a náklady sú vždy vykázané v individuáln ej účtovnej závierke spoločníka
a nadväzne v jeho konsolidovanej účtovnej závierke, nepožadujú sa žiadne úpravy alebo iné konsolidačné
postupy vzhľadom na tieto položky, ak spoločník prezentuje konsolidovan ú účtovnú závierku.
18. Nakladanie so spoločne kontrolovaným majetkom vyjadruje podstatu a h ospodársku realitu a obvykle
i právnu formu spoločného podniku. Osobitné účtovné zápisy o spoločnom po dniku sa môžu obmedziť
na tie náklady, ktoré sa vynakladajú spoločne s ostatnými spoločníkmi a sp oločníci ich znášajú vo výške
odsúhlasených podielov. Účtovná závierka nemusí sa zostaviť za spoločný podnik, hoci spoločníci si môžu
viesť manažérske účty, aby mohli vyhodnotiť výnosnosť spoločného podnik u.
SPOLOČNE KONTROLOVANÉ JEDNOTKY
19. Spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktorý predstavuje za loženie kapitálovej spoločnosti,
osobnej spoločnosti alebo inej jednotky, v ktorej má každý spoločník podi el. Jednotka pôsobí rovnakým
spôsobomakoostatnépodnikystým,žezmluvnádohodamedzispoločníkmist anovujespoločnúkontrolu
nad hospodárskymi aktivitami jednotky.
20. Spoločne kontrolovaná jednotka disponuje majetkom spoločného podniku, spôsobuje záväzky a náklady
a dosahuje výnosy. Môže vstupovať do zmluvných vzťahov vo vlastnom mene a z abezpečovať financie
na účely činnosti spoločného podniku. Každý spoločník má právo na podiel z výsledkov hospodárenia
spoločne kontrolovanej jednotky, i keď niektoré spoločne kontrolované j ednotky vykonávajú tiež
rozdeľovanie produktov zo spoločného podniku.
21. Obvyklým príkladom spoločne kontrolovanej jednotky je prípad, keď dva po dniky spoja svoje činnosti
v konkrétnom type podnikania prevodom príslušných majetku a záväzkov do s poločne kontrolovanej
jednotky. Ďalším príkladom je, ak podnik začne podnikať v zahraničí v spol upráci s vládou alebo iným
orgánom danej krajiny, a to založením samostatnej jednotky, ktorá je spol očne kontrolovaná daným
podnikom a vládou alebo iným orgánom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 265
22. Mnohéspoločnekontrolovanéjednotkysúpodobnésvojímcharakteromtýmf ormámspoločnéhopodniku,
ktoré sa nazývajú spoločne kontrolované činnosti alebo spoločne kontrol ovaný majetok. Napríklad
spoločník môže previesť spoločne kontrolovaný majetok ako je ropovod do s poločne kontrolovanej
jednotky kvôli daňovým alebo iným dôvodom. Podobne spoločník môže prispi eť do spoločne
kontrolovanej jednotky majetkom, ktorý sa budú používať spoločne. Niekt oré spoločne kontrolované
činnostitiežpredpokladajúzaloženiespoločnekontrolovanejjednotky kvôlikonkrétnejčiastkovejčinnosti,
napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo servis výrobku po jeho pre daji.
23. Spoločne kontrolovaná jednotka aj naďalej vedie vlastné účtovníctvo a zo stavuje a predkladá účtovnú
závierku tým istým spôsobom, ako ostatné podniky v súlade s príslušnými vn útroštátnymi predpismi
a medzinárodnými účtovnými štandardmi.
24. Každý zo spoločníkov obvykle prispieva peňažnými prostriedkami alebo in ými zdrojmi do spoločne
kontrolovanejjednotky.Tietopríspevkysazohľadňujúvúčtovnýchzápis ochspoločníkaavykazujúvjeho
individuálnej účtovnej závierke ako investície do spoločne kontrolovan ej jednotky.
Konsolidovaná účtovná závierka spoločníka
Základné riešenie – podielová konsolidácia
25. Spoločníkbymalvosvojejkonsolidovanejúčtovnejzávierkevykázaťsvoj podielvspoločnekontrolovanej
jednotke použitím jedného z dvoch variantov podielovej konsolidácie.
26. Pri vykazovaní podielu v spoločne kontrolovanej jednotke v konsolidovan ej účtovnej závierke je
nevyhnutné, aby spoločník uprednostnil zobrazenie podstaty a hospodárs kej skutočnosti dohody pred
konkrétnou štruktúrou alebo formou spoločného podniku. V spoločne kontr olovanej jednotke má
spoločník kontrolu nad svojím podielom na budúcich hospodárskych úžitko ch prostredníctvom svojho
podielunamajetkuazáväzkochspoločnéhopodniku.Tátopodstataahospod árskaskutočnosťsazobrazuje
vkonsolidovanejúčtovnejzávierkespoločníka,akspoločníkvykazujesv ojepodielynamajetku,záväzkoch,
výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky použitím jedného z dvoch variantov podielovej
konsolidácie podľa odseku 28.
27. Uplatňovaniepodielovejkonsolidácieznamená,žekonsolidovanásúvaha spoločníkaobsahujejehopodiel
na majetku, ktorý spoločne kontroluje, a jeho podiel na záväzkoch, za ktor é je spoločne zodpovedný.
Konsolidovaný výkaz ziskov a strát spoločníka obsahuje jeho podiel na výn osoch a nákladoch spoločne
kontrolovanej jednotky. Viaceré spôsoby vhodné na uplatňovanie podielo vej konsolidácie sú podobné
postupom na konsolidáciu investícií do dcérskych podnikov, ktoré sú vysv etlené v IAS 27, Konsolidovaná
účtovná závierka a účtovanie investícií do dcérskych podnikov.
28. Na zvýšenie účinnosti podielovej konsolidácie sa môžu používať rôzne var ianty vykazovania. Spoločník
môžekombinovaťsvojpodielnakaždomzmajetku,záväzkov,výnosovanákla dovspoločnekontrolovanej
jednotky s podobnými položkami vo svojej konsolidovanej účtovnej závier ke prevzatím riadok po riadku.
Napríklad môže kombinovať svoj podiel na zásobách spoločne kontrolovane j jednotky so zásobami
konsolidovanej skupiny a svoj podiel na nehnuteľností, strojov a zariade niach spoločne kontrolovanej
jednotky s tými istými položkami konsolidovanej skupiny. Spoločník môže eventuálne vykázať osobitne
riadkovépoložkypresvojepodielynamajetku,záväzkoch,výnosochanákl adochspoločnekontrolovanej
jednotky vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke. Napríklad môže vyk ázať svoj podiel na obežnom
majetku v spoločne kontrolovanej jednotke osobitne ako časť obežných maj etku konsolidovanej skupiny;
môže vykázať svoj podiel na nehnuteľností, strojoch a zariadeniach spolo čne kontrolovanej jednotky
samostatne ako časť nehnuteľností, strojov a zariadení konsolidovanej s kupiny. Obidva tieto varianty
vykazovania vedú pri vykazovaní k rovnakým sumám čistých výnosov ako aj pr i každej z hlavných
členených skupín majetku, záväzkov, výnosov a nákladov; oba spôsoby sú pr ípustné na účely tohto
štandardu.
29. Nech je použitý ktorýkoľvek variant s cieľom zvýšiť účinnosť podielovej k onsolidácie, je nevhodné
kompenzovaťakýkoľvekmajetokalebozáväzkyodpočítanímodostatnýchzá väzkovalebomajetku,alebo
výnosov, alebo nákladov odpočítaním od ostatných nákladov, alebo výnoso v s výnimkou, ak existuje
legislatívna forma kompenzácie a kompenzácia sa očakáva ako realizácia m ajetku alebo vysporiadanie
záväzku.266 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
30. Spoločník by mal prerušiť uplatňovanie podielovej konsolidácie od dátum u, ku ktorému sa končí jeho
spoločná kontrola nad spoločne kontrolovanou jednotkou.
31. Spoločník preruší uplatňovanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku kt orému sa končí jeho podiel
nakontrolespoločnekontrolovanejjednotky.Totosamôžestať,napríkla dakspoločníkodpredásvojpodiel
aleboakvzniknútakévonkajšieobmedzeniaspoločnekontrolovanejjedno tky,žesanemôžusledovaťdané
ciele.
Prípustné alternatívne riešenie – metóda vlastného imania
32. Spoločníkmôževykazovaťvosvojejkonsolidovanejúčtovnejzávierkesvo jpodielvspoločnekontrolovanej
jednotke použitím metódy vlastného imania.
33. Niektorí spoločníci vykazujú svoje podiely v spoločne kontrolovanej jed notke použitím metódy vlastného
imaniapodľaIAS28,Účtovanieinvestíciídopridruženýchpodnikov.Použ itiemetódyvlastnéhoimaniaje
uprednostňovanétými,ktoríargumentujú,ženiejevhodnékombinovaťkon trolovanépoložkysospoločne
kontrolovanými položkami a tými, ktorí sú presvedčení, že spoločníci maj ú skôr podstatný vplyv a nie
spoločnú kontrolu v spoločne kontrolovanej jednotke. Tento štandard neo dporúča používanie metódy
vlastného imania, pretože podielová konsolidácia lepšie zobrazuje pods tatu a hospodársku skutočnosť
podieluspoločníkavspoločnekontrolovanejjednotke,čojekontrolanad podielomspoločníkanabudúcich
hospodárskych úžitkoch. Napriek tomu tento štandard dovoľuje používať m etódu vlastného imania ako
prípustné alternatívne riešenie pri vykazovaní podielov v spoločne kont rolovaných jednotkách.
34. Spoločník by mal prerušiť používanie metódy vlastného imania od dátumu, k u ktorému prestáva mať
spoločnú kontrolu alebo podstatný vplyv v spoločne kontrolovanej jednot ke.
Výnimky zo základného a prípustného alternatívneho riešenia
35. Spoločník by mal zúčtovať nasledujúce podiely v súlade s IAS 39, Finančné n ástroje: vykazovanie
a oceňovanie:
a) podiely v spoločne kontrolovanej jednotke, ktorá je nadobudnutá a vlas tnená výlučne s cieľom jej
následného odpredania v blízkej budúcností; a
b) podielyvspoločnekontrolovanejjednotke,ktorájeprevádzkovanápod vplyvomprísnychdlhodobých
obmedzení, ktoré významne znižujú schopnosť uskutočniť transfer fondov spoločníkovi.
36. Uplatnenie podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania je nev hodné, ak podiel v spoločne
kontrolovanej jednotke sa nadobudne a drží výlučne s perspektívou jeho ná sledného predaja v blízkej
budúcnosti. Je tiež nevhodné, ak spoločne kontrolovaná jednotka sa prevá dzkuje pod vplyvom prísnych
dlhodobých obmedzení, ktoré významne znižujú schopnosť uskutočniť tran sfer fondov spoločníkovi.
37. Od dátumu, ku ktorému sa spoločne kontrolovaná jednotka stáva dcérskym po dnikom spoločníka,
spoločníkúčtujesvojepodielyvsúladesIAS27,Konsolidovanáúčtovnázá vierkaaúčtovanieinvestíciído
dcérskych podnikov.
Individuálna účtovná závierka spoločníka
38. Vmnohýchkrajináchspoločnícipredkladajúindividuálnuúčtovnúzávier ku,abysplnilizákonnéaleboiné
požiadavky. Takáto individuálna účtovná závierka sa zostavuje, aby spln ila množstvo požiadaviek
vzhľadom na to, že v rôznych krajinách sa používajú rôzne spôsoby vykazova nia. Nadväzne na to tento
štandard nestanovuje uprednostňovanie ani jedného spôsobu riešenia.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 267
TRANSAKCIE MEDZI SPOLOČNÍKOM A SPOLOČNÝM PODNIKOM
39. Akspoločníkvložímajetokdospoločnéhopodnikualeboichpredá,vykázan ieľubovoľnejčastiziskualebo
straty z tejto transakcie by malo vyjadrovať podstatu transakcie. Pokiaľ majetok drží spoločný podnik a za
predpokladu,žespoločníktransferovalvýznamnérizikoaodmenyzvlastn íctva,spoločníkbymalvykázať
lentúčasťziskualebostraty,ktorápripadánapodielyostatnýchspoločn íkov (1)Spoločníkbymalvykázať
plnú sumu každej straty, ak vklad alebo predaj poskytuje dôkaz o znížení či stej realizačnej hodnoty
obežných majetku alebo o strate zo zníženia hodnoty.
40. Ak spoločník nakúpi majetok zo spoločného podniku, spoločník by nemal vyk ázať svoj podiel na ziskoch
spoločného podniku z transakcie, až kým znova nepredá daný majetok nezávi slej zmluvnej strane.
Spoločníkbymalvykázaťsvojpodielnastratáchvyplývajúcichztýchtotr ansakciítýmistýmspôsobomako
na ziskoch. Výnimkou sú prípady, keď straty vyjadrujú zníženie obežných m ajetku v čistej realizačnej
hodnote alebo straty zo zníženia hodnoty. Vtedy sa majú vykázať okamžite.
41. Spoločník stanovuje návratnú sumu majetku podľa IAS 36, Zníženie hodnoty majetku, aby sa určilo, či
transakcia medzi spoločníkom a spoločným podnikom poskytuje dôkaz o zníž ení hodnoty majetku. Pri
stanovenípoužiteľnejhodnotysaodhadujúbudúcepeňažnétokyzmajetku, atonazákladenepretržitého
používania majetku a do jeho konečného vyradenia zo spoločného podniku.
VYKAZOVANIE PODIELOV V SPOLOČNOM PODNIKU V ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE INVESTORA
42. Investor v spoločnom podniku, ktorý sa nezúčastňuje spoločnej kontroly, by mal vykazovať svoje podiely
v spoločnom podniku vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke v súlade s 1AS 39 Finančné nástroje:
vykazovanieaoceňovaniealeboakmápodstatnývplyvvspoločnompodniku, vsúladesIAS28,Účtovanie
investícií do pridružených podnikov. V individuálnej účtovnej závierke investora, ktorý zostavuje aj
konsolidovanú účtovnú závierku, môže tiež vykazovať investície v náklad och.
VÝKONNÍ RIADITELIA SPOLOČNÝCH PODNIKOV
43. Konateliaalebomanažérispoločnéhopodnikubymalizaúčtovaťvšetkyodm enyvsúladesIAS18,Výnosy
z bežnej činnosti.
44. Jedenaleboviaceríspoločnícimôžuvystupovaťakovýkonníriaditeliaal ebomanažérispoločnéhopodniku.
Výkonní riaditelia sú obvykle platení za takéto povinnosti manažérskymi odmenami. Odmeny sú
zaúčtované v spoločnom podniku ako náklady.
ZVEREJŇOVANIE
45. Spoločníkbymalzverejniťsúhrnnasledujúcichpodmienenýchzáväzkov,i baakjepravdepodobnosťstraty
malá, oddelene od sumy ostatných podmienených záväzkov:
a) všetky podmienené záväzky, ktoré spoločník zapríčinil vo vzťahu k jeho podielom v spoločnom
podniku, a jeho podiel na každom z týchto podmienených záväzkov, ktoré bol i spôsobené spoločne
s ostatnými spoločníkmi;
b) jeho podiel na podmienených záväzkoch samotného spoločného podniku, z a ktorý je podmienene
zodpovedný; a
c) tiepodmienenézáväzky,ktorévznikajúvdôsledkupodmienenejzodpove dnostispoločníkazazáväzky
ostatných spoločníkov spoločného podniku.
(1) Pozri tiež SIV – 13, spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné príspevk y spoločníkov.268 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
46. Spoločníkbymalzverejniťcelkovúsumunasledujúcichzáväzkovsúvisiac ichsjehopodielmivspoločnom
podniku oddelene od ostatných záväzkov:
a) všetky kapitálové záväzky spoločníka súvisiace s jeho podielmi v spolo čnom podniku a jeho podiel
na kapitálových záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločník mi; a
b) jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotného spoločného podniku.
47. Spoločník by mal zverejniť zoznam a opis podielov do významného spoločnéh o podniku a pomerný
vlastníckypodielvlastnenývspoločnekontrolovanýchjednotkách.Spol očník,ktorývykazujesvojepodiely
v spoločne kontrolovaných jednotkách, používajúc spôsob vykazovania ri adok po riadku na podielovú
konsolidáciu alebo metódu vlastného imania, by mal zverejniť súhrn každe j položky obežných majetku,
dlhodobých majetku, obežných záväzkov, dlhodobých záväzkov, výnosov a n ákladov, ktoré súvisia
s podielmi do spoločného podniku.
48. Spoločník, ktorý nezostaví konsolidovanú účtovnú závierku, pretože nem á dcérske podniky, by mal
zverejniť informácie vyžadované v odsekoch 45, 46 a 47.
49. Je vhodné, aby spoločník, ktorý nezostavuje konsolidovanú účtovnú závie rku, pretože nemá dcérske
podniky,poskytovaltieistéinformácieosvojichpodielochdospoločnéh opodnikuakotíspoločníci,ktorí
konsolidovanú účtovnú závierku zostavujú.
DÁTUM ÚČINNOSTI
50. S výnimkou odsekov 39, 49 a 41 tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné
závierky zostavené k 1. januáru 1992 alebo neskôr.
51. Odseky39,40a41sastávajúúčinnýmikudňuúčinnostiIAS36,t.j.preriadn eúčtovnézávierkyzostavené
k 1. júlu 1999 a neskôr, pokiaľ sa IAS 36 neuplatní už skôr.
52. Odseky 39 a 40 tohto štandardu boli schválené v júli 1998 a nahradili odseky 39 a 40 v IAS 31, Účtovné
vykazovaniepodielovnaspoločnompodniku,prepracovanéhovroku1994.O dsek41tohtoštandardusa
doplnil v júli 1998 medzi odseky 40 a 41 IAS 31, prepracovaného v roku 1994.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 33
Zisk na akciu
TentomedzinárodnýúčtovnýštandardbolschválenýpredsedníctvomRadyI ASvjanuári1997anadobúdaúčinnosť
pre účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce l. januárom 1998 ale bo neskôr.
V roku 1999 bol zmenený a doplnený odsek 45, aby sa nahradili odkazy na IAS 10 , Podmienené skutočnosti
a udalosti, ktoré nastanú po súvahovom dni, odkazmi na IAS 10 (revidovaný 1 999), udalosti po súvahovom dni.
IAS 33 sa týka táto interpretácia SIC:
— SIC-24: zisk za akciu – finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré sa môžu vyspo riadať v akciách.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 269
OBSAH
Odseky
Cieľ 270
Rozsah 270
Podniky, ktorých akcie sú verejne obchodovateľné 270
Podniky, ktorých akcie nie sú verejne obchodovateľné 271Definície 271
Oceňovanie 272
Základný zisk na akciu 272
Zisk – základ 272
Na jednu akciu – základ 272
Rozriedený zisk na jednu akciu 275Zisk – rozriedený 276
Na jednu akciu – rozriedené 277
Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie 278Prepočet 280
Prezentácia 281
Zverejňovanie 281
Dátum účinnosti 282
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je určiť princípy na zisťovanie a predkladanie zis kov na akciu, ktoré zlepšia výkonnostné
porovnaniemedzirôznymipodnikmipočastohoistéhoobdobiaamedzirôzny miúčtovnýmiobdobiamivtomistom
podniku.Tentoštandardjezameranýnamenovateľvkalkuláciiziskovnaje dnuakciu.Hociúdajeoziskochnajednu
akciu sú limitované z hľadiska rôznych účtovných zásad použitých pri urče ní „zisku“, výkazníctvu napomôže
dôsledné určenie menovateľa.
ROZSAH
Podniky, ktorých akcie sú verejne obchodovateľné
1.Tentoštandardsamáuplatňovaťvpodnikoch,ktorýchbežnéakciealebopot enciálnebežnéakciesúverejne
obchodovateľné , a v podnikoch, ktoré sa nachádzajú v procese emisie bežných akcií alebo po tenciálnych
bežných akcií na verejných burzách cenných papierov.270 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
2.V prípade predkladania oboch účtovných závierok, bežnej aj konsolidovan ej, informácie vyžadované týmto
štandardom sa musia predkladať len na základe konsolidovaných údajov.
3.Používatelia účtovnej závierky materského podniku sa väčšinou zaujímaj ú a potrebujú byť informovaní
o výsledkoch činnosti skupiny ako celku.
Podniky, ktorých akcie nie sú verejne obchodovateľné
4.Podnik, ktorý nemá bežné alebo potenciálne bežné verejne obchodovateľné akcie, ale ktorý zverejňuje zisk
na jednu akciu, by mal vypočítať a zverejniť sumu zisku na jednu akciu v súla de s požiadavkami tohto
štandardu.
5.Odpodniku,ktoréhobežnéakcieanipotenciálnebežnéakcieniesúverejne obchodovateľné,sanevyžaduje
zverejnenieziskovnaakciu.Porovnateľnosťvofinančnomvýkazníctveme dzipodnikmisavšakzabezpečuje,
akktorýkoľvekztýchtopodnikov,ktorýsivyberieuverejniťzisknaakciu ,vypočítavazisknaakciuvsúlade
s princípmi tohto štandardu.
DEFINÍCIE
6.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Bežnáakciajemajetkovýnástroj,ktorýsapodriaďujevšetkýmostatnýmsk upinámmajetkovýchnástrojov.
Potenciálna bežná akcia je finančný nástroj alebo iná zmluva, ktorá môže d ávať svojmu držiteľovi právo
na bežné akcie.
Waranty alebo opcie sú finančné nástroje, ktoré dávajú svojmu držiteľovi právo na kúpu bežných akcií.
7.Bežné akcie sa podieľajú na čistom zisku za dané obdobie až po ostatných typ och akcií, ako sú napríklad
prioritnéakcie.Podnikmôžemaťviacakojedendruhbežnýchakcií.Bežnéa kcietohoistéhodruhubudúmať
rovnaké práva na obdržanie dividend.
8.Príklady na potenciálne bežné akcie sú:
a) dlžné alebo majetkové nástroje vrátane prioritných akcií, ktoré sú kon vertibilné na bežné akcie;
b) waranty na akcie a opcie;c) plány pre zamestnancov, ktoré dovoľujú zamestnancom obdržať bežné akc ie ako súčasť ich
odmeňovania, a ostatné plány nákupov akcií; a
d) akcie,ktorébysaemitovalinazákladesplneniaurčitýchpodmienokvyp lývajúcichzozmluvnýchdohôd,
ako je napríklad kúpa podniku alebo iných majetku.
9.
VsúvislostisvýznamomšpecifikovanýmvIAS32,Finančnénástroje:vykaz ovanieaprezentácia,súpoužité
nasledujúce pojmy:
Finančný nástroj je každá zmluva, ktorá dáva podnet na vznik finančného ma jetku v jednom podniku
a finančného záväzku alebo majetkového nástroja v druhom podniku.Majetkový nástroj je akákoľvek zmluva, ktorá potvrdzuje zostávajúci pod iel na majetku podniku po
odpočítaní všetkých jeho záväzkov.Objektívna hodnota je suma, za ktorú sa môže majetok vymeniť, alebo záväzo k vyrovnaný v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 271
OCEŇOVANIE
Základný zisk na akciu
10. Základný zisk na akciu by sa mal vypočítať delením čistého zisku alebo stra ty za dané obdobie, ktorý
prináleží bežným akcionárom, váženým priemerom počtu bežných akcií neuh radených počas daného
obdobia.
Zisk – základ
11. Naúčelyvýpočtuzákladnéhoziskunaakciu,čistýziskalebostratazadané obdobie,ktorýprináležíbežným
akcionárom, by mal byť čistý zisk alebo strata za príslušné obdobie po odčí taní prioritných dividend.
12. Všetky položky výnosov a nákladov, ktoré sa vykazujú v danom období vrátan e daňových nákladov,
mimoriadnych položiek a menšinových podielov, sú zaradené do určovania č istého zisku alebo straty
v danom období (pozri IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné ch yby a zmeny v účtovných
zásadách). Suma čistého zisku priradená prioritným akcionárom vrátane p rioritných dividend na dané
obdobiesaodpočítaodčistéhoziskuzadanéobdobie(alebopridanákčiste jstratezadanéobdobie)vsnahe
vypočítať čistý zisk alebo stratu za dané obdobie, ktorý prináleží bežným akcionárom.
13. Suma prioritných dividend, ktorá sa odpočíta od čistého zisku za dané obdo bie, je:
a) suma akýchkoľvek prioritných dividend z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných na dané
obdobie; a
b) plná suma požadovaných prioritných dividend na kumulatívne prioritné akcie za dané obdobie, či už
boli alebo neboli dividendy deklarované. Suma prioritných dividend za da né obdobie nezahŕňa sumu
žiadnej prioritnej dividendy z kumulatívnych prioritných akcií vyplate nej alebo deklarovanej počas
bežného obdobia viažucej sa k predchádzajúcim obdobiam.
Na jednu akciu – základ
14. Scieľomvýpočtuzákladnéhoziskunajednuakciubymalbyťpočetbežnýc hakciíváženýmpriemerompočtu
bežných akcií v obehu počas daného obdobia.
15. Vážený priemer počtu bežných akcií v obehu počas daného obdobia odráža skutočnosť, že množstvo
akciovéhokapitálumôžebyťrôznevpriebehudanéhoobdobiaakodôsledokv äčšiehoalebomenšiehopočtu
akciívobehupočasakéhokoľvekobdobia.Jetopočetbežnýchakciívobehun azačiatkuobdobiaupravený
o počet bežných akcií odkúpených naspäť alebo emitovaných počas daného ob dobia, násobený faktorom
„časových váh“. Časová váha predstavuje počet dní, v ktorých sú konkrétne akcie v obehu ako podiel
z celkového počtu dní daného obdobia; za mnohých okolností je vhodný odhad váženého priemeru.
Príklad – vážený priemer počtu akcií
Emitované
akcieVlastné
akcieZostávajúce
akcie v obehu
1. január 20X1 Stav na začiatku roka 2 000 300 1 700
31. máj 20X1 Emisia nových akcií za hotovosť 800 — 2 5001. december 20X1 Nákup vlastných akcií v hotovosti — 250 2 25031. december 20X1 Stav na konci roka 2 800 550 2 250
Postup výpočtu váženého priemeru:
(1 700 × 5/12)+(2 500 × 6/12)+ (2 250 × 1/12)=2146 akcií alebo:
(1700 × 12/12) + (800 × 7/12) – (250 × 1/12)=2146 akcií272 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
16. Vo väčšine prípadov sa akcie započítavajú do váženého priemerného poč tu akcií od dátumu, v ktorom sú
splatné (čo je všeobecne dátum ich emisie), napríklad:
a) bežné akcie emitované výmenou za hotovosť sa započítavajú vtedy, keď sa má uskutočniť platba;
b) bežné akcie emitované za dobrovoľné preinvestovanie dividend z bežnýc h alebo prioritných akcií, sa
započítavajú, keď sú splatné dividendy;
c) bežné akcie emitované ako dôsledok konverzie dlžného nástroja na bežné akcie sa započítavajú dňom
splatnosti úrokov;
d) bežné akcie emitované ako prostriedok vyrovnania úrokov alebo istiny i ných finančných nástrojov sa
započítavajú dňom splatnosti úrokov;
e) bežné akcie emitované výmenou za vyrovnanie záväzku podniku sa započít avajú ku dňu vyrovnania;
f) bežnéakcieemitovanésozámeromnadobudnutiamajetkuinýchakojehoto vosťsazapočítavajúkudňu
vykázania nadobudnutia; a
g) bežnéakcieemitovanévrámciposkytovaniaslužiebpodnikusazapočíta vajúkudňuposkytnutiaslužieb.
Vtýchtoprípadochsanačasovaniezapočítaniabežnýchakciíurčujekonkr étnymitermínmiapodmienkami
priradenými k ich emisii. Podstata každej zmluvy spojenej s emisiou by sa m ala adekvátne posúdiť.
17. Bežné akcie emitované ako súčasť nákupného zámeru v podnikovej kombin ácii, ktorá je akvizíciou, sa
zahrňujúdováženéhopriemerupočtuakciíkudňuakvizície,pretoženadob údateľvčleňujevýsledkyoperácií
nadobudnutého podniku do svojho výkazu ziskov a strát od dátumu akvizície . Bežné akcie, emitované ako
súčasťpodnikovejkombinácie,ktoroujezlúčeniepodielov,sazahrňujúd ovýpočtuváženéhopriemerupočtu
akciípočasvšetkýchpredkladanýchobdobí,pretožeúčtovnázávierkakom binovanéhopodnikusazostavuje
tak,akokebytakátokombinovanájednotkaexistovalavždy.Tedapočetbež nýchakciípoužitýchnavýpočet
základného zisku na jednu akciu v podnikovej kombinácii, ktorou je zlúčen ie podielov, sa rovná súčtu
váženéhopriemerupočtuakciíkombinovanýchpodnikov,upravenýchosumu akciípodniku,ktoréhoakcie
zostávajú v obehu po uskutočnení kombinácie.
18. Keď sú bežné akcie emitované v čiastočne splatenej forme, takéto čiast očne splatené akcie sa považujú za
frakciu bežných akcií v takom rozsahu, v akom mali nárok na dividendy relat ívnym podielom k plne
splateným bežným akciám za účtovné obdobie.
19. Bežné akcie, ktoré sa emitujú na základe splnenia určitých podmienok ( podmienene emitované akcie), sa
považujúzaakcievobehu,asazahrnúdovýpočtuzákladnéhoziskunajednua kciuoddátumu,odktorého
bolisplnenévšetkynevyhnutnépodmienky.Bežnéakciezostávajúcevobeh u,ktorésúpodmienenenávratne
(t. j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa považujú za podmienene emitov ané akcie.
20. Váženýpriemerpočtubežnýchakciízostávajúcichvobehuzadanéobdob ieazavšetkypredkladanéobdobia
bysamalupraviťpreprípadyinéakojekonverziapotenciálnychbežnýchak cií,ktorézmenilipočetbežných
akcií zostávajúcich v obehu bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch.
21. Bežné akcie sa môžu emitovať alebo počet akcií sa môže znížiť bez zodpov edajúcej zmeny v zdrojoch.
Príklady zahŕňajú:
a) kapitalizáciu alebo bonusovú emisiu (známu v niektorých krajinách ako dividendy vo forme cenných
papierov);13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 273
b) bonusový prvok v nejakých iných prípadoch, napríklad bonusový prvok pr i dodatočnom vydaní práv
existujúcim akcionárom;
c) štiepenie akcií; a
d) obrátené štiepenie akcií (konsolidácia akcií).
22. Prikapitalizácii,bonusovejemisiialeboštiepeníakciísabežnéakc iepreexistujúcichakcionárovemitujúbez
toho,abysadodatočnebralidoúvahy.Taktosapočetbežnýchakciízostáva júcichvobehuzvýšibezzvýšenia
zdrojov. Počet bežných akcií zostávajúcich v obehu pred týmto prípadom sa upraví o pomernú zmenu
v počte bežných akcií zostávajúcich v obehu tak, ako keby sa udalosť stala n a začiatku prvého vykázaného
obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za jednu“ sa počet zos távajúcich akcií v obehu pred
emisiouvynásobítromi,akchcemezískaťnovýsúčetakcií,alebodvomi,ak chcemezískaťpočetdodatočných
akcií.
23. S odvolaním sa na vyššie uvedený odsek 21 b), emisia bežných akcií v čase uplatnenia alebo konverzie
potenciálnych bežných akcií nebude obvykle zvyšovať bonusový prvok, pre tože potenciálne bežné akcie sa
zvyčajne emitovali v plnej hodnote, čoho výsledkom bola pomerná zmena v zd rojoch použiteľných
v podniku. Pri vydaní práv je realizačná cena obyčajne menšia než objektív na hodnota akcií. Preto takéto
vydanieprávobsahujeajbonusovýprvok.Početbežnýchakcií,ktorésapou žijúprivýpočtezákladnéhozisku
najednuakciuzavšetkyobdobiadovydaniapráv,jepočetbežnýchakciízos távajúcichvobehudodátumu
výdaja vynásobený nasledovným faktorom:
Objektívna hodnota na jednu akciu v momente pred uskutočnením práv
Teoretická objektívna hodnota bývalých práv na jednu akciu
Teoretickáobjektívnahodnotabývalýchprávnajednuakciusavypočítapr irátanímagregovanejobjektívnej
hodnotyakciívmomentepreduskutočnenímprávkvýnosomzuskutočneniapr ávavydelenímpočtomakcií
zostávajúcich v obehu po uskutočnení práv. V prípadoch, keď samotné práva sú verejne obchodovateľné
nezávisleodakciídodátumuichuskutočnenia,objektívnahodnotanaúčel ytohtovýpočtusastanovujepri
uzávierke posledného dňa, v ktorom sa akcie predávajú spoločne s právami.
Príklad – bonusová emisia
Čistý zisk 20X0 180
Čistý zisk 20X1 600Bežné akcie zostávajúce v obehu až do
30. septembra 20X1200
Bonusová emisia 1. októbra 20X1 bežné akcie za každú bežnú akciu zostávajú cu
v obehu k 30. septembru 20X1
200 x 2 = 400
Zisk na jednu akciu 20X1
600
(200+400)= 1,00
Zisk na jednu akciu 20X1
180
(200+400)= 0,30
Keďžebonusováemisiajeemisioubezdodatočnéhobraniadoúvahy,semisio usazaobchádza,akokebysauskutočnilado
začiatku roka 20X0, prvého vykazovaného obdobia.274 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Príklad – vydanie práv
Čistý zisk 20X0: 1 100; 20X1: 1 500; 20X2: 1 800
Akciezostávajúcevobehudodátumuvydaniapráv 500 akciíVydanie práv Jednanováakciazakaždýchpäťakciízostávajúcich
v obehu (100 nových akcií celkovo)
Realizačná cena: 5,00Dátum poslednej možnosti na uplatnenie práv:1. marca 20X1
Objektívna hodnota bežnej akcie tesne pred uplat-nením 1. marca 20X1 11,00
Výpočet teoretickej hodnoty bývalého práva na jednu akciu
Objektívna hodnota všetkých akcií v obehu + celková suma prijatá z uplatne nia práv
Počet akcií v obehu pred uplatnením práv + počet akcií emitovaných ku dňu up latnenia
(11,00 × 500 akcií )+(5,00 × 100 akcií )
500 akcií + l00 akcií
Teoretická hodnota bývalého práva na jednu akciu = 10,00
Výpočet opravnej položky
Objektívna hodnota jednej akcie pred uplatnením práva
Teoretická hodnota bývalého práva na jednu akciu11,00
10,00= 1,1
Výpočet zisku na jednu akciu (EPS)
20X0 20X1 20X2
20X0 EPS pôvodne uvádzaný: 1 100/500 akcií 2,20
20X0EPSprepočítanýpodľavydaniapráv:1 100/(500akciíx1.1) 2,0020X1 EPS vrátane vplyvu vydania práv
1500
(500 × 1,1 ×2
12)+(600 ×10
12)2,54
20X2 EPS 1 800/600 akcií 3,00
Rozriedený zisk na jednu akciu
24. S cieľom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu by sa mal byť čistý zisk p risúdiť bežným akcionárom
a vážený priemer počtu akcií v obehu upravený o vplyvy všetkých rozriedený ch potenciálnych bežných
akcií (1).
25. Výpočetrozriedenéhoziskunajednuakciujezhodnýskalkuláciouzákladn éhoziskunajednuakciu,pričom
sa berú do úvahy vplyvy všetkých rozriedených potenciálnych bežných akci í, ktoré sa nevyplatili počas
daného obdobia, t. j.:
a) čistý zisk za dané obdobie priradený bežným akciám sa zvýši o sumu divide nd a úrokov po zdanení,
vykázaných v danom období v súvislosti s rozriedenými potenciálnymi bežn ými akciami, a upraví
o akékoľvek zmeny vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by vyplývali z konver zie rozriedených
potenciálnych bežných akcií;
(1) Pozri tiež SIV-24: zisk na akciu – finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré sa môžu vysporiadať v akciách.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 275
b) vážený priemer počtu bežných akcií v obehu sa zvýši o vážený priemer počt u dodatočných bežných
akcií, ktoré by boli zostali v obehu za predpokladu konverzie všetkých roz riedených potenciálnych
bežných akcií.
Zisk – rozriedený
26. Scieľomvýpočturozriedenéhoziskunajednuakciubysasumačistéhozisku alebosstratyzadanéobdobie,
prisúdená bežným akcionárom, mala kalkulovať v súlade s odsekom 11, uprav ená o vplyvy po zdanení:
a) akékoľvek dividendy z rozriedených potenciálnych bežných akcií, ktor é sa odpočítali od prijatého
čistého zisku prináležiaceho bežným akcionárom, vypočítané v súlade s od sekom 11;
b) úroky vykázané za obdobie na rozriedené potenciálne bežné akcie; a
c) akékoľvek iné zmeny vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by boli výsledko m konverzie rozriedených
potenciálnych bežných akcií.
27. Pokonverziipotenciálnychbežnýchakciínabežnéakciesadividendy,úro kyaostatnévýnosyalebonáklady
spojené s týmito potenciálnymi bežnými akciami už nebudú vyskytovať. Nam iesto toho nové bežné akcie
budú oprávnené zúčastniť sa na čistom zisku určenom pre bežných akcionáro v. Čiže čistý zisk za dané
obdobie, prináležiaci bežným akcionárom, vypočítaný v súlade s odsekom 1 1, sa zvýši o sumu dividend,
úrokovaleboostatnýchvýnosovalebonákladov,ktorésaušetriaprikonve rziirozriedenýchpotenciálnych
bežnýchakciínabežnéakcie.Nákladyspojenéspotenciálnymibežnýmiakc iamiobsahujúpoplatkyazľavy
aleboprémie,ktorésapovažujúzaúpravyzisku(pozriIAS32).Sumadivide nd,úrokovaostatnýchvýnosov
alebo nákladov sa upravuje o dane vzniknuté v podniku, ktoré sa im priradia .
Príklad – konvertibilné obligácie
Čistý zisk 1 004
Bežné akcie v obehu 1 000Základný zisk na jednu akciu 1,00Konvertibilné obligácie 1,00Každý blok 10 obligácii je konvertibilný na 3 bežné akcieÚrokové náklady na bežný rok, ktoré sa vzťahujú
na záväzkovú časť konvertibilných obligácií10
Bežná a odložená daň vzťahujúca sa na dané úro-kové náklady4
Pozn.:
úrokové náklady obsahujú amortizáciu diskontu vznikajúceho pri prvotno m vykázaní záväzkovej zložky
(pozri IAS 32).
Upravený čistý zisk
1004 + 10 – 4 = 1010
Počet bežných akcií vyplývajúcich z konverzie obli-
gácií30
Počet bežných akcií použitých na výpočet rozriede-ného zisku na jednu akciu
1000 + 30 = 1030
Rozriedený zisk na jednu akciu1000
1030= 0,98276 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
28. Konverzia niektorých potenciálnych bežných akcií môže viesť k násled ným zmenám v ďalších výnosoch
alebo nákladoch. Napríklad redukcia úrokových nákladov v súvislosti s po tenciálnymi bežnými akciami
a z toho vyplývajúci nárast čistého zisku za dané obdobie môže viesť k zvýše niu nákladov súvisiacich
sodvodenýmplánomrozdeleniaziskumedzizamestnancov.Naúčelvýpočtur ozriedenéhoziskunajednu
akciu je čistý zisk alebo strata za dané obdobie upravená o akúkoľvek z taký chto následných zmien vo
výnosoch alebo nákladoch.
Na jednu akciu – rozriedené
29. Scieľomvýpočturozriedenýchziskovnajednuakciubymalbyťpočetbežnýc hakciíváženýmpriemerom
počtubežnýchakciípočítanýchvsúladesodsekmi14a20plusváženýprieme rpočtubežnýchakcií,ktoré
bysaemitovaliprikonverziivšetkýchpotenciálnychbežnýchakciínabež néakcie.Rozriedenépotenciálne
bežné akcie by sa mali považovať za prevedené na bežné akcie buď na začiatku obdobia, alebo k dátumu
emisie potenciálnych bežných akcií, ak je to neskôr.
30. Početbežnýchakcií,ktorébysaemitovaliprikonverziirozriedenýchpot enciálnychbežnýchakcií,saurčuje
podmienkami potenciálnych bežných akcií. Výpočet predpokladá najvýhod nejšiu mieru konverzie alebo
realizačnú cenu z hľadiska držiteľa potenciálnych bežných akcií.
31. Takakoprivýpočtezákladnéhoziskunajednuakciu,bežnéakcie,ktorýche misiajepodmienenávýskytom
určitých udalostí, by sa mali považovať za zostávajúce v obehu a zahrnuté d o výpočtu rozriedeného zisku
najednuakciu,aksasplnilipodmienky.Podmieneneemitovanéakciebysam alipriradiťnazačiatokdaného
obdobia(alebokdátumudohodyopodmienenýchakciách,akjetentoneskôr) .Aksapodmienkynesplnili,
početpodmieneneemitovanýchakciízahrnutýchdovýpočturozriedenéhoz iskunajednuakciusazakladá
na počte akcií, ktoré by sa emitovali, ak by koniec vykazovaného obdobia bo l koncom obdobia
podmienenosti. Oprava vykazovaných skutočností nie je povolená, ak nie s ú splnené podmienky po
ukončení obdobia podmienenosti. Ustanovenie tohto odseku platí rovnako na potenciálne bežné akcie,
ktorésaemitujúnazákladesplneniaurčitýchpodmienok(podmieneneemit ovanépotenciálnebežnéakcie).
32. Dcérsky podnik, spoločný podnik alebo pridružený podnik môžu emitovať po tenciálne bežné akcie, ktoré
súprevoditeľnébuďnabežnéakciedcérskehopodniku,spoločnéhopodniku alebopridruženéhopodniku,
alebo bežné akcie vykazujúceho podniku. Ak tieto potenciálne bežné akcie dcérskeho podniku
pridruženého podniku alebo spoločného podniku majú za následok rozriede nie konsolidovaného
základného zisku na jednu akciu vykazujúceho podniku, sú zahrnuté do výpo čtu rozriedeného zisku
na jednu akciu.
33. Scieľomvýpočturozriedenéhoziskunajednuakciubymalpodnikpredpokla daťuplatnenierozrieďujúcich
opciíaostatnýchrozriedenýchpotenciálnychbežnýchakciípodniku.Pre dpokladanévýnosyztýchtoemisií
by sa mali považovať za prijaté z emisie akcií v objektívnej hodnote. Rozdi el medzi počtom akcií už
emitovanýchapočtomakcií,ktorébysaemitovalivobjektívnejhodnote,b ysamalvysporiadaťakoemisia
bežných akcií bez dodatočného brania do úvahy.
34. Objektívna hodnota na tento účel sa vypočíta na základe priemernej ceny be žných akcií počas daného
obdobia.
35. Opcieaostatnédohodyonákupeakciísúrozrieďujúce,akbyvyúsťovalidoe misiebežnýchakciízamenej
akojeichobjektívnahodnota.Sumarozriedeniasavypočítaakoobjektívn ahodnotamínushodnotaemisie.
Teda pri postupe výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa na každú takú to dohodu pozerá tak, že
obsahuje:
a) zmluvu na emisiu určitého počtu bežných akcií za ich priemernú objektív nu hodnotu počas daného
obdobia. Akcie, ktoré sa emitujú, primerane sa ocenia a predpokladá sa, že nepôsobia ani rozrieďujúco
ani protirozrieďujúco. Neprihliada sa na ne pri výpočte rozriedeného zis ku na jednu akciu; a13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 277
b) zmluvu na emisiu zostávajúcich bežných akcií bez dodatočného brania do úvahy. Takéto bežné akcie
nevytvárajúpríjmyanemajúžiadnyvplyvnačistýziskpatriacinevyplate nýmbežnýmakciám.Pretosú
tieto akcie rozrieďujúce a sú pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akci u včlenené k počtu bežných
akcií v obehu.
Príklad – vplyvy akciových opcií na rozriedený zisk na jednu akciu
Čistý zisk za rok 20X1 1 200 000
Váženýpriemerpočtubežnýchakciívobehuvroku
20X1 500 000 akcií
Priemerná objektívna hodnota jednej bežnej akcie
v roku 20X1 20,00
Vážený priemer počtu opcií akcie upísaných v roku
20X1 1 000 000 akcií
Realizačná cena za akcie upísané na opciu v roku
20X1 15,00
Výpočet zisku na jednu akciu
z jednej akcie zisk akcie
Čistý zisk za rok 20X1 1 200 000Vážený priemer počtu akcií v obehu v roku 20X1 500 000Základný zisk na jednu akciu 2,40Počet akcií, na ktoré sa vzťahujú opcie 100 000Počet akcií, ktoré by sa emitovali v objektívnej
hodnote:
(100000 × 15,00)/20,00(
*) (75 000)
Rozriedený zisk na jednu akciu 2,29 1 200 000 525 000
(*) Zisksanezvýšil,keďžecelkovýpočetakciísazvýšillenopočetakcií(25 000)považovanýchnaúčelyvýpočtuzaemi-
tované bez dodatočného brania do úvahy (pozri vyššie uvedený odsek 35 písm . b)).
36. Tátometódavýpočtuvplyvuopciíaostatnýchdohôdonákupeakciívytvárat enistývýsledokakometóda
vlastných akcií, ktorá sa používa v niektorých krajinách. Toto však nezna mená, že podnik vstúpil do
transakcie, aby nakúpil vlastné akcie, čo nemusí byť uskutočniteľné za ur čitých podmienok alebo zákonné
v niektorých právnych systémoch.
37. V rozsahu, v ktorom čiastočne vyplatené akcie nemajú právo účasti na divid endách počas účtovného
obdobia, sa považujú tieto za ekvivalent warantov alebo opcií.
Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie
38. Potenciálnebežnéakciebysamalipovažovaťzarozrieďujúcevtedyalenvt edy,akbyichkonverzianabežné
akcie znížila čistý prevádzkový zisk na jednu akciu z pokračujúcich bežný ch činností.
39. Podnik používa čistý prevádzkový zisk ako „kontrolné číslo“, ktoré sa pou žíva na určenie, či potenciálne
bežné akcie sú rozrieďujúce alebo protirozrieďujúce. Čistý prevádzkový zisk je čistý zisk z bežnej činnosti
(definovaný v IAS 8) po odpočítaní prioritných dividend a po vylúčení polo žiek súvisiacich s ukončenými
operáciami; čiže neobsahuje mimoriadne položky, vplyvy zmien v účtovnýc h zásadách a vplyvy opráv
podstatných chýb.278 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
40. Potenciálne bežné akcie sú protirozrieďujúce, ak by ich konverzia na bežn é akcie zvýšila prevádzkový zisk
na jednu akciu alebo znížila stratu z jednej akcie z nepretržitej bežnej či nnosti. Vplyvy protirozrieďujúcich
potenciálnych bežných akcií sa pri výpočte rozriedeného zisku na jednu ak ciu ignorujú.
41. Pri uvažovaní, či potenciálne bežné akcie sú rozrieďujúce alebo protiroz rieďujúce, uvažuje sa skôr
samostatnenežsúhrnneokaždejemisiialebosériipotenciálnychbežných akcií.Poradie,vakomsauvažuje
s potenciálnymi bežnými akciami, môže vplývať na to, či sú alebo nie sú rozr ieďujúce. Preto v snahe
maximalizovať rozriedenie základného zisku na jednu akciu v každej emisi i alebo sérii potenciálnych
bežných akcií sa berie do úvahy poradie od najviac rozrieďujúcich po najme nej rozrieďujúce.
Príklad – určenie postupu na zahrnutie rozrieďujúcich cenných papierov d o výpočtu váženého
aritmetického priemeru počtu akcií.
Zisk – čistý zisk patriaci bežných akcionárom 10 000 000
Bežné akcie v obehu 2 000 000Priemerná objektívna hodnota jednej bežnej akcie
v priebehu roka75,00
Potenciálne bežné akcie
Opcie 100 000 s realizačnou cenou 60
Konvertibilné prioritné akcie 800 000 akcií oprávnených na kumulatívne d ivi-
dendy vo výške 8 na jednu akciu. Každá prioritná
akcia je konvertibilná na 2 bežné akcie
5 % konvertibilné obligácie Nominálna hodnota 100 000 000. Každých 1 000
obligácií je konvertibilných na 20 bežných akcií.Neexistujeamortizáciaemisnéhoážiaalebodiskon-tu,ktorábyovplyvnilaurčenieúrokovýchnákladov
Daňová sadzba 40 %
Zvýšenie ziskov prináležiacich bežným akcionárom pri konverzii potenci álnych bežných akcií.
Zvýšenie
v ziskochZvýšenie v počte
bežných akciíZisk na prírastok
akcií
Opcie
Zvýšenie v ziskoch nula
Prírastok emitovaných akcií bez prémie
100 000 × (75–60)7520 000 nula
Konvertibilné prioritné akcie
Zvýšenie čistého zisk u 8 × 800 000 6 400 000
Prírastok akci í 2 × 800 000 1 600 000 4,00
5 % konvertibilné obligácieZvýšenie čistého zisku
100 000 000×0,05× (1–4)3 000 000
Prírastok akcií 100 000 × 20 2 000 000 1,5013/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 279
Výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu Výpočet zisku na jednu akciu
Prináležiaci čistý
ziskBežné akcie Na jednu akciu
Ako sa vykazujú opcie 10 000 000 2 000 000 5,00
20 000
10 000 000 2 020 000 4,95 rozrieďujúce
Konvertibilné obligácie 5 % 3 000 000 2 000 000
13 000 000 4 002 000 3,23 rozrieďujúce
Konvertibilné prioritné akcie 6 400 000 1 600 000
19 400 000 5 620 000 3,45
protirozrieďujúce
Keďže rozriedené zisky na jednu akciu sú zvýšené pri uvažovaní s konvertib ilnými prioritnými akciami (z 3,23 na 3,45),
konvertibilné prioritné akcie sú protirozrieďujúce a neprihliada sa na n e pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu.
Preto je rozriedený zisk na jednu akciu vo výške 3,23.
Tento príklad nevykresľuje členenie konvertibilných finančných nástro jov medzi záväzky a vlastné imanie alebo členenie
súvisiacich úrokov a dividend medzi náklady a vlastné imanie, ako to vyžad uje IAS 32.
42. Potenciálnebežnéakciesavážiaobdobím,vktoromsanevyplácajúPotenci álnebežnéakcie,ktorésazrušili
alebo bolo im umožnené, aby v danom období prepadli, sú zahrnuté vo výpočte rozriedeného zisku
na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie, v ktorom boli v obehu. Pote nciálne bežné akcie, ktoré
sa konvertovali na bežné akcie počas vykazovaného obdobia, sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku
na jednu akciu od začiatku obdobia do dátumu konverzie; od dátumu konverzi e sa výsledné bežné akcie
zahŕňajú do základného i rozriedeného zisku na jednu akciu.
PREPOČET
43. Ak sa počet bežných alebo potenciálne bežných akcií v obehu zvýši následko m kapitalizácie, bonusovou
emisiou, štiepením akcií alebo sa zníži následkom obráteného štiepenia a kcií, výpočty základného
a rozriedeného zisku na jednu akciu za všetky predkladané obdobia by sa mal i spätne upraviť. Ak sa tieto
zmeny vyskytnú po súvahovom dni, ale pred vydaním účtovnej závierky, výpo čty zisku na jednu akciu
natútoúčtovnúzávierkuaúčtovnúzávierkupredkladanúvpredchádzajúci chobdobiachbysamalizakladať
nanovompočteakcií.Akvýpočetnajednuakciuodrážatakétozmenyvpočtea kcií,tátoskutočnosťsamusí
zverejniť. Navyše základný a rozriedený zisk na jednu akciu za všetky pred kladané obdobia by sa mal
upraviť o:
a) vplyvy základných chýb a úprav vyplývajúcich zo zmien v účtovných zásad ách, s ktorými sa nakladá
v súlade so základným riešením podľa IAS 8; a
b) vplyvy podnikových kombinácií, v ktorých ide o zlúčenie podielov.
44. Podnikneupravujerozriedenýzisknajednuakciuvykázanýzapredkladané obdobiaozmenyvpoužitých
predpokladoch alebo o konverzie potenciálnych bežných akcií na bežné akc ie v obehu.280 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
45. Podnikusaodporúčazverejniťopistransakciísbežnýmiakciamialebotra nsakciíspotenciálnymibežnými
akciamiokremkapitalizačnýchemisiíaštiepeniaakcií,ktorésavyskytn úposúvahovomdni,akmajútakú
dôležitosť, že neuverejnenie by mohlo ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky robiť správne
hodnotenia a rozhodnutia (pozri IAS 10, Udalosti po súvahovom dni). Príkl ady takýchto transakcií
zahŕňajú:
a) emisiu akcií za hotovosť;
b) emisiu akcií, keď tržby sa použijú na splatenie dlhu alebo na splatenie p rioritných akcií v obehu
k súvahovému dňu;
c) vykúpenie bežných akcií v obehu;d) konverziu alebo prevedenie potenciálnych bežných akcií v obehu k súvah ovému dňu na bežné akcie;
e) vydanie warantov, opcií alebo konvertibilných cenných papierov; af) dosiahnutie podmienok, ktoré by znamenali emisiu podmienene emitovan ých akcií.
46.
Sumyziskovnajednuakciuniesúupravenéotakétotransakcievyskytujúce saposúvahovomdni,pretože
tieto transakcie neovplyvňujú množstvo kapitálu použitého na tvorbu čis tého zisku alebo straty v danom
období.
PREDKLADANIE
47. Podnikbymalpredkladaťzákladnýarozriedenýzisknajednuakciuvovýkaz eziskovastrátzakaždýdruh
bežnýchakcií,ktorémajúrôznepráva,napodielzčistéhoziskunadanéobd obie.Podnikbymalpredkladať
základný a rozriedený zisk na jednu akciu s rovnakým významom za všetky pre dkladané obdobia.
48. Tentoštandardpožaduje,abypodnikpredkladalzákladnýarozriedenýzis knajednuakciuajvprípade,ak
je zverejnené množstvo záporné (strata z jednej akcie).
ZVEREJŇOVANIE
49. Podnik by mal zverejniť nasledujúce:
a) sumy použité v čitateli výpočtu základného a rozriedeného zisku na jedn u akciu a ich zosúladenie so
sumou čistého zisku alebo straty za dané obdobie; a
b) vážený aritmetický priemer počtu bežných akcií použitý v menovateli vý počtu základného
a rozriedeného zisku na jednu akciu a zosúladenie týchto menovateľov medz i sebou.
50. Finančné nástroje a iné zmluvy vytvárajúce potenciálne bežné akcie môžu o bsahovať podmienky, ktoré
ovplyvňujú meranie základného a rozriedeného zisku na jednu akciu. Tieto podmienky môžu určovať, či
sú alebo nie sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce, a ak áno, ich vplyv na vážený priemer počtu akcií
v obehu a akékoľvek následné úpravy čistého zisku prináležiaceho bežným a kcionárom. Či už je alebo nie
je zverejnenie podmienok vyžadované IAS 32, takého zverejnenie tento šta ndard odporúča.
51. Akpodnikzverejnídodatočnekzákladnýmarozriedenýmziskomnajednuakc iusumynaakciu,použijúc
zložkučistéhoziskuinéhoakoječistýziskalebostratazaobdobieprinál ežiacebežnýmakcionárom,tieto
sumy by sa mali vypočítať použitím váženého priemeru počtu bežných akcií, určeného v súlade s týmto
štandardom. Ak sa použije zložka čistého zisku, ktorá nie je vykázaná ako r iadková položka vo výkaze
ziskov a strát, malo by sa vykonať vzájomné porovnanie medzi použitými prv kami a riadkovou položkou
vykazovanou vo výkaze ziskov a strát. Základné a rozriedené sumy na jednu a kciu by sa mali zverejniť
s rovnakým významom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 281
52. Podnik si môže priať zverejniť viac informácií než je požadované týmto štandardom. Takéto informácie
môžu pomôcť používateľom zhodnotiť výnosnosť podniku a môžu byť vo forme s úm na jednu akciu
používaných na rôzne položky čistého zisku. Takéto zverejňovania sa odpo rúčajú. Ak sú však spomínané
sumy zverejnené, menovatele sa vypočítajú v súlade s týmto štandardom, ab y sa dosiahla porovnateľnosť
zverejnených súm pripadajúcich na jednu akciu.
DÁTUM ÚČINNOSTI
53. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce 1. januárom 1998 alebo neskôr. Odporúča sa uplatňovať ho skôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 34
Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka
TentomedzinárodnýúčtovnýštandardbolschválenýpredsedníctvomRadyI ASvofebruári1998astávasaúčinným
pre účtovné závierky zostavené za obdobie začínajúce 1. januára 1999 aleb o neskôr.
V apríli 2000, odse k 7 v prílohe C bol zmenený a doplnený podľa IAS 40, investičný majetok.
ÚVOD
1.Tentoštandard(„IAS34“)sazaoberáfinančnýmvykazovanímvpriebehuúčt ovnéhoroka,ktoréhopodstata
nie je obsiahnutá v predchádzajúcich IAS. Účinnosť nadobúda pre účtovné o bdobia začínajúce
1. januára 1999 alebo neskôr.
2.Finančnásprávavpriebehuúčtovnéhorokajefinančnáspráva,ktoráobsah ujebuďkompletnúaleboskrátenú
účtovnú závierku za obdobie kratšie ako je celý účtovný rok podniku.
3.Tentoštandardnestanovuje,ktorépodnikybymaliuverejňovaťsvojefina nčnésprávyvpriebehuúčtovného
roka, ako často alebo ako skoro po ukončení obdobia v priebehu účtovného ro ka. Podľa mienky Rady IAS
byotýchtozáležitostiachmalirozhodnúťvnútroštátnevlády,organizát oridohľadu,burzycennýchpapierov
a účtovnícke inštitúcie. Tento štandard sa uplatňuje ak sa od podniku vyža duje alebo sa podnik rozhodne
publikovať finančné správy v priebehu účtovného roka v súlade s medzináro dnými účtovnými štandardmi.
4.Tento štandard:
a) definuje minimálny obsah finančnej správy v priebehu účtovného roka, v rátane zverejnení; a
b) identifikuje oblasti vykazovania v účtovníctve a princípy oceňovania , ktoré by sa mali použiť vo
finančnej správe v priebehu účtovného roka.
5.Mininálny obsah finančnej správy v priebehu účtovného roka tvorí skráten á súvaha, skrátený výkaz ziskov
astrát,skrátenývýkazpeňažnýchtokov,skrátenývýkazozmenáchvlastné hoimaniaavybranévysvetľujúce
poznámky.
6.Predpokladá sa, že každý, kto číta správy podniku v priebehu účtovného rok a, bude mať prístup aj k jeho
poslednejvýročnejspráve,praktickyžiadnazpoznámokkročnejúčtovnej závierkesavsprávachvpriebehu
účtovného roka neopakuje, ani v nej nie je aktualizovaná. Naopak, poznámk y v priebehu účtovného roka
obsahujúprvotnévysvetleniaoudalostiachazmenách,ktorésúpodstatné napochopeniezmienvofinančnej
situácii a výnosnosti podniku od dátumu posledného ročného vykazovania.
7.Podnik by mal pri finančných správach v priebehu účtovného roka uplatňova ť tie isté účtovné zásady, aké
uplatňuje pri ročnej účtovnej závierke, okrem zmien v účtovných zásadách , uskutočnených po dátume
zostaveniaposlednejročnejúčtovnejzávierky,ktorésaodraziavbezpro strednenasledujúcejročnejúčtovnej
závierke. Frekvencia podnikového vykazovania – ročne, polročne alebo št vrťročne – by nemala ovplyvniť
oceňovanie ročných výsledkov. Na dosiahnutie tohto cieľa sa oceňovanie n a účely vykazovania v priebehu
účtovného roka uskutočňuje na ročnom základe.282 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
8.Prílohaktomutoštandarduposkytujenávodnauplatňovaniepodstatyvyka zovaniaaoceňovacíchprincípov
k dátumom v priebehu účtovného roka pre rôzne druhy majetku, záväzkov, nák ladov a výnosov. Náklady
nadaňzpríjmovzaobdobievpriebehuúčtovnéhorokasúzaloženénaodhadnu tejpriemernejplatnejročnej
sadzbe dane z príjmov, konzistentnej s celoročným odhadom daní.
9.Prirozhodovanísaovykázaní,členení,alebozverejnenípoložkynaúčely finančnéhovykazovaniavpriebehu
účtovnéhorokasavyhodnocujevýznamnosťfinančnýchúdajovzaobdobievp riebehuúčtovnéhoroka,nie
odhadované ročné údaje.
OBSAH
Odseky
Cieľ 284
Rozsah 284
Definície 284
Obsah finančnej správy v priebehu účtovného roka 284
Minimálne súčasti finančnej správy v priebehu účtovného roka 285Forma a obsah účtovnej závierky v priebehu účtovného roka 285Vybrané vysvetľujúce poznámky 286Zverejnenie súladu s IAS 287
Obdobia, za ktoré majú byť účtovné závierky v priebehu účtovného roka prez entované 287
Významnosť 288
Zverejnenie ročnej účtovnej závierky 288Vykazovanie a oceňovanie 288
Rovnaké účtovné zásady ako ročné 288Sezónne, cyklické alebo príležitostné výnosy z bežnej činnosti 290Náklady vznikajúce nepravidelne počas účtovného roka 290Uplatňovanie princípov vykazovania a oceňovania 290Používanie odhadov 290
Opakované zostavenie výkazov za predchádzajúce obdobia účtovného roka 2 90
Dátum účinnosti 291
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 283
CIEĽ
Cieľomtohtoštandardujestanoviťminimálnyobsahfinančnejsprávyvpri ebehuúčtovnéhorokaastanoviťprincípy
vykazovania a oceňovania v kompletnej alebo skrátenej účtovnej závierke pre obdobie v priebehu účtovného roka.
Včasné a spoľahlivé finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka zlepš uje schopnosť investorov, veriteľov
a ostatných porozumieť schopnosti podniku vytvárať zisky a peňažné toky a jeho finančnému stavu a likvidite.
ROZSAH
1.Tento štandard nestanovuje, od ktorých podnikov by sa malo požadovať uver ejnenie finančných správ
v priebehu účtovného roka, ako často, alebo ako skoro po ukončení obdobia v priebehu účtovného roka.
Avšak vlády, organizátori dohľadu, burzy cenných papierov a účtovnícke i nštitúcie často vyžadujú od
podnikov,ktorýchdlžnéalebomajetkovécennépapieresúverejneobchodo vateľné,zverejniťfinančnésprávy
vpriebehuúčtovnéhoroka.Tentoštandardsauplatňuje,aksaodpodnikuvy žadujealebosapodnikrozhodne
uverejniť finančnú správu v priebehu účtovného roka v súlade s medzinárod nými účtovnými štandardmi.
Rada pre medzinárodné účtovné štandardy podnecuje podniky, ktorých cenn é papiere sú verejne
obchodovateľné, poskytovať finančné správy v priebehu účtovného roka, k toré sú v súlade s princípmi
vykazovania, oceňovania a zverejňovania, stanovenými týmto štandardom . Konkrétne, podniky, ktorých
cenné papiere sú verejne obchodovateľné, sú vyzývané:
a) poskytovať finančné správy v priebehu účtovného roka najneskôr ku konc u prvej polovice ich
účtovného roka; a
b) poskytnúťsvojefinančnésprávyvpriebehuúčtovnéhorokakdispozícii najneskôr60dnípoukončení
tohto obdobia.
2.Každá finančná správa, ročná alebo v priebehu účtovného roka, je z hľadisk a súladu s medzinárodnými
účtovnými štandardmi posudzovaná samostatne. Skutočnosť, že podnik nep oskytol finančnú správu
v priebehu účtovného roka počas konkrétneho účtovného roka alebo poskyto l finančnú správu v priebehu
účtovného roka, ktorá nie je v súlade s týmto štandardom, nebráni podniku v iných prípadoch rozhodnúť
sa zostaviť ročnú účtovnú závierku v súlade s medzinárodnými účtovnými št andardmi.
3.Ak je uvedené, že finančná správa podniku v priebehu účtovného roka je v súl ade s medzinárodnými
účtovnými štandardmi, musí spĺňať všetky požiadavky tohto štandardu. V n adväznosti na to požaduje
odsek 19 určité zverejnenia.
DEFINÍCIE
4.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Obdobie v priebehu účtovného roka je obdobie finančného vykazovania krat šie ako celý účtovný rok.
Finančná správa v priebehu účtovného roka je finančná správa, ktorá obsah uje buď kompletnú účtovnú
závierku(opísanúvIAS1,Prezentáciaúčtovnejzávierky)aleboskrátenú účtovnúzávierku(opísanúvtomto
štandarde) za obdobie v priebehu účtovného roka.
OBSAH FINANČNEJ SPRÁVY V PRIEBEHU ÚČTOVNÉHO ROKA
5.IAS 1 definuje kompletnú účtovnú závierku, ktorá obsahuje tieto súčasti:
a) súvaha;
b) výkaz ziskov a strát;c) výkaz vysvetľujúci buď i) všetky zmeny vo vlastnom imaní alebo ii) zmeny vo vlastnom imaní iné ako
tie, ktoré vznikajú z kapitálových transakcií s vlastníkm i a z rozdeľovania vlastníkom;
d) výkaz peňažných tokov; ae) účtovné zásady a vysvetľujúce poznámky,284 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
6.Vzáujmevčasnostiasozreteľomnanákladyavyvarovaniesaopakovaniuinf ormáciízpredošlýchspráv,sa
môžeodpodnikuvyžadovaťalebosamôžepodnikrozhodnúťposkytovaťkobdo biamvpriebehuúčtovného
rokamenšírozsahinformáciívporovnanísročnouúčtovnouzávierkou.Ten toštandarddefinujeminimálny
obsah finančnej správy v priebehu účtovného roka, ktorú tvoria skrátené ú čtovné výkazy a vybrané
vysvetľujúce poznámky. Finančná správa v priebehu účtovného roka je zame raná na aktualizáciu poslednej
ročnejúčtovnejzávierky.Pretojezameranánanovéčinnosti,udalostiao kolnostianeduplikujeužpredtým
vykázané informácie.
7.Nič v tomto štandarde nezakazuje alebo nebráni podniku uverejňovať v jeho finančnej správe v priebehu
účtovného roka namiesto skrátených účtovných výkazov a vybraných vysvet ľujúcich poznámok úplnú
účtovnúzávierku(akojeopísanávIAS1).Tentoštandardtiežnezakazujea ninebránipodnikomdoskrátenej
účtovnej závierky v priebehu účtovného roka zaradiť viac položiek ako je m inimum alebo viac vybraných
vysvetľujúcich poznámok ako je stanovené v tomto štandarde. Pre kompletn ú účtovnú závierku obdobia
v priebehu účtovného roka platia tiež návody na vykazovanie a oceňovanie u vedené v tomto štandarde
a takéto výkazy by mali obsahovať všetky zverejnenia, vyžadované týmto št andardom (najmä vysvetlivky
uvedené v odseku 16), ako aj tie, ktoré sú vyžadované podľa ostatných medzi národných účtovných
štandardov.
Minimálne súčasti finančnej správy v priebehu účtovného roka
8.Finančná správa v priebehu účtovného roka by mala obsahovať minimálne tie to súčasti:
a) skrátenú súvahu;
b) skrátený výkaz ziskov a strát;c) skrátenývýkazvysvetľujúcibuďi)všetkyzmenyvovlastnomimaníalebo ii)zmenyvovlastnomimaní
iné ako tie, ktoré vznikajú z kapitalových transakcií s vlastníkm i a z rozdeľovania vlastníkom;
d) skrátený výkaz peňažných tokov; ae) vybrané vysvetľujúce poznámky.
Forma a obsah účtovnej závierky v priebehu účtovného roka
9.Ak podnik uverejňuje vo svojej finančnej správe v priebehu účtovného roka kompletnú účtovnú závierku,
forma a obsah tejto závierky by mali podliehať požiadavkám IA S 1 o kompletnej účtovnej závierke.
10. Ak podnik uverejňuje vo svojej finančnej správe v priebehu účtovného roka skrátenú účtovnú závierku,
skrátené výkazy by mali obsahovať minimálne každý názov a medzisúčet, kto rý bol zahrnutý do jeho
poslednej ročnej účtovnej závierky a vybrané vysvetľujúce poznámky poža dované týmto štandardom. Ak
by vynechanie riadkových položiek alebo poznámok v účtovnej závierke v pr iebehu účtovného roka bolo
zavádzajúce, mali by byť do nej dodatočne zaradené.
11. Základný a zriedený zisk na akciu by mal byť prezentovaný v samotnom výkaze ziskov a strát za obdobie
v priebehu účtovného roka, a to v kompletnom alebo skrátenom.
12. IAS 1 poskytuje návod na štruktúru účtovnej závierky a obsahuje prílohu „I lustratívna štruktúra účtovnej
závierky“, ktorá poskytuje ďalšie návody na hlavné položky a medzisúčty.
13. Aj keď IAS 1 vyžaduje, aby výkaz o zmenách vo vlastnom imaní bol prezentovan ý ako samostatná súčasť
účtovnej závierky podniku, pripúšťa, aby informácie o zmenách vo vlastno m imaní, ktoré vyplývajú
z kapitálových transakcií medzi vlastníkmi a z rozdeľovania vlastníkom, boli uvedené buď na začiatku
samotnéhovýkazualeboalternatívne,vpoznámkach.Vovýkazevpriebehuú čtovnéhorokauvádzapodnik
zmeny vo vlastnom imaní tak, že zachováva ten istý formát, aký použil v posl ednom ročnom výkaze.
14. Ak posledná ročná účtovná závierka podniku bola konsolidovaná závierka, finančná správa v priebehu
účtovnéhorokasazostavujeakokonsolidovaná.Materskáindividuálnaúč tovnázávierkaniejekonzistentná
alebo nie je porovnateľná s konsolidovanou závierkou z poslednej ročnej f inančnej správy. Ak výročná
finančná správa podniku obsahovala okrem konsolidovanej účtovnej závie rky ešte naviac individuálnu
materskúúčtovnúzávierku,tentoštandardnevyžadujeaninezakazujezah rnutieindividuálnychmaterských
účtovných závierok do finančnej správy podniku v priebehu účtovného roka .13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 285
Vybrané vysvetľujúce poznámky
15. Používateľ finančnej správy podniku v priebehu účtovného roka bude mať ti ež prístup k najaktuálnejšej
výročnej finančnej správe daného podniku. Nie je preto potrebné, aby pozn ámky vo finančnej správe
v priebehu účtovného roka poskytovali relatívne nevýznamné aktualizáci e údajov, ktoré už boli uvedené
v poznámkach k poslednej výročnej správe. K dátumu v priebehu účtovného ro ka je užitočnejšie vysvetliť
udalosti a transakcie, ktoré sú významné na pochopenie zmien vo finančnej situácii a výnosnosti podniku
od posledného dátumu posledného ročného vykazovania.
16. Podnik by mal v poznámkach účtovnej závierky v priebehu účtovného roka uvi esť minimálne nasledujúce
informácie,aksúpodstatnéaakniesúuvedenénainommiestefinančnejspr ávyvpriebehuúčtovnéhoroka.
Bežne by mali byť informácie vykazované na základe účtovného roka. Avšak p odnik by mal tiež zverejniť
každú udalosť alebo transakciu, ktorá je významná na pochopenie daného ob dobia kratšieho ako účtovný
rok:
a) vyhlásenie,ževúčtovnejzávierkevpriebehuúčtovnéhorokavporovnan ísposlednouročnouúčtovnou
závierkoubolapoužitátáistáúčtovnázásadaametódyvýpočtualeboakbol itietozásadyalebometódy
zmenené, opis charakteru a vplyvov danej zmeny;
b) vysvetľujúci komentár o sezónnosti alebo cyklickosti činností v prieb ehu účtovného roka;
c) charakter a sumy položiek vplývajúcich na nehnuteľnosti, záväzky, vla stné imanie, čistý zisk, alebo
peňažné toky, ktoré sú mimoriadne svojím charakterom, rozsahom alebo výs kytom;
d) charakterasumuzmienpriodhadovanýchsumáchužvykázanýchvpredchád zajúcomobdobíbežného
účtovnéhorokaalebozmenyodhadovanýchsúmvykázanýchvpredošlýchúčto vnýchrokoch,aktieto
zmeny majú významný vplyv v bežnom období v priebehu účtovného roka;
e) emisie, spätné odkúpenie a vyplatenie dlžných a majetkových cenných pa pierov;
f) vyplatené dividendy (agregované alebo na akciu) osobitne pre kmeňové a kcie a pre ostatné akcie;
g) výnosy z bežnej činnosti podľa segmentov a výsledok segmentu podľa segm entov podnikania alebo
geografických segmentov, podľa toho, čo je určujúce pre segmentové vykaz ovanie podniku
(zverejňovanie údajov podľa segmentov sa vyžaduje vo finančnej správe v p riebehu účtovného roka
podnikulenakIAS14,Vykazovanieosegmentoch,vyžadujeoddanéhopodnik uzverejniťsegmentové
údaje v jeho ročnej účtovnej závierke);
h) významné udalosti, ktoré nasledujú po ukončení obdobia v priebehu účto vného roka, ktoré neboli
zohľadnené v účtovnej závierke tohto obdobia;
i) vplyv zmien v štruktúre podniku počas obdobia v priebehu účtovného roka , vrátane podnikových
kombinácií, akvizície alebo vyradenia dcérskych podnikov a dlhodobých i nvestícií, reštrukturalizácie
a ukončovania aktivít; a
j) zmeny v podmienených záväzkoch alebo v podmienenom majetku od dátumu zo stavenia poslednej
súvahy.
17. V nasledujúcom texte sú uvedené príklady druhov zverejnení, ktoré sú vyža dované podľa odseku 16.
Jednotlivé IAS poskytujú návod na zverejnenie pre viaceré z týchto položi ek:
a) zníženie hodnoty zásob na čistú realizačnú hodnotu a zrušenie takéhoto zníženia;
b) vykázanie straty zo znehodnotenia nehnuteľností, strojov a zariadeni a, nehmotného nehnuteľností
alebo iného nehnuteľností a zrušenie takejto straty zo znehodnotenia;
c) zrušenie všetkých rezerv na náklady reštrukturalizácie;286 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
d) obstaranie a vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadenia;
e) zmluvné záväzky z nákupov nehnuteľností, strojov a zariadenia;f) dohody o vedení sporov;g) opravy základných chýb finančných údajov vykazovaných v minulosti;h) mimoriadne položky;i) akékoľvek nezaplatené dlhy alebo akékoľvek nedodržania zmlúv o dlhoch , ktoré neboli následne
napravené; a
j) transakcie so spriaznenými osobami.
18.
Ostatné IAS špecifikujú zverejnenia, ktoré by mali byť uvedené v účtovnej závierke. V tomto kontexte,
účtovná závierka znamená kompletnú účtovnú závierku, ktorá je bežne súča sťou ročnej finančnej správy
a niekedy aj súčasťou iných správ. Zverejnenia vyžadované pre kompletnú ú čtovnú závierku týmito
ostatnýmiIASsanevyžadujú,akfinančnásprávapodnikuvpriebehuúčtovn éhorokaobsahujelenskrátenú
účtovnú závierku a vybrané vysvetľujúce poznámky.
Zverejnenie o súlade s IAS
19. Ak je finančná správa podniku v priebehu účtovného roka v súlade s IAS, táto skutočnosť by mala byť
zverejnená.Nemalobybyťuvedené,žefinančnásprávavpriebehuúčtovnéh orokajevsúladesIAS,aknie
je v súlade so všetkými požiadavkami každého aplikovateľného štandardu a každej aplikovateľnej
interpretácie Stáleho interpretačného výboru.
Obdobia, za ktoré majú byť účtovné závierky v priebehu účtovného roka prez entované
20. Správy v priebehu účtovného roka by mali obsahovať účtovné výkazy (skráte né alebo kompletné) za tieto
obdobia:
a) súvaha ku koncu daného obdobia v priebehu účtovného roka a porovnateľná súvaha ku koncu
bezprostredne predchádzajúceho účtovného roka;
b) výkazziskovastrátzadanéobdobievpriebehuúčtovnéhorokaakumulatí vnezadanýúčtovnýrokaž
kpríslušnémudátum uaktomuporovnateľnývýkazziskovastrátzazodpovedajúceobdobievprie behu
účtovného roka (bežné a ročné) za bezprostredne predchádzajúci účtovný r ok;
c) výkaz o zmenách vo vlastnom imaní kumulatívne za daný účtovný rok k prísl ušnému dátumu,
s porovnateľným ročným výkazom za zodpovedajúci bezprostredne predchád zajúci účtovný rok; a
d) výkazpeňažnýchtokovkumulatívnezabežnýúčtovnýrokkpríslušnémudá tumuaporovnateľnývýkaz
za zodpovedajúce obdobie bezprostredne predchádzajúceho účtovného rok a.
21. Pre podnik, ktorého činnosť je vysoko sezónna, môže byť užitočné uvedenie finančných informácií za 12
mesiacov končiacich dátumom vykazovania v priebehu účtovného roka a poro vnateľných informácií za
predchádzajúcich12mesiacov.Následne,podnikom,ktorýchčinnosťjevy sokosezónna,saodporúčazvážiť
uvedenie dodatočných informácií k tým, ktoré boli vyžadované v predchádz ajúcich odsekoch.
22. Príloha1ilustrujeobdobia,zaktorésavyžadujeprezentáciavpodnikoch ,ktorézverejňujúsprávypolročne
a v podnikoch, ktoré zverejňujú správy štvrťročne.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 287
Významnosť
23. Pri rozhodovaní sa, ako vykazovať, oceňovať, členiť alebo zverejňovať po ložku pre potreby finančného
vykazovania v priebehu účtovného roka, by mala byť významnosť hodnotená v o vzťahu k finančným
údajom tohto obdobia. Pri hodnotení významnosti by sa malo vziať do úvahy, že oceňovania v priebehu
účtovnéhorokasamôžuvoväčšomrozsahuopieraťoodhadyakooceňovaniaro čnýchfinančnýchúdajov.
24. „Predslov k medzinárodným účtovným štandardom“ uvádza, že „Medzinárodn é účtovné štandardy nie sú
zamerané na nevýznamné položky“. V rámcovej osnove sa uvádza, že „informá cia je významná, ak by jej
vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvniť hospodárske rozhodnut ia používateľov, ktoré
uskutočnilinazákladeúčtovnejzávierky“.IAS8,Čistýziskalebostrata zaobdobie,základnéchybyazmeny
v účtovnej zásade, vyžaduje osobitné zverejnenie významných mimoriadny ch položiek, neobvyklých
bežnýchpoložiekukončovanýchaktivít,zmienvúčtovnýchodhadoch,zása dnéchybyazmenyvúčtovnej
zásade. IAS 8 neobsahuje návod na kvantifikáciu významnosti.
25. Vzhľadom na to, že stanovenie významnosti na účely finančného vykazovani a sa vyžaduje vždy, tento
štandardstanovujevykazovanieazverejnenierozhodnutíoúdajochzaobd obievpriebehuúčtovnéhoroka
samostatne,zdôvodupochopiteľnostiúdajovtohtoobdobia.Preto,naprí kladneobvykléalebomimoriadne
položky, zmeny v účtovnej zásade alebo odhadoch a zásadné chyby sú vykázan é a zverejnené na základe
významnosti vo vzťahu k údajom obdobia v priebehu účtovného roka kvôli tom u, aby sa predišlo
zavádzajúcim záverom v dôsledku nezverejnenia údajov. Prvotným cieľom j e zabezpečiť, aby finančná
správa v priebehu účtovného roka obsahovala všetky informácie, ktoré sú r elevantné na pochopenie
finančnej situácie podniku a výnosnosti počas obdobia v priebehu účtovné ho roka.
ZVEREJNENIE V ROČNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE
26. Ak sa odhadnutá suma, vykázaná za obdobie v priebehu účtovného roka, význa mne zmenila počas
záverečného obdobia účtovného roka, ale osobitná finančná správa za toto posledné obdobie nie je
uverejnená,charakterasumytejtozmenyvodhadochbymalibyťzverejnené vpoznámkekročnejúčtovnej
závierke za daný účtovný rok.
27. IAS8vyžadujezverejneniecharakterua(akjetopraktickymožné)sumyzme nyvodhadoch,ktorámábuď
významný vplyv v bežnom období alebo sa očakáva, že bude mať významný vplyv v nasledujúcich
obdobiach.Odsek16písm.dtohtoštandarduvyžadujepodobnézverejnenie vofinančnejsprávevpriebehu
účtovnéhoroka.Príkladmisúzmenyvodhadochpočasposlednéhoobdobiasú visiacesozníženímhodnoty
zásob, reštrukturalizáciou alebo stratami zo znehodnotenia, ktoré boli vykázané v predchádzajúcich
obdobiach v priebehu účtovného roka. Zverejnenie, vyžadované v predchád zajúcom odseku je v súlade
s požiadavkou IA S8aj eurčené na obmedzený rozsah – iba vo vzťahu k zmenám v odhadoch. V tomto
prípadesaodpodnikunevyžadujezaradiťdodatočnéfinančnéinformáciez obdobiavpriebehuúčtovného
roka do ročnej účtovnej závierky.
VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE
Rovnaké ročné účtovné zásady
28. Podnik by mal uplatňovať vo svojej účtovnej závierke v priebehu účtovného roka tie isté účtovné zásady,
aké použil v ročnej účtovnej závierke, okrem zmien v účtovných zásadách us kutočnených po dátume
zostavenia poslednej ročnej účtovnej závierky, ktoré sa odrazia v budúce j účtovnej závierke. Avšak
frekvencia podnikového vykazovania (ročne, polročne alebo štvrťročne) by nemala ovplyvniť oceňovanie
jehoročnýchvýsledkov.Nadosiahnutietohtocieľabysanaúčelyvykazova niavpriebehuúčtovnéhoroka
malo oceňovanie uskutočňovať na ročnom základe.288 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
29. Požiadavka, aby podnik používal tú istú účtovnú zásadu v účtovnej závierk e v priebehu účtovného roka,
akú používa v ročných výkazoch, poukazuje na to, že oceňovanie obdobia v pr iebehu účtovného roka je
také, ako keby každé z období existovalo samostatne ako nezávislé obdobie vykazovania. Avšak, za
predpokladu, že frekvencia vykazovania podniku by nemala mať vplyv na oce ňovanie ročných výsledkov,
odsek 28 potvrdzuje, že obdobie v priebehu účtovného roka je časťou dlhšie ho obdobia účtovného roka.
Ročné oceňovanie môže obsahovať zmeny v odhadoch súm vykazovaných v predc hádzajúcich kratších
obdobiach bežného účtovného roka. Ale princípy vykazovania nehnuteľnos tí, záväzkov, výnosov
a nákladov za obdobie v priebehu účtovného roka sú tie isté ako pri ročnej úč tovnej závierke.
30. Na ilustráciu:
a) princípy vykazovania a oceňovania zníženia hodnoty zásob, reštruktur alizácie alebo znehodnotenia
počasobdobiavpriebehuúčtovnéhorokasútakéistéakotie,ktorébypodni kpoužil,akzostavujelen
ročnúúčtovnúzávierku.Vprípade,žesútietopoložkyvykázanéaocenenév jednomobdobívpriebehu
účtovného roka a tento odhad sa v nasledujúcich obdobiach daného účtovnéh o roka zmení, pôvodné
odhady sa opravia v nasledujúcom období buď zvýšením o dodatočnú sumu stra ty alebo znížením
predtým vykázanej sumy;
b) náklady, u ktorých na konci obdobia v priebehu účtovného roka nie je dost atok informácií o tom, že
spĺňajú definíciu nehnuteľností alebo že v budúcnosti budú znižovať zisk y, sa v období v priebehu
účtovného roka ako náklady budúcich období nevykazujú v súvahe; a
c) náklady dane z príjmov vykazované v každom období v priebehu účtovného r oka sú založené
na najlepšom možnom výpočte váženej priemernej ročnej sadzby dane z príjm ov, očakávanej pre celý
účtovný rok. Ak sa odhadovaná ročná sadzba dane z príjmov mení, sumy, o ktor é náklady na daň
z príjmov v jednom z období v priebehu účtovného roka vzrástli, môžu byť upr avené v nasledujúcom
období daného účtovného roka.
31. Podľa rámcovej osnovy zostavovania a prezentácie účtovnej závierky (rám cová osnova) je vykazovanie
„proces zahrnutia do súvahy alebo výkazu ziskov a strát tých položiek, kto ré spĺňajú definíciu zložiek
a spĺňajú kritériá vykazovania“. Definície majetku, záväzkov, výnosov a nákladov sú základom
na vykazovanie k dátumom tak ročných ako aj finančných vykazovaní v priebe hu účtovného roka.
32. K dátumom obdobia v priebehu účtovného roka platia pre majetok tie isté tes ty o budúcej hospodárskej
užitočnosti, ako sú uplatňované ku koncu účtovného roka podniku. Náklady , ktoré by sa svojím
charakterom nekvalifikovali ako majetok ku koncu účtovného roka, sa nebu dú takto kvalifikovať ani
kdátumuvpriebehuúčtovnéhoroka.Podobne,záväzkykdátumuvykazovania vpriebehuúčtovnéhoroka
musia predstavovať existujúcu povinnosť k tomuto dátumu tak, ako aj k dátu mu ročného vykazovania.
33. Nevyhnutnácharakteristikavýnosov(výnosovzbežnejčinnosti)anáklad ovje,žesúvisiacezvýšeniaalebo
zníženia majetku a záväzkov sa už uskutočnili. Ak sa tieto zvýšenia a zníže nia už uskutočnili, príslušné
výnosy z bežnej činnosti a náklady sa vykážu; v opačnom prípade sa nevykážu . V rámcovej osnove sa
uvádza, že „náklady sú vo výkaze ziskov a strát vykázané, ak sú spojené so zn ížením budúceho
hospodárskeho požitku, v súvislosti s úbytkom majetok alebo prírastkom z áväzkov, ktoré musí byť
spoľahlivooceniteľné.……Rámcováosnovanedovoľujevykázaťvsúvahepol ožku,ktoránespĺňadefiníciu
nehnuteľností alebo záväzkov“.
34. Podnik, ktorý vykazuje len ročne, je schopný získať účtovné informácie o o ceňovaní majetku, záväzkov,
výnosov, nákladov a peňažných tokov na vykazovanie v účtovnej závierke po čas účtovného roka.
V skutočnosti sa jeho oceňovania uskutočňujú na ročnom základe.
35. Podnik, ktorý zostavuje výkazy polročne, používa informácie, ktoré sa vy skytnú v priebehu polroka alebo
krátkopojehoskončení,prioceňovanívúčtovnejzávierkezaprvýchšesťm esiacovobdobiaainformácie,
ktoré sú k dispozícii ku koncu roka alebo krátko po ňom za obdobie 12 mesiaco v. Oceňovania za 12
mesiacov budú odrážať možné zmeny v odhadoch súm, vykázaných za prvých šes ť mesiacov daného13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 289
obdobia.Sumy,vykázanévofinančnejsprávevpriebehuúčtovnéhorokazap rvýchšesťmesiacovsaspätne
neupravujú. Odseky 16 písm .da2 6však vyžadujú, aby charakter a sumy všetkých významných zmien
v odhadoch boli zverejnené.
36. Podnik, ktorý zostavuje výkazy častejšie ako polročne, oceňuje výnosy a n áklady na ročnom základe
v každom období v priebehu účtovného roka s použitím informácií, ktoré sú k dispozícii pri zostavovaní
každej účtovnej závierky. Sumy výnosov a nákladov, vykazované za bežné ob dobie v priebehu účtovného
roka, budú odrážať všetky zmeny v odhadovaných sumách, vykázaných v predc hádzajúcich obdobiach
účtovného roka. Sumy vykázané v predchádzajúcom období sa však spätne neu pravujú. Odseky 16 písm.
d a 26 však vyžadujú, aby charakter a veľkosť každej významnej zmeny v odhad och bola zverejnená.
Sezónne, cyklické alebo príležitostné výnosy z bežnej činnosti
37. Výnosy z bežnej činnosti, ktoré sa vyskytujú počas účtovného roka sezónne , cyklicky alebo príležitostne,
bysakdátumuvpriebehuúčtovnéhorokanemaličasovorozlišovať,akbysač asovonerozlišovalinakonci
účtovného roka podniku.
38. Príkladmi môžu byť výnosy z dividend, tantiém a štátnych dotácií. Naviac, niektoré podniky nepretržite
získavajúviacvýnosovvurčitýchobdobiachúčtovnéhorokavporovnaníso statnýmiobdobiamivpriebehu
účtovnéhoroka,napr.sezónnevýnosyzbežnejčinnostimaloobchodníkov. Takétovýnosyzbežnejčinnosti
sa vykazujú vtedy, keď sa vyskytnú.
Náklady vznikajúce nepravidelne počas účtovného roka
39. Náklady vzniknuté nepravidelne počas účtovného roka podniku, by sa mali č asovo rozlišovať na účely
vykazovaniavpriebehuúčtovnéhorokalenvtedy,aksatentotypnákladovb udečasovorozlišovaťnakonci
daného účtovného roka.
Uplatňovanie princípov vykazovania a oceňovania
40. Príloha 2 poskytuje príklady uplatňovania všeobecných princípov vykazo vania a oceňovania, ktoré sú
stanovené v odsekoch 28 až 39.
Používanie odhadov
41. Postupy oceňovania, ktoré by sa mali dodržiavať vo finančnej správe v prie behu účtovného roka, by mali
byť vybrané tak, aby bolo zaistené, že výsledné informácie sú spoľahlivé a že všetky významné finančné
informácie,vzťahujúcesanapochopeniefinančnejsituáciealebovýnosn ostipodniku,súriadnezverejnené.
Zatiaľčooceňovanievročnejfinančnejsprávevpriebehuúčtovnéhorokaj ečastozaloženénarozumných
odhadoch,zostaveniefinančnejsprávyvpriebehuúčtovnéhorokabudevov šeobecnostivyžadovaťpoužitie
viacerých metód odhadu ako zostavenie ročnej finančnej správy.
42. Príloha 3 poskytuje príklady použitia metód odhadu v obdobiach v priebehu účtovného roka.
OPAKOVANÉ ZOSTAVENIE VÝKAZOV ZA PREDCHÁDZAJÚCE OBDOBIA V PRIEBEHU ÚČTOV NÉHO ROKA
43. Zmena účtovnej zásady, ktorá nesúvisí s prechodom na nový medzinárodný úč tovný štandard, by mala
odrážať:
a) opakované zostavenie účtovnej závierky predchádzajúcich období bežn ého účtovného roka
aporovnateľnýchobdobívpriebehupredchádzajúcehoúčtovnéhoroka(poz riodsek20),aksapodnik
riadi základným riešením podľa IAS 8; alebo
b) opakované zostavenie účtovnej závierky predchádzajúcich období bežn ého účtovného roka, ak sa
podnikriadiprípustnýmalternatívnymriešenímpodľaIAS8.Vtomtoprípa desaopakovanézostavenie
za predchádzajúce porovnateľné obdobie nevykonáva.290 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
44. Jedným z cieľov predošlého princípu je zaistiť, aby sa jednotlivé účtovné zásady uplatňovali na konkrétnu
skupinutransakciípočasceléhoúčtovnéhoroka.PodľaIAS8sazmenaúčtov nýchzásadodrážavspätnom
uplatňovaní opakovaným zostavením výkazov z finančných údajov predchád zajúceho obdobia, ak je to
uskutočniteľné. Avšak, ak suma úpravy, vo vzťahu k predchádzajúcim účtov ným rokom, nie je rozumne
stanovená,potomsapodľaIAS8novézásadyuplatňujúperspektívne.Prípu stnoualternatívoujezačlenenie
úplnejkumulatívnejspätnejúpravydostanoveniačistéhoziskualebostr atyzaobdobie,vktoromsúúčtové
zásady zmenené. V dôsledku princípu z odseku 43 sa požaduje, aby sa v rámci b ežného účtovného roka
všetky zmeny v účtovnej zásade uplatňovali spätne od začiatku účtovného r oka.
45. Umožnenie, aby sa účtovné zmeny odzrkadlili k dátumu medziobdobia v rámci účtovného roka, by
dovolilo, aby boli uplatňované dve rôzne účtovné zásady na konkrétnu skup inu transakcií v rámci
účtovného roka. Výsledkom by boli obtiažne vymedzenia, nejasné výsledky činnosti a komplikovaná
analýza a zrozumiteľnosť informácií obdobia v priebehu účtovného roka.
DÁTUM ÚČINNOSTI
46. Tento IAS sa stáva účinným pre účtovnú závierku za obdobie začínajúce l. ja nuára 1999 alebo neskôr.
Odporúča sa ho uplatňovať skôr.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 35
Ukončované činnosti
TentomedzinárodnýúčtovnýštandardbolschválenýpredsedníctvomRadyI ASvapríli1998anadobudolúčinnosť
pre účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce l. januárom 1999 ale bo neskôr.
Tento štandard nahrádza odseky 19 až 22 v IAS 8, Čistý zisk alebo strata za ob dobie, základné chyby a zmeny
v účtovných zásadách.
V roku 1999 boli odsek 8 úvodu odseky 20, 21, 29, 30 a 32 tohoto štandardu a ods ek 4 prílohy B zmenené
adoplnené,abysadosiaholsúladsterminológioupoužitouvIAS10(revido vaný1999),Udalostiposúvahovomdni,
a v IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
ÚVOD
1.Tentoštandard(IAS35)sazaoberápredkladanímazverejňovanímvsúvislo stisukončovanýmičinnosťami.
Týmtoproblémomsarelatívnevkrátkostizaoberaliodseky19-22vIAS8,Či stýziskalebostratazaobdobie,
základné chyby a zmeny v účtovných zásadách. IAS 35 nahrádza tieto odseky z IAS 8. IAS 35 nadobúda
účinnosť pre účtovnú závierku za obdobia začínajúce 1. januárom 1999 aleb o neskôr. Odporúča sa skoršie
uplatňovanie.
2.Cieľom IAS 35 je vytvoriť základ na oddelenie informácií o väčšine činnost í, s ktorými podnik končí, od
informácií o pokračujúcich činnostiach, a špecifikovať minimálne zvere jnenia o ukončovaných činnostiach.
Rozlíšením ukončovaných a pokračujúcich činností sa zlepšuje schopnosť investorov, veriteľov a ostatných
používateľov účtovnej závierky predvídať peňažné toky v podniku, schopn osť vytvárať príjmy a finančnú
situáciu.
3.Ukončovaná činnosť je relatívne veľká zložka podniku – obdobne ako je segm ent podnikania alebo
geografický segment podľa IAS 14, Vykazovanie o segmentoch – ktorú podnik podľa jedného plánu buď
v podstate vyraďuje ako celok, alebo ju končí zrušením, alebo postupným pr edajom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 291
4.Tento štandard používa radšej výraz „ukončovaná činnosť“ než tradičný „s končená činnosť“, pretože
„skončená činnosť“ (minulý čas) predpokladá, že vykázanie ukončenia je n evyhnutné jedine blízko konca
alebo ku koncu procesu ukončovania činnosti. Tento štandard vyžaduje, ab y zverejnenia o ukončovanej
činnosti nastali už skôr – keď bol prijatý a oznámený podrobný oficiálny pl án o vyradení alebo keď podnik
už zmluvne dohodol vyradenie.
5.Toto je štandard o predkladaní a zverejňovaní. Zameriava sa na to, ako pred kladať ukončovanú činnosť
v účtovnej závierke podniku a aké informácie zverejniť v poznámkach. Nest anovuje žiadne nové postupy
narozhodovanie,kedyaakovykázaťaoceniťvýnosy,náklady,peňažnétoky azmenyvmajetkuazáväzkoch
v súvislosti s ukončovanými činnosťami. Namiesto toho vyžaduje, aby sa po dniky riadili postupmi
na vykazovanie a oceňovanie, ktoré sú v ostatných medzinárodných účtovný ch štandardoch.
6.Podľatohtoštandardusainformácieoplánovanomukončenímusianajprvzv erejniťvprvejúčtovnejzávierke
vydanej podnikom a) po vstupe do zmluvného vzťahu o predaji v podstate všet kých majetku ukončovanej
činnosti, alebo b) po tom, keď jeho predstavenstvo alebo iný podobný riadi aci orgán schválil a aj oznámil
plánované ukončenie. Vyžaduje sa zverejniť:
— opis ukončovanej činnosti,
— segmenty) podnikania alebo geografický(é) segmenty), v ktorom sú o nej p redkladané informácie,
— dátum a charakter udalosti na úvodné zverejnenie,— čas predpokladaného dokončenia procesu ukončovania,— zostatkové hodnoty všetkých majetku a všetkých záväzkov, ktoré sa budú v yraďovať,
— sumy výnosov, nákladov a zisku alebo straty pred zdanením, ktoré sa týkaj ú ukončovanej činnosti
a s tým súvisiaci náklad na daň z príjmov,
— čistý peňažný tok, ktorý sa týka prevádzkovej, investičnej a finančnej č innosti ukončovanej činnosti,
— sumy všetkých vykázaných výnosov alebo strát pri vyradení majetku alebo vyrovnaní záväzkov, ktoré
súvisia s ukončovanými činnosťami, a nadväzujúci náklad na daň z príjmov, a
— čistúpredajnúcenubeznákladovnavyradeniezpredajatýchčistýchmaje tku,uktorýchpodnikvstúpil
do jedného alebo viacerých záväzných predajných dohôd, a očakávaný čas te jto transakcie a účtovné
hodnoty týchto čistých majetku.
7.
Účtovná závierka za obdobie po úvodnom zverejnení musí aktualizovať tie z verejnenia vrátane opisu
akejkoľvek významnej zmeny v sume alebo čase peňažného toku v súvislosti s vyraďovaným majetkom
a vyrovnanými záväzkami a príčiny týchto zmien.
8.Zverejnenia by sa mali uskutočniť aj vtedy, ak sa schváli a verejne oznámi p lán vyradenia po skončení
účtovného obdobia podniku, ale predtým, ako sa účtovná závierka na toto ob dobie schváli na zverejnenie.
Zverejnenia pokračujú až do ukončenia vyradenia.
9.Porovnateľnéinformáciespredchádzajúcimiobdobiami,ktorésapredkla dajúvúčtovnejzávierkezostavenej
po úvodnom zverejnení, sa musia preskupiť kvôli oddeleniu pokračujúcich a ukončovaných majetku,
záväzkov, výnosov, nákladov a peňažných tokov. Retrospektívnym rozčlen ením činností na pokračujúce
a ukončované sa zlepší schopnosť používateľa účtovnej závierky robiť výh ľady.292 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
OBSAH
Odseky
Cieľ 293
Rozsah 294
Definície 294
Ukončovaná aktivita 294
Udalosť na úvodné zverejňovanie 295
Vykazovanie a oceňovanie 296
Rezervy 296
Straty zo zníženia hodnoty 296
Predkladanie a zverejňovanie 297
Úvodné zverejňovanie 297
Ostatné zverejnenia 298
Aktualizácia zverejnení 298
Oddelené zverejňovanie pri každej ukončovanej činnosti 298Predkladanie požadovaných zverejnení 299Výkazy účtovnej závierky alebo poznámky 299Nie mimoriadna položka 299
Obmedzené používanie názvu „ukončovaná činnosť“ 299Ilustratívne zverejnenia 299
Preskupenie predchádzajúcich období 299Zverejňovanie vo finančných správach v priebehu účtovného roka 299Dátum účinnosti 299
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť postupy na vykazované informácie o uko nčovaných činnostiach a tým zvýšiť
schopnosťpoužívateľovúčtovnejzávierkyrobiťvýhľadyopeňažnýchtoko chvpodniku,ojehoschopnostidosahovať
výnosy a o finančnej situácii, oddelením informácií o ukončovaných činnostiac h od informácií o pokračujúcich
činnostiach.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 293
ROZSAH
1.Tento štandard platí pre všetky ukončované činnosti vo všetkých podnikoc h.
DEFINÍCIE
Ukončovaná činnosť
2.Ukončovaná činnosť je zložkou podniku:
a) ktorú podnik na základe jedného plánu:
i) vyraďuje v podstate úplne tak, že túto časť predáva jedinou transakciou , rozdeľuje alebo prevádza
vlastníctvo zložky na podnikových akcionárov;
ii) vyraďuje postupne tak, že predáva časti majetku a vyrovnáva ich záväzk y jednotlivo; alebo
iii) ruší prostredníctvom odovzdania;
b) ktorá predstavuje oddelenú prevažujúcu časť podnikateľskej alebo geo grafickej oblasti aktivít; a
c) ktorú možno prevádzkovo a na účely finančného vykazovania rozlíšiť.
3.Podľa kritéria a) definície [odsek 2a)], ukončovaná činnosť sa môže vyrad iť buď ako celok alebo po častiach,
ale vždy na základe celkového plánu o ukončení celej zložky.
4.Akpodnikpredávazložkuvpodstateakocelok,výsledkommôžebyťčistývýn osalebočistástrata.Natakéto
ukončenie existuje jeden dátum, ku ktorému sa vstupuje do záväznej predaj nej dohody, i keď sa uskutoční
prevod vlastníctva a kontroly nad ukončovanou činnosťou môže uskutočniť v neskoršom dátume. Taktiež
platby predávajúcemu sa môžu uskutočniť v čase dohody, v čase prevodu aleb o počas dlhšieho budúceho
obdobia.
5.Namiesto vyradenia prevažujúcej zložky ako celku môže podnik ukončiť a vy radiť zložku predajom jej
majetkuavyrovnanímjejzáväzkovvčastiach(jednotlivoalebopomalýchs kupinách).Zatiaľčopricelkovom
vyradení môže byť výsledkom čistý výnos alebo čistá strata, po postupnom v yraďovaní môže mať predaj
jednotlivýchmajetkualebovyrovnaniejednotlivéhozáväzkuopačnýúčin ok.Naviacneexistujejedinýdátum,
kuktorémusavstúpilodozáväznejpredajnejdohody.Pravdepodobnejšiej e,žepredajmajetkuavyrovnanie
záväzkov sa môže uskutočňovať počas obdobia niekoľkých mesiacov alebo mo žno i dlhšie a koniec
účtovného obdobia môže nastať sčasti počas obdobia vyraďovaní. Aby sa uko nčenie kvalifikovalo ako
ukončovaná činnosť, musí sa uskutočňovať podľa jedného koordinovaného p lánu.
6.Podnik môže skončiť činnosť zrušením bez podstatného predaja majetku. Zr ušená činnosť by bola
ukončovanoučinnosťou,akspĺňakritériádefinícii.Zmenarozsahučinno stialebospôsobjejvykonávanianie
sú však zrušením, pretože táto činnosť, hoci zmenená, pokračuje.
7.Podnikateľské jednotky často zatvárajú prevádzky, rušia výrobky alebo d okonca aj výrobné linky a menia
veľkosťsvojichpracovnýchsílvzávislostiodtlakutrhu.Zatiaľčotieto druhyskončeniavšeobecneniesúsamé
osebeukončovanýmičinnosťamivzmysle,vakomsatentovýrazpoužívavtom toštandarde,môžuvznikať
v súvislosti s ukončovanými činnosťami.
8.Príklady činností, ktoré nemusia nevyhnutne spĺňať kritérium a) odseku m ohli by však spĺňať v kombinácii
s inými okolnosťami, zahŕňajú:
a) postupné alebo plynulé vyraďovanie výrobnej linky alebo druhov služie b;294 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) ukončovanie, dokonca aj relatívne prudké, niekoľkých výrobkov v rámci prebiehajúceho podnikania;
c) presun určitej výroby alebo činností marketingu konkrétnej časti podn ikania z jednej oblasti do inej;
d) zatvorenieprevádzkykvôlidosiahnutiuzlepšeniavproduktivitealeb okvôliinémuušetreniunákladov;
a
e) predaj dcérskeho podniku, ktorého činnosti sú podobné činnostiam mate rského podniku alebo
ostatných dcérskych podnikov.
9.Segment podnikania alebo geografický segment podliehajúci vykazovaniu , ako je definované v IAS 14,
Vykazovanie o segmentoch, by zvyčajne spĺňal kritérium b) definície ukon čovanej činnosti (odsek 2b)), t. j.
predstavovalbyoddelenúprevažujúcučasťpodnikateľskejalebogeograf ickejoblastičinností.Časťsegmentu,
akojedefinovanývIAS14,môžetiežspĺňaťkritériumb)tejtodefinície.P repodnik,ktorývykonávačinnosť
vjednomsegmentepodnikaniaalebogeografickomsegmenteapretonevykaz ujeinformácieosegmentoch,
môže hlavná časť výroby alebo služieb tiež spĺňať kritériá tejto definíci e.
10. IAS 14 povoľuje, ale nevyžaduje, aby rôzne štádiá vertikálne spojených či nností boli identifikované ako
oddelené segmenty podnikania. Takto vertikálne spojené segmenty podnik ania môžu spĺňať kritérium b)
definície ukončovanej činnosti.
11. Zložkasamôžeprevádzkovoanaúčelyfinančnéhovykazovaniarozlíšiť–kr itériumc)definície[odsek2c)],
ak:
a) jej prevádzkový majetok a záväzky sa jej môžu priamo priradiť;
b) jej výnos (hrubé výnosy) sa jej môžu priamo priradiť; ac) najmenej väčšina jej prevádzkových nákladov sa jej môže priamo priradi ť.
12.
Majetok, záväzky, výnosy a náklady sa môžu priamo priradiť zložke, ak by sa eliminovali, keď sa zložka
predá, zruší alebo iným spôsobom vyradí. Úrok a ostatné finančné náklady s a môžu priradiť ukončovanej
činnosti iba vtedy, ak s nimi súvisiaci úver sa priradí obdobne.
13. Predpokladása,žeukončovanéčinnostisapodľadefinovaniavtomtoštand ardebudúvyskytovaťzriedkavo.
Niektorézmeny,ktorésaneklasifikujúakoukončovanéčinnosti,môžusak valifikovaťakoreštrukturalizácie
(pozri IAS 37, rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky).
14. Tiež výsledkom niektorých zriedka sa vyskytujúcich udalostí, ktoré sa ne kvalifikujú buď ako ukončované
činnostialeboakoreštrukturalizácie,môžubyťpoložkyvýnosovaleboná kladov,ktorévyžadujúoddelené
zverejňovanie podľa IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné ch yby a zmeny v účtovných
zásadách, pretože ich rozsah, charakter alebo výskyt spôsobujú, že sú dôl ežité na vysvetlenie výnosnosti
podniku za dané obdobie.
15. Skutočnosť, že vyradenie zložky podniku sa klasifikuje ako ukončovaná či nnosť podľa tohto štandardu,
sama o sebe nespochybňuje schopnosti podniku nepretržite pokračovať vo s vojej činnosti. IAS 1,
Prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžadujezverejniťneistoty,ktorésúvi siasoschopnosťoupodnikunepretržite
pokračovať vo svojej činnosti a každý záver, že podnik nie je neschopný nep retržite pokračovať vo svojej
činnosti.
Udalosť na úvodné zverejňovanie
16. Vo vzťahu s ukončovanou činnosťou je udalosťou na úvodné zverejňovanie vý skyt jednej z nasledujúcich,
ktorákoľvek sa stane skôr:
a) podnik vstúpil do záväznej predajnej dohody pre v podstate všetok majet ok, ktorý sa dá priradiť
k ukončovanej činnosti; alebo
b) predstavenstvopodnikualebopodobnýriadiaciorgáni)schválilopodr obný,oficiálnyplánnaukončenie
ako aj ii) vykonalo oznámenie o tomto pláne.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 295
VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE
17. Podnik má používať princípy vykazovania a oceňovania, ktoré sú stanovené v ostatných medzinárodných
účtovnýchštandardochnaúčelyrozhodovania,kedyaakovykázaťaoceniťz menyvmajetkuazáväzkoch
a výnosoch a nákladoch a peňažných tokoch v súvislosti s ukončovanou činno sťou.
18. Tento štandard nestanovuje žiadne princípy vykazovania a oceňovania. Sk ôr vyžaduje, aby sa podnik
pridržiavalprincípovvykazovaniaaoceňovaniaustanovenýchostatnými štandardmi.Dvaštandardy,ktoré
sú v tomto ohľade pravdepodobne dôležité, sú:
a) IAS 36, Zníženie hodnoty majetku; a
b) IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky.
19. Ostatné štandardy, ktoré môžu byť dôležité, zahŕňajú IAS 19, Zamestnanec ké požitky, v súvislosti
svykázanímskončeniapožitkov,aIAS16,Nehnuteľnosti,strojeazariade nia,vsúvislostisvyradenímtýchto
druhov majetku.
Rezervy
20. Ukončovaná činnosť je reštrukturalizácia v tom zmysle, ako je definované v IAS 37, Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené pohľadávky. IAS 37 poskytuje návod k určitým požiada vkám tohto štandardu
vrátane toho:
a) čo obsahuje „podrobný, oficiálny plán ukončenia“ v tom zmysle, ako je te nto výraz použitý v odseku
16b) tohto štandardu; a
b) čo obsahuje „oznámenie plánu“ v tom zmysle, ako je tento výraz použitý v o dseku 16 písm. b) tohto
štandardu.
21. IAS 37 definuje, kedy sa má rezerva vykázať. V niektorých prípadoch udalos ť, ktorá zaväzuje podnik,
nastane po konci účtovného obdobia, ale predtým, než sa účtovná závierka z a dané obdobie schváli
na zverejnenie. Odsek 29 tohto štandardu vyžaduje v takýchto prípadoch zv erejnenia o ukončovanej
činnosti.
Straty zo zníženia hodnoty
22. Schválenieaoznámenieplánuukončeniajenáznakom,žemajetok,ktorýpat ríkukončovanejčinnosti,by
moholmaťzníženúhodnotu,alebožestratazozníženiahodnotytohtomajet kuužpredtýmvykázanápri
tomto majetku by sa mala zvýšiť alebo znížiť. Kvôli tomu, v súlade s IAS 36, Z níženie hodnoty majetku,
podnik odhaduje uhraditeľnú sumu všetkých majetku ukončovanej činnosti (vyššia z čistej predajnej ceny
majetku a jeho použiteľnej hodnoty) a vykáže stratu zo zníženia hodnoty al ebo zrušenie predchádzajúcej
straty zo zníženia hodnoty, ak táto existuje.
23. Pri uplatňovaní IAS 36 na ukončovanú činnosť podnik určuje, či uhraditeľn á suma majetku ukončovanej
činnosti je určená na jednotlivý majetok alebo na jednotku majetku vytvár ajúcu peňažné prostriedky
(definovanúvIAS36akonajmenšiaidentifikovateľnáskupinamajetku,kt orázahŕňaposudzovanýmajetok
a ktorá vytvára príjem peňažných prostriedkov z pokračujúceho používani a (tento je úplne nezávislý od
príjmu peňažných prostriedkov z ostatných majetku alebo skupín majetku) . Napríklad:
a) ak podnik predáva ukončovanú činnosť v podstate ako celok, žiaden z maje tku ukončovanej aktivity
nevytvárapríjempeňažnýchprostriedkovnezávisleodostatnýchmajetku vrámciukončovanejčinnosti.
Preto uhraditeľná suma je určená na ukončovanú činnosť ako celok a straty z o zníženia hodnoty, ak
existujú, alokujú sa medzi majetok ukončovanej činnosti v súlade s IAS 36;
b) ak podnik vyraďuje ukončovanú činnosť iným spôsobom ako je predaj po čas tiach, uhraditeľná suma
je určená na jednotlivý majetok, pokiaľ sa majetok nepredal v skupinách; a
c) ak podnik zruší ukončovanú činnosť, uhraditeľná suma je určená na jedno tlivý majetok tak, ako je
stanovené v IAS 36.296 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
24. Pooznámeníplánumôžurokovaniasmožnýmikupujúcimiukončovanejčinnos tialeboaktuálnezáväzné
predajnédohodynaznačovať,žehodnotamajetkuukončovanejčinnostimôž eviacpoklesnúťalebožestraty
zo zníženia hodnoty, vykázané u týchto majetku v predchádzajúcich obdobi ach, sa mohli znížiť. Ako
dôsledok, ak tieto udalosti nastanú, podnik znovu odhaduje uhraditeľnú s umu majetku ukončovanej
činnosti a vykazuje vyplývajúcu stratu zo zníženia hodnoty alebo zrušeni e straty zo zníženia hodnoty
v súlade s IAS 36.
25. Cena v záväznej predajnej dohode je najlepším dôkazom čistej predajnej ce ny majetku (jednotky, ktorá
vytvára peňažné prostriedky) alebo odhadnutého príjmu peňažných prostr iedkov z konečného vyradenia
pri určovaní použiteľnej hodnoty majetku (jednotky, ktorá vytvára peňaž né prostriedky).
26. Účtovná hodnota (uhraditeľná suma) ukončovanej činnosti zahŕňa účtovnú hodnotu (uhraditeľnú sumu)
goodwill-u,akexistuje,ktorásamôžealokovaťnazákladeprimeranostia konzistenciektejtoukončovanej
činnosti.
PREDKLADANIE A ZVEREJŇOVANIE
Úvodné zverejňovanie
27. Nasledujúce informácie súvisiace s ukončovanou činnosťou by mal podnik z ahrnúť do svojej účtovnej
závierky,začínajúcúčtovnouzávierkouzaobdobie,vktoromnastalaudal osťnaúvodnézverejňovanie(ako
je definované v odseku 16):
a) opis ukončovanej činnosti;
b) segment/-y podnikania alebo geografický/-é segment/-y, v ktorom/-ýc h sa činnosť vykazuje v súlade
s IAS 14;
c) dátum a charakter udalosti na úvodné zverejňovanie;d) dátum alebo obdobie predpokladaného dokončenia procesu ukončovania č innosti, ak je známe alebo
sa dá stanoviť;
e) účtovnéhodnotyksúvahovémudňu,celkovýchmajetkuacelkovýchzáväzk ov,ktorésabudúvyraďovať;
f) sumy výnosov, nákladov, bežného zisku alebo straty pred zdanením z bežn ej činnosti, ktoré sa dajú
priradiť k ukončovanej činnosti počas bežného účtovného obdobia, a nákla d na daň z príjmov s tým
súvisiaci, ako sa vyžaduje podľa odseku 81 písm. h) v IAS 12; a
g) sumy čistých peňažných tokov, ktoré patria do prevádzkových, investič ných a finančných činností
ukončovanej činnosti počas bežného účtovného obdobia.
28.
Prioceňovanímajetku,záväzkov,výnosov,nákladov,ziskov,strátapeňa žnýchtokovukončovanejčinnosti
naúčelyzverejnení,ktorésapožadujúpodľatohtoštandardu,jetietomož népriradiťukončovanejčinnosti,
ak sa vyradia, vyrovnajú, zredukujú alebo eliminujú, keď sa skončí ukončo vanie činnosti. V rozsahu,
v ktorom tieto položky pokračujú po skončení ukončovania činnosti, sa nem ajú pričleniť k ukončovanej
činnosti.
29. Ak sa udalosť na úvodné zverejňovanie podniku uskutoční po skončení bežné ho účtovného obdobia, ale
predtým, než sa účtovná závierka za toto obdobie schváli na zverejnenie, t áto účtovná závierka by mala
obsahovať zverejnenia špecifikované v odseku 27 na obdobie tejto účtovne j závierky.
30. Napríklad predstavenstvo podniku, ktorého účtovný rok sa končí 31. decem brom 20X5, schváli plán
ukončovania činnosti 15. decembra 20X5 a oznámi tento plán 10. januára 20X 6. Predstavenstvo schváli
účtovnú závierku za obdobie 20X5 na zverejnenie 20. marca 20X6. Účtovná zá vierka za obdobie 20X5
obsahuje zverejnenia, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 27.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 297
Ostatné zverejnenia
31. Keď podnik vyraďuje majetok alebo vyrovnáva záväzky, ktoré sa vzťahujú na ukončovanú činnosť, alebo
vstupuje do záväzných dohôd o predaji takýchto majetku alebo vyrovnaní ta kýchto záväzkov, mal by
zahrnúť do svojej účtovnej závierky nasledujúce informácie vtedy, keď na stanú tieto udalosti:
a) pre každý zisk alebo stratu, ktorá sa vykáže pri vyraďovaní majetku aleb o vyrovnávaní záväzkov
týkajúcich sa ukončovanej činnosti i) sumu zisku alebo straty pred zdanen ím a ii) náklad na daň
z príjmov, ktorá sa týka zisku a straty, ako sa vyžaduje podľa odseku 81h) v I AS 12; a
b) čistúpredajnúcenualeborozpätiecien(čojepoodpočítaníočakávanýc hnákladovnavyradenie)týchto
čistých majetku, u ktorých podnik vstúpil do jedného alebo viacerých závä zných predajných dohôd,
očakávané obdobie prijatia týchto peňažných tokov a účtovná hodnota taký chto čistých majetku.
32. Vyradeniemajetku,vyrovnaniezáväzkovazáväznépredajnédohody,ktoré sauvádzajúvpredchádzajúcom
odseku, sa môžu uskutočniť súbežne s udalosťou na úvodné zverejnenie prv a lebo v období, v ktorom
udalosť na úvodné zverejnenie nastala, alebo v neskoršom období. V súlade s IAS 10, Udalosti po
súvahovom dni, ak niektoré z majetku, ktoré sa týkajú ukončovanej činnost i, sa skutočne predali alebo
podliehajú jednej alebo viacerým záväzným predajným dohodám, do ktorých sa vstúpilo po skončení
účtovného roka, ale pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie pre dstavenstvom, účtovná závierka
máobsahovaťzverejnenia,ktorésapožadujúvodseku31,akbynezverejnen iemohloovplyvniťschopnosť
užívateľa účtovnej závierky uskutočňovať správne hodnotenia a rozhodnu tia.
Aktualizácia zverejnení
33. Okrem toho by mal podnik k zverejneniam v odsekoch 27 a 31 zahrnúť do svojej ú čtovnej závierky za
obdobia nasledujúce po tom období, v ktorom nastala udalosť na úvodné zver ejňovanie, opis akejkoľvek
významnejzmenyvsumealebočasepeňažnýchtokov,ktorésavzťahujúnavyr adenýmajetokavyrovnané
záväzky, a opis udalostí, ktoré spôsobujú tieto zmeny.
34. Príklady udalostí a činností, ktoré by sa mali zverejňovať, zahrňujú char akter a podmienky záväzných
predajných dohôd pre majetok, oddelenie majetku cez prevod osobitného ak tivového cenného papiera
podnikovým akcionárom a právne alebo zákonné schválenia.
35. Zverejnenia požadované odsekmi 27-34 by mali pokračovať v účtovných závi erkach až do obdobia,
v ktorom sa ukončovanie činnosti skončí. Ukončenie je skončené, keď sa plá n v podstate dokončí alebo
zruší, aj keď platby od kupujúceho(cich) predávajúcemu ešte nemusia byť u skutočnené.
36. Ak podnik zruší alebo odstúpi od plánu, ktorý sa predtým vykázal ako ukončo vaná činnosť, musí sa táto
skutočnosť a jej vplyv zverejniť.
37. S cieľom uplatnenia predchádzajúceho odseku zahrňuje zverejňovanie vpl yvu zrušenie akejkoľvek
predchádzajúcej straty zo zníženia hodnoty alebo rezervy, ktorá sa vykáz ala v súvislosti s ukončovanou
činnosťou.
Oddelené zverejňovanie pri každej ukončovanej činnosti
38. Každé zverejňovanie, ktoré sa vyžaduje podľa tohto štandardu, by sa malo p redkladať oddelene pre každú
ukončovanú činnosť.298 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Predkladanie požadovaných zverejnení
Výkazy účtovnej závierky alebo poznámky
39. Zverejnenia, ktoré sa vyžadujú v odsekoch 27-37, môžu sa predkladať buď v p oznámkach k výkazom
účtovnej závierky, alebo v samotných výkazoch účtovnej závierky, okrem z verejnenia zisku a straty pred
zdanením vykázaním pri vyradení majetku alebo vyrovnaní záväzkov týkajú cich sa ukončovanej činnosti
(odsek 31a)), ktoré sa majú uviesť v samotnom výkaze ziskov a strát.
40. Zverejnenia, ktoré sa vyžadujú podľa odsekov 27f) a 27g), sa odporúča pred kladať v samotnom výkaze
ziskov a strát a nadväzne aj vo výkaze peňažných tokov.
Nie mimoriadna položka
41. Ukončovaná činnosť by sa nemala predkladať ako mimoriadna položka.
42. IAS8definujemimoriadnepoložkyako„výnosalebonáklad,ktorývznikázu dalostíalebotransakcií,ktoré
je možné jasne odlíšiť od bežných činností podniku, a preto sa neočakáva, ž e nastanú často a pravidelne“.
Dva príklady mimoriadnych položiek, ktoré sa uvádzajú v IAS 8, sú vyvlastn enie nehnuteľností a prírodné
katastrofy, z ktorých obidve sú typmi udalostí, ktoré nie sú pod kontrolou manažmentu podniku. Ako sa
definuje v tomto štandarde, ukončovaná činnosť sa musí zakladať na jednom pláne manažmentu podniku
o predaji alebo inom vyradení prevažnej časti podnikania.
Obmedzené používanie názvu „ukončovaná činnosť“
43. Reštrukturalizácia, transakcia alebo udalosť, ktoré nenapĺňajú definí ciu ukončovanej činnosti tohto
štandardu, by sa nemali označovať ako ukončovaná činnosť.
Ilustratívne zverejnenia
44. Príloha A poskytuje príklady predkladania a zverejňovania, ktoré sa vyža dujú podľa tohto štandardu.
Preskupenie predchádzajúcich období
45. Porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobia, ktoré sa predkladaj ú v účtovnej závierke zostavenej
po udalosti na úvodné zverejňovanie, by sa mali preskupiť s cieľom oddelen ia pokračujúcich
aukončovanýchmajetku,záväzkov,výnosov,nákladov,apeňažnýchtokovp odobnýmspôsobom,akosa
vyžaduje v odsekoch 27 – 43.
46. Príloha B ilustruje uplatňovanie predchádzajúceho odseku.
Zverejňovanie vo finančných správach v priebehu účtovného roka
47. Poznámky k finančnej správe v priebehu účtovného roka majú opisovať všetk y významné činnosti alebo
udalosti od konca posledného ročného účtovného obdobia v súvislosti s uko nčovanou činnosťou a všetky
významné zmeny peňažných tokov v sume alebo v čase, ktoré sa týkajú vyraďov aných majetku alebo
vyrovnávaných záväzkov.
48. TentoprincípjekonzistentnýsprístupomvIAS34,Finančnévykazovaniev priebehuúčtovnéhoroka,lebo
poznámkykfinančnejsprávevpriebehuúčtovnéhorokasazameriavajúnavy svetlenievýznamnýchzmien
od konca posledného ročného účtovného obdobia.
DÁTUM ÚČINNOSTI
49. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce1.januárom1999aleboneskôr.Skoršieuplatňovaniasaodporú čazaobdobia,ktorékončiapo
zverejnení tohto štandardu.
50. Tentoštandardnahrádzaodseky19-22vIAS8,Čistýziskalebostratazaobd obie,základnéchybyazmeny
v účtovných zásadách.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 299
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 36
Zníženie hodnoty majetku
Tento medzinárodný účtovný štandard bol schválený predsedníctvom IAS v a príli 1998 a nadobúda účinnosť pre
účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce l. júlom 1999 alebo nesk ôr.
V júli 1998 mali schválenie IAS 38, Nehmotný majetok, a IAS 22 (revidovaný 1 999) Podnikové kombinácie, za
následok zmeny odkazov a terminológie v úvod e a v odsekoch 39, 40 a 110. Okrem toho sa do odsek u 5 v IAS 38
pridaladefinícia„aktívnehotrhu“.Napokonsaopravilimenšienezrovna lostivcitáciáchvpríloheA.odsekyA47,A48
a A57.
V apríli 2000 sa v IAS 40, Investície v nehnuteľnostiach, zmenil a doplnil o dsek 1 Zmena a doplnok nadobúda
účinnosť pri účtovných závierkach zahŕňajúcich obdobia začínajúce 1. ja nuárom 2001 alebo neskôr.
V januári 2001 sa v IAS 41, Poľnohospodárstvo, zmenil a doplnil odsek 1 Zmen a a doplnok nadobúda účinnosť pri
účtovných závierkach zahrnujúcich obdobia začínajúce 1. januárom 2003 a lebo neskôr.
ÚVOD
1. Tento štandard („IAS 36“) predpisuje účtovanie a zverejňovanie znížen ia hodnoty všetkého nehnuteľností.
Nahradzujepožiadavkynazhodnotenienávratnostinehnuteľnostíanavyk ázaniestrátzozníženiahodnoty,
ktoré sa zahrnuli do:
a) IAS 16 (revidovaný 1993), Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia [pozri IA S 16 (revidovaný 1998)];
b) IAS 22 (revidovaný 1993). Podnikové kombinácie [pozri IAS 22 (revidova ný 1998)];
c) IAS28(prepracovaný1994),Účtovanieinvestíciídopridruženýchpodn ikov[pozriIAS28(revidovaný
1998)]; a
d) IAS 31 (prepracovaný 1994), Účtovné vykazovanie podielov v spoločných podnikoch [pozri IAS 31
(revidovaný 1998)].
Hlavnézmenyoprotipredchádzajúcimpožiadavkámavysvetleniamprincíp ovvIAS36súuvedenéosobitne
v časti Základ na závery.
2. IAS 36 sa nezaoberá znížením hodnoty zásob, odložených daňových pohľad ávok, majetku vznikajúcich
na základe zákaziek na zhotovenie, majetku vznikajúcich na základe nárok ov zamestnaneckých požitkov
alebo väčšiny finančného majetku.
3. IAS 36 vyžaduje, aby sa uhraditeľná suma majetku odhadovala vždy, ak exi stuje náznak, že by sa hodnota
majetkumohlaznížiť.Všpecifickýchprípadochmôžemedzinárodnýúčtovn ýštandardplatnýnakonkrétny
nehnuteľnostiobsahovaťpožiadavkynaďalšiepreverenie.NapríkladIAS 38,Nehmotnýnehnuteľnosti,aIAS
22 (revidovaný 1998), Podnikové kombinácie, vyžadujú, aby sa ročne odhad ovala uhraditeľná suma
nehmotného nehnuteľností a goodwill-u, ktoré sú odpisované počas viac ak o 20 rokov.
4. IAS 36 vyžaduje, aby sa strata zo zníženia hodnoty vykázala (hodnota maj etku znížila) vždy, keď účtovná
hodnotamajetkuprevyšujejehouhraditeľnúsumu.Stratazozníženiahodn otybysamalavykázaťvovýkaze
ziskov a strát k majetku, ktorý sa zaúčtuje v obstarávacej cene, ako znížen ie z precenenia nehnuteľností
v precenených sumách.
5. IAS36vyžaduje,abysauhraditeľnásumaoceňovalaakovyššiazčistejpr edajnejcenyapoužiteľnejhodnoty:
a) čistá predajná cena je suma, ktorú by bolo možné získať z predaja nehnute ľností medzi informovanými
dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami v nezávislej transakcii po odpočítaní akýchkoľvek
priamych nákladov vynaložených na vyradenie; a
b) použiteľnáhodnotajesúčasnáhodnotaodhadnutýchbudúcichpeňažných tokov,ktorésaočakávajú,že
budúplynúťzpokračujúcehopoužívaniamajetk uazjehovyradenianakoncijehoobdobiapoužiteľnosti.300 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
6. Pri určení použiteľnej hodnoty majetku IAS 36 vyžaduje, aby podnik okre m iného používal:
a) plánovanie peňažných tokov založené na primeraných a podložených pred pokladoch, ktoré:
i) berú do úvahy majetok v ich súčasnom stave; a
ii) predstavujú najlepší odhad manažmentu o súbore hospodárskych podmie nok, ktoré budú existovať
počas zostávajúceho obdobia použiteľnosti nehnuteľností; a
b) diskontnú sadzbu pred zdanením, ktorá odráža súčasné trhové hodnoteni a časovej hodnoty peňazí
arizikášpecifickénadanýnehnuteľnosti.Diskontnásadzbabynemalaodr ážaťriziká,oktorésaupravili
budúce peňažné toky.
7. Uhraditeľná suma sa má odhadovať na jednotlivý nehnuteľnosti. Ak to nie je možné uskutočniť, IAS 36
vyžaduje, aby podnik stanovil uhraditeľnú sumu na jednotku, ktorá vytvár a peňažné prostriedky, do ktorej
majetokpatrí.Jednotka,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,jenajmenši aidentifikovateľnáskupinamajetku,
ktorávytvárapríjempeňažnýchprostriedkovzpokračujúcehopoužívania ,ktorýjevoveľkejmierenezávislý
odpríjmovpeňažnýchprostriedkovzostatnéhonehnuteľnostíaleboskupí nnehnuteľností.Aksavšakvýstup
vyprodukovaný majetkom alebo skupinou majetku predáva na aktívnom trhu, tento nehnuteľnosti alebo
skupina nehnuteľností sa má byť identifikovať ako oddelená jednotka, kto rá vytvára peňažné prostriedky, aj
keď niektoré alebo všetky výrobky týchto majetku alebo skupiny majetku sa používajú vnútorne. Príloha A,
Ilustratívne príklady, obsahuje príklady na identifikáciu jednotiek, k toré vytvárajú peňažné prostriedky.
8. Pritestovanízníženiahodnotyujednotiek,ktorévytvárajúpeňažnépr ostriedky,IAS36vyžaduje,abysabrali
doúvahygoodwillaspoločnýmajetok(akojenapríkladmajetokústredia)s úvisiacesjednotkou,ktorávytvára
peňažné prostriedky. IAS 36 špecifikuje, ako by sa to malo uskutočniť.
9. Princípynavykazovanieaoceňovaniestrátzozníženiahodnotyjednotk y,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,
sú tie isté, ako sú na jednotlivý majetok. IAS 36 špecifikuje, ako stanoviť účtovnú hodnotu jednotky, ktorá
vytvára peňažné prostriedky, a ako alokovať stratu zo zníženia hodnoty me dzi majetku jednotky.
10. IAS36vyžaduje,abystratazozníženiahodnotyvykázanávpredchádzaj úcichrokochsazrušilavtedyalen
vtedy, ak nastala zmena v odhadoch používaných na stanovenie uhraditeľne j sumy z posledného vykázania
straty zo zníženia hodnoty. Strata zo zníženia hodnoty sa však zruší iba do rozsahu, v ktorom nezvyšuje
účtovnúhodnotumajetkunadúčtovnúhodnotu,ktorábybolaurčenánamajet ok(poodpočítaníamortizácie
alebo odpisovania) v prípade, ako keby sa nebola vykázala žiadna strata zo zníženia hodnoty
vpredchádzajúcichrokoch.Zrušeniestratyzozníženiahodnotybysamalo vykázaťvovýkazeziskovastrát
primajetkuzaúčtovanomvobstarávacejcen easuvedenímzvýšeniazpreceneniaprimajetkuzaúčtovanom
v precenených sumách.
11. IAS 36 vyžaduje, aby strata zo zníženia hodnoty goodwill-u sa nerušila , okrem prípadov, keď:
a) bola strata zo zníženia hodnoty spôsobená špecifickou vonkajšou udalo sťou výnimočného charakteru,
u ktorej sa neočakáva, že znova nastane; a
b) nasledujúce vonkajšie udalosti zrušili vplyv tejto udalosti.
12. Keď sú vykázané (zrušené) straty zo zníženia hodnoty, IAS 36 vyžaduje z verejnenie určitých informácií:
a) podľa triedy majetku; a
b) podľasegmentov,ktorépodliehajúvykazovaniuvnadväznostinaprimár nuformuvykazovaniapodniku
(vyžaduje sa len, ak podnik uplatňuje IAS 14, vykazovanie o segmentoch).
IAS 36 vyžaduje ďalšie zverejňovanie, ak sú vykázané (zrušené) straty zo z níženia hodnoty počas daného
obdobia významné pre účtovnú závierku vykazujúceho podniku ako celku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 301
13. PriprvomuplatňovaníbysamalIAS36použiťlennaperspektívnejbáze. Privykázaných(zrušených)stratách
zo zníženia hodnoty sa má postupovať v súlade s IAS 36 a nie podľa základného riešenia alebo podľa
prípustného alternatívneho riešenia na ostatné zmeny v účtovných zásadá ch v IAS 8, Čistý zisk alebo strata
za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách.
14. IAS 36 nadobúda účinnosť pre účtovné obdobie začínajúce 1. júla 1999 al ebo neskôr. Odporúča sa skoršie
uplatňovanie.
OBSAH
Odseky
Cieľ 303
Rozsah 303
Definície 304
Identifikovanie nehnuteľností, ktorého hodnota by sa mohla znížiť 305
Oceňovanie uhraditeľnej sumy 306Čistá predajná cena 307
Použiteľná hodnota 308
Základ na odhad budúcich peňažných tokov 308Štruktúra odhadov budúcich peňažných tokov 309Budúce peňažné toky v cudzej mene 310Diskontná sadzba 311
Vykazovanie a oceňovanie straty zo zníženia hodnoty 312Jednotky, ktoré vytvárajú peňažné prostriedky 312Identifikácia jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky a do ktorej pa trí majetok 312
Uhraditeľná suma a účtovná hodnota jednotky, ktorá vytvára peňažné prost riedky 314
Goodwill 315
Spoločný majetok 316
Strata zo zníženia hodnoty pri jednotke, ktorá vytvára peňažné prostried ky 317
Zrušenie straty zo zníženia hodnoty 318Zrušenie straty zo zníženia hodnoty pre jednotlivý nehnuteľnosti 319Zrušenie straty zo zníženia hodnoty pre jednotku, ktorá vytvára peňažné p rostriedky 320
Zrušenie straty zo zníženia hodnoty pre goodwill 320Zverejňovanie 321
Prechodné ustanovenia 322
Dátum účinnosti 322302 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísať postupy, ktoré podnik uplatňuje, aby zabezpečil, že účtovná hodnota jeho
majetku nie je vyššia ako je jeho uhraditeľná suma. Majetok majú vtedy vyšš iu účtovnú hodnotu ako je uhraditeľná
suma, ak ich účtovná hodnota prevyšuje uhraditeľnú sumu používania alebo predaja majetku. Ak sa jedná o takýto
prípad,majetoksadefinujeakomajetok,ktoréhohodnotasaznížilaaštan dardvyžaduje,abypodnikvykazovalstratu
zozníženiahodnoty.Štandardtiežšpecifikuje,kedymápodnikzrušiťstr atuzozníženiahodnoty,apredpisujeurčité
zverejnenia pri majetku, ktorého hodnota sa znížila.
ROZSAH
1. Tento štandard by sa mal uplatňovať pri účtovaní zníženia hodnoty všetk ých majetku, okrem:
a) zásob (pozri IAS 2, Zásoby);
b) majetku vznikajúcich na základe zákaziek na zhotovenie (pozri IA 11, Zá kazková výroba);
c) odložených daňových pohľadávok (pozri IAS 12, dane z príjmov);d) nehnuteľností vznikajúceho zo zamestnaneckých požitkov (pozri IAS 19 , zamestnanecké požitky); a
e) finančného nehnuteľností, ktorý je zahrnutý do rozsahu IAS 32, finančn é nástroje: zverejňovanie
a prezentácia;
f) investície v nehnuteľnostiach, ktorý sa oceňuje v objektívnej hodnote (pozri IAS 40, investície
v nehnuteľnostiach); a
g) biologický majetok týkajúce sa poľnohospodárskej činnosti, ktoré sa o ceňujú v objektívnej hodnote
zníženej o náklady na mieste predaja (pozri IAS 41, poľnohospodárstvo).
2. Tento štandard sa neuplatňuje na zásoby, majetok vznikajúci zo zákazie k na zhotovenie, odložené daňové
pohľadávkyalebonehnuteľnostivznikajúcizozamestnaneckýchpožitkov ,pretožeexistujúcemedzinárodné
účtovnéštandardyplatnénatentomajetokužobsahujúšpecificképožiada vkynavykazovanieaoceňovanie
ttohto majetku.
3. Tento štandard sa vzťahuje na:
a) dcérske podniky, ako je definované v IAS 27, konsolidovaná účtovná závi erka a účtovanie investícií do
dcérskych podnikov;
b) pridružené podniky, ako je definované v IAS 28, účtovanie investícií do pridružených podnikov; a
c) spoločnépodniky,akojedefinovanévIAS31,účtovnévykazovaniepodie lovvspoločnýchpodnikoch.
Na obmedzenie iných finančných majetku pozri IAS 39, finančné nástroje: v ykazovanie a oceňovanie.
4. Tento štandard platí pre nehnuteľnosti, ktorého účtovné hodnoty sú v su me po precenení (objektívna
hodnota)podľainýchmedzinárodnýchúčtovnýchštandardov,akonapríkla dprípustnéalternatívneriešenie
vIAS16,Nehnuteľnosti,strojeazariadenia.Ajtakzisťovanie,čihodnot aprecenenéhomajetkubysamohla
znížiť, závisí od základne, ktorá sa používa na stanovenie objektívnej ho dnoty:
a) akobjektívnahodnotamajetkujejehotrhováhodnota,jedinýmrozdielo mmedziobjektívnouhodnotou
majetku a jeho čistou predajnou cenou sú priame dodatočné náklady na vyrad enie majetku:13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 303
i) ak sú náklady vyradenia zanedbateľné, uhraditeľná suma preceneného ma jetku sa nevyhnutne
približuje alebo je väčšia ako jeho precenená suma (objektívna hodnota). V takomto prípade po
uplatnení požiadaviek na precenenie je nepravdepodobné, že u precenenéh o nehnuteľností sa zníži
hodnota a uhraditeľná suma sa nemusí odhadovať; a
ii) ak nie sú náklady vyradenia zanedbateľné, čistá predajná cena precene ného majetku je nevyhnutne
nižšiaakojehoobjektívnahodnota.Pretohodnotaprecenenéhomajetkusa zníži,akjehopoužiteľná
hodnota je nižšia ako je jeho precenená (objektívna hodnota). V takomto pr ípade, po uplatnení
požiadavieknaprecenenie,podnikuplatnítentoštandard,abyurčil,čib ysahodnotamajetkumohla
znížiť; a
b) ak objektívna hodnota majetku sa stanoví na inej základni ako je jeho trh ová hodnota, jeho precenená
suma (objektívna hodnota) by mohla byť vyššia alebo nižšia ako je jeho uhra diteľná suma. Preto po
uplatnení požiadaviek na precenenie podnik uplatní štandard, aby určil, či by sa hodnota nehnuteľností
mohla znížiť.
DEFINÍCIE
5.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Uhraditeľná suma je vyššia z čistej predajnej ceny majetku a jeho použiteľ nej hodnoty.
Použiteľná hodnota je súčasná hodnota odhadovaných budúcich peňažných t okov, ktoré sa očakávajú
z pokračujúceho používania majetk u a z jeho vyradenia na konci obdobia použiteľnosti.
Čistá predajná cena je suma, ktorú možno získať z predaja majetku v nezávis lej transakcii medzi
informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami po odpoč ítaní nákladov vyradenia.
Náklady vyradenia sú dodatočné náklady, ktoré priamo súvisia s vyradením majetku okrem finančných
nákladov a daňového nákladu.
Strata zo zníženia hodnoty je suma, ktorou účtovná hodnota majetku prevyš uje jeho uhraditeľnú sumu.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa majetok vykazuje v súvahe po odpočítan í akumulovaných odpisov
(amortizácie) a okrem toho aj akumulovaných strát zo zníženia jeho hodnot y.
Odpisovanie (amortizácia) je systematická alokácia odpisovateľnej sum y nehnuteľností počas jeho obdobia
použiteľnosti (1).
Odpisovateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá nah rádza obstarávaciu cenu
v účtovných závierke po odpočítaní zostatkovej hodnoty.Doba použiteľnosti je buď:a) časové obdobie, počas ktorého sa očakáva, že podnik bude majetok použív ať; alebo
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré podnik očakáva, že sa z ískajú z majetku.
Jednotka,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,jenajmenšiaidentifikova teľnáskupinamajetku,ktorávytvára
príjempeňažnýchprostriedkovzpokračujúcehopoužívania,ktorýjedove ľkejmierynezávislýodpríjmov
peňažných prostriedkov z ostatných majetku alebo skupín majetku.
(1) V prípade nehmotného nehnuteľností alebo goodwill-u sa namiesto výrazu „odpisovanie“ všeobecne používa termín
„amortizácia“. Obidva výrazy majú rovnaký význam.304 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Spoločný majetok je majetok iný ako goodwill, ktorý prispieva k budúcim pe ňažným tokom preverovanej
jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, tak aj ostatných jednotiek , ktoré vytvárajú peňažné
prostriedky.
Aktívny trh je trh, na ktorom sú splnené všetky z nasledujúcich podmienok:a) položky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;b) v akomkoľvek čase je možné nájsť ochotných kupujúcich aj predávajúcich ;a
c) ceny sú prístupné verejnosti.
IDENTIFIKOVANIE MAJETKU, KTORÉHO HODNOTA BY SA MOHLA ZNÍŽIŤ
6.Odseky 7 až 14 špecifikujú, kedy by sa mala určiť uhraditeľná suma. Tieto po žiadavky používajú výraz
„majetok“, platia však rovnako na jednotlivý majetok alebo na jednotku, k torá vytvára peňažné prostriedky.
7.Hodnota majetku sa znížila vtedy, keď účtovná hodnota majetku prevyšuje j eho uhraditeľnú sumu. Odseky
9 až 11 opisujú niektoré náznaky, kedy by sa strata zo zníženia hodnoty mohl a vyskytnúť: ak niektorý
z týchto náznakov existuje, od podniku sa vyžaduje, aby uskutočnil formál ny odhad uhraditeľnej sumy. Ak
neexistuje žiaden náznak o možnej strate zo zníženia hodnoty, tento štand ard nevyžaduje, aby podnik
uskutočnil formálny odhad uhraditeľnej sumy.
8.Podnikbymalzhodnotiťkukaždémusúvahovémudňu,čiexistujenejakýnázn ak,žebysahodnotamajetku
mohla znížiť. Ak niektorý takýto náznak existuje, podnik by mal odhadnúť u hraditeľnú sumu majetku.
9.Pri zhodnotení, či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku sa mohla z nížiť, podnik by mal brať do
úvahy prinajmenšom nasledujúce náznaky:
Vonkajšie zdroje informáciía) počas daného obdobia sa trhová hodnota majetku znížila podstatne viac, ako by sa očakávalo ako
výsledok plynutia času alebo bežného používania;
b) počas daného obdobia sa vyskytli podstatné zmeny s opačným vplyvom na po dnik alebo sa vyskytnú
v blízkej budúcnosti, v technologickom, trhovom, hospodárskom alebo prá vnom prostredí, v ktorom
podnik pôsobí, alebo na trhu, na ktorý majetok patrí;
c) trhové úrokové sadzby alebo ostatné trhové sadzby návratnosti investí cií sa počas daného obdobia
zvýšili a tieto zvýšenia majú pravdepodobne vplyv na diskontnú sadzbu, kt orá sa používa pri výpočte
použiteľnej hodnoty majetku, a znížia významne uhraditeľnú sumu majetku ;
d) účtovná hodnota čistých majetku vykazujúceho podniku je vyššia ako jeh o trhová kapitalizácia.
Vnútorné zdroje informácií
e) k dispozícii sú dôkazy o zastaraní alebo fyzickom poškodení nehnuteľno stí;
f) počas daného obdobia sa vyskytli podstatné zmeny s opačným účinkom na po dnik alebo sa očakáva,
žesavyskytnúvblízkejbudúcnosti,vrozsahualebovspôsobe,akosanehnu teľnostipoužíva,alebosa
očakáva,žesabudepoužívať.Tietozmenyzahŕňajúplányiukončeniealebo reštrukturalizáciučinnosti,
doktorejnehnuteľnostipatrí,aleboplánynavyradenienehnuteľnostívs koršomtermíne,akosapredtým
očakávalo; a
g) k dispozícii sú dôkazy z vnútorného výkazníctva, ktoré naznačujú, že ho spodárska výnosnosť majetku
je alebo bude horšia ako očakávalo.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 305
10. Zoznamvodseku9niejeúplný.Podnikmôžerozpoznaťináznaky,žehodnotam ajetkubysamohlaznížiť,
a na tieto by mal podnik tiež určiť uhraditeľnú sumu nehnuteľností.
11. Dôkazy z vnútorného výkazníctva, ktoré naznačujú, že hodnota nehnuteľno stí sa mohla znížiť, zahŕňajú
existenciu:
a) peňažných tokov na nadobudnutie majetku alebo následnú potrebu peňažn ých prostriedkov na ich
prevádzkovanie a údržbu, ktoré sú podstatne vyššie ako bol pôvodný rozpoč et;
b) skutočných čistých peňažných tokov alebo prevádzkového zisku straty p lynúcich z majetku, ktoré sú
podstatne horšie ako ich rozpočet;
c) podstatného zníženia rozpočtovaných čistých peňažných tokov alebo pr evádzkového zisku, alebo
podstatného zvýšenia rozpočtovanej straty plynúcich z majetku; alebo
d) prevádzkových strát alebo čistých výdavkov peňažných prostriedkov na majetok, ak sú do budúcnosti
údaje bežného obdobia zoskupené rozpočtovanými údajmi.
12. Koncepcia významnosti platí pri zisťovaní, či je potrebné odhadnúť uhrad iteľnú sumu majetku. Napríklad
ak predchádzajúci výpočet ukazuje, že uhraditeľná suma majetku je podsta tne vyššia ako jeho účtovná
hodnota, podnik nemusí znovu odhadnúť uhraditeľnú sumu, ak sa nevyskytli žiadne prípady, ktoré by
eliminovali tento rozdiel. Podobne predchádzajúca analýza môže ukázať, že uhraditeľná suma majetku nie
je citlivá na jeden (alebo viac) z náznakov uvedených v zozname odseku 9.
13. Ako ilustrácia k odseku 12, ak sa trhové úrokové sadzby alebo iné trhové sad zby návratnosti z investícií
zvýšili počas daného obdobia, podnik nemusí uskutočniť formálny odhad uh raditeľnej sumy majetku
v nasledujúcich prípadoch:
a) ak diskontná sadzba použitá pri výpočte použiteľnej hodnoty majetku ne bude pravdepodobne
ovplyvnenázvýšenímtýchtotrhovýchsadzieb.Napríkladzvýšeniavkrátk odobýchúrokovýchsadzbách
nemusiamaťvýznamnývplyvnadiskontnúsadzbupoužitúnamajetok,ktorým ádlhúzostávajúcudobu
použiteľnosti; alebo
b) akdiskontnásadzbapoužitáprivýpočtepoužiteľnejhodnotymajetkubu depravdepodobneovplyvnená
zvýšenímtýchtotrhovýchsadzieb,predchádzajúcaanalýzacitlivostiuh raditeľnejsumyvšakukazuje;že:
i) jenepravdepodobné,žesavyskytnevýznamnézníženieuhraditeľnejsum y,pretožebudúcepeňažné
toky sa tiež pravdepodobne zvýšia. Napríklad v niektorých prípadoch podn ik môže byť schopný
dokázať, že upravuje svoje výnosy, aby kompenzoval akékoľvek zvýšenia tr hových sadzieb; alebo
ii) zníženie uhraditeľnej sumy nebude pravdepodobne viesť k výraznej str ate zo zníženia hodnoty.
14. Akexistujenáznak,žehodnotamajetkubysamohlaznížiť,totomôženaznač ovať,žejetrebaprehodnotiť
zostávajúcu dobu použiteľnosti, metódu odpisovania (amortizácie) aleb o zostatkovú hodnotu majetku
a upraviť podľa medzinárodného účtovného štandardu, ktorý platí na daný m ajetok dokonca aj vtedy, ak
sa nevykázala žiadna strata zo zníženia hodnoty majetku.
OCEŇOVANIE UHRADITEĽNEJ SUMY
15. Tentoštandarddefinujeuhraditeľnúsumuakovyššiuzčistejpredajnejce nymajetkuapoužiteľnejhodnoty.
Odseky 16 až 56 určujú požiadavky na oceňovanie uhraditeľnej sumy. Tieto p ožiadavky používajú výraz
„majetok“, sú však platné rovnako pre individuálny majetok ako aj pre jedn otku, ktorá vytvára peňažné
prostriedky.306 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
16. Niejevždynevyhnutnéurčiťobidvesumy,čistúpredajnúcenumajetkuaich použiteľnúhodnotu.Napríklad
ak jedna z týchto súm prevyšuje účtovnú hodnotu majetku, hodnota majetku s a neznížila a nie je
nevyhnutné odhadovať druhú sumu.
17. Bolo by možné stanoviť čistú predajnú cenu aj vtedy, keď sa s majetkom neobc hoduje na aktívnom trhu.
Niekedyvšaknebudemožnéurčiťčistúpredajnúcenu,pretoženeexistujez ákladnaspoľahlivýodhadsumy,
ktorú by bolo možné získať z predaja majetku v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovoľne
súhlasiacimi zúčastnenými stranami. V takomto prípade sa za použiteľnú h odnotu môže považovať
uhraditeľná suma.
18. Ak neexistuje dôvod sa domnievať, že použiteľná hodnota majetku výrazne p revyšuje ich čistú predajnú
cenu, uhraditeľná suma nehnuteľností sa môže považovať za ich čistú preda jnú cenu. Toto bude častým
prípadom u majetku, ktoré sú určené na vyradenie. Je to v dôsledku toho, že p oužiteľná hodnota majetku
určených na vyradenie sa bude skladať hlavne z čistých výnosov vyradenia, keďže budúce peňažné toky
z pokračujúceho používania majetku až do jeho vyradenia budú pravdepodob ne zanedbateľné.
19. Na jednotlivý majetok sa stanoví uhraditeľná suma s výnimkou majetku, kto ré nevytvárajú príjem
peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania, ktorý je vo veľkej mi ere nezávislý od príjmov
peňažných prostriedkov z ostatných majetku alebo skupín majetku. Ak ide o takýto prípad, uhraditeľná
sumasastanovínajednotku,ktorávytvárapeňažnéprostriedkyadoktorej majetokpatrí(pozriodseky64
až 87), s výnimkou prípadu, keď:
a) čistá predajná cena majetku je vyššia ako ich účtovná hodnota; alebo
b) použiteľnáhodnotamajetkusamôžeodhadnúťakoblízkajehočistejpred ajnejceneačistápredajnácena
sa dá určiť.
20. V niektorých prípadoch môžu odhady, priemery a výpočtové skratky poskyto vať primerané priblíženie sa
podrobným výpočtom, ktoré sa v tomto štandarde uvádzajú na určenie čistej predajnej ceny alebo
použiteľnej hodnoty.
Čistá predajná cena
21. Najlepšímdôkazomčistejpredajnejcenymajetkujecenavzáväznejpredaj nejdohodevnezávislejtransakcii
upravená o zvýšené náklady, ktoré by sa priamo týkali vyradenia majetku.
22. Ak neexistuje záväzná predajná dohoda, ale s majetkom sa obchoduje na aktí vnom trhu, čistou predajnou
cenoujetrhovácenamajetkuzníženáonákladynavyradenie.Primeranoutr hovoucenoujeobyčajnebežná
ponúkaná cena. Ak bežné ponúkané ceny nie sú k dispozícii, cena poslednej t ransakcie môže poskytovať
základ, z ktorého sa odhaduje čistá predajná cena za predpokladu, že sa nev yskytujú podstatné zmeny
v hospodárskych podmienkach medzi dátumom transakcie a dátumom, ku ktoré mu sa odhad uskutočnil.
23. Ak neexistuje záväzná predajná dohoda alebo aktívny trh s majetkom, čistá predajná cena sa zakladá
na najlepších dostupných informáciách tak, aby vyjadrovala sumu, ktorú b y mohol podnik získať
k súvahovému dňu z vyradenia majetku v nezávislej transakcii medzi inform ovanými, dobrovoľne
súhlasiacimizúčastnenýmistranamipoodpočítanínákladovnavyradenie .Priurčovanítejtosumypodnik
zvažujevýsledoknedávnychtransakciíspodobnýmmajetkomvrámcitohois téhopriemyselnéhoodvetvia.
Čistá predajná cena nevyjadruje vynútený predaj s výnimkou, keď je manažm ent prinútený k okamžitému
predaju.
24. Nákladynavyradenieinéakotie,ktorésaužvykázaliakozáväzky,saodpoč ítajúpriurčeníčistejpredajnej
ceny. Príklady takýchto nákladov zahŕňajú právne náklady, náklady na kol ky a podobné dane z transakcií,
nákladynaodstráneniemajetkuapriamezvýšenienákladovnauvedeniemaj etkudopodmienokichpredaja.
Požitky zo skončenia zamestnania (ako sa definujú v IAS 19, Zamestnanecké požitky) a náklady spojené
s redukciou alebo reorganizáciou podnikania, ktoré nasledujú po vyraden í majetku, nie sú však priamym
zvýšením nákladov na vyradenie majetku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 307
25. Niekedy by vyradenie majetku mohlo vyžadovať, aby kupujúci prevzal záväz ok a iba jediná čistá predajná
cena bola k dispozícii pre obidve časti, pre nehnuteľnosti i záväzok. Odse k 77 vysvetľuje, ako treba
postupovať pri takýchto prípadoch.
Použiteľná hodnota
26. Odhadovanie použiteľnej hodnoty majetku zahŕňa tieto kroky:
a) odhadbudúcichpríjmovavýdavkovpeňažnýchprostriedkov,ktorévyply núzpokračujúcehopoužívania
majetku a z ich definitívneho vyradenia; a
b) použitie vhodných diskontných sadzieb na tieto budúce peňažné toky.
Základ odhadu budúcich peňažných tokov
27. Pri oceňovaní použiteľnej hodnoty:
a) plánovanie peňažných tokov by sa malo zakladať na primeraných a preukáz ateľných predpokladoch,
ktoré reprezentujú najlepší odhad manažmentu o súbore hospodárskych pod mienok, ktoré budú
existovať počas zostávajúcej doby použiteľnosti majetku. Väčšia váha sa má dať vonkajším dôkazom;
b) plánovaniepeňažnýchtokovbymalovychádzaťznajnovšíchfinančnýchr ozpočtov/predpovedí,ktoré
schválil manažment. Plány založené na týchto rozpočtoch/predpovediach by mali zahŕňať maximálne
obdobie piatich rokov s výnimkou prípadov, kedy sa dá obhájiť dlhšie obdob ie; a
c) plánovaniepeňažnýchtokovnaobdobiedlhšieakoobsahujúposlednéroz počty/predpovedebysamalo
odhadovať extrapoláciou plánov založených na rozpočtoch/predpovediac h pri použití stabilnej alebo
klesajúcej miery rastu na nasledujúce roky s výnimkou prípadov, keď by sa d ala obhájiť rastúca miera.
Táto miera rastu by nemala byť vyššia ako dlhodobá priemerná miera rastu vý robkov, priemyselných
odvetví alebo krajiny či krajín, v ktorých podnik funguje, alebo trhu, na k torom sa majetok používa,
s výnimkou prípadov, kedy sa dá obhájiť vyššia miera.
28. Podrobné,presnéaspoľahlivéfinančnérozpočty/predpovedebudúcichpe ňažnýchtokovnaobdobiedlhšie
ako päť rokov nie sú všeobecne k dispozícii. Z toho dôvodu odhady manažment u o budúcich peňažných
tokoch sa zakladajú na najaktuálnejších rozpočtoch/predpovediach na ma ximálne päť rokov. Manažment
môže využívať plány peňažných tokov, založené na finančných rozpočtoch/ predpovediach za obdobie
dlhšie ako päť rokov, ak je presvedčený, že tieto plány sú spoľahlivé, a môž e preukázať svoju schopnosť
založenú na minulých skúsenostiach predpovedať peňažné toky presne na to to dlhšie obdobie.
29. Plánypeňažnýchtokovdokoncadobypoužiteľnostimajetkusaodhadujúext rapoláciouplánovpeňažných
tokov založených na finančných rozpočtoch/predpovediach pri použití mi ery rastu na nasledujúce roky.
Táto miera je stabilná alebo klesajúca s výnimkou prípadov, kedy zvýšenie miery zodpovedá objektívnym
informáciám o vzorových dobách životnosti výrobku alebo priemyselného o dvetvia. Ak je vhodné, miera
rastu je nulová alebo záporná.
30. Kde sú podmienky veľmi priaznivé, konkurenti pravdepodobne vstúpia na tr h a obmedzia rast. Preto
podniky budú ťažko prekračovať priemernú historickú mieru rastu počas dl hého obdobia (povedzme
dvadsaťrokov)uvýrobkov,priemyselnýchodvetvíalebokrajinyčikrajín ,vktorýchpodnikfunguje,alebo
u trhu, na ktorom sa majetok používa.
31. Pripoužívaníinformáciízfinančnýchrozpočtov/predpovedípodnikberi edoúvahy,čiinformácieodrážajú
primerané a preukázateľné predpoklady a či reprezentujú najlepší odhad m anažmentu o súbore
hospodárskych podmienok, ktoré budú existovať počas zostávajúcej doby p oužiteľnosti majetku.308 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Štruktúra odhadov budúcich peňažných tokov
32. Odhady budúcich peňažných tokov by mali obsahovať:
a) plány príjmov peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania maje tku;
b) plány výdavkov peňažných prostriedkov, ktoré nevyhnutne vzniknú, aby vytvárali príjmy peňažných
prostriedkov z pokračujúceho používania majetku (vrátane výdavkov peňa žných prostriedkov
na prípravu majetku na používanie) a ktoré sa môžu priamo priradiť alebo al okovať k majetku
na primeranom a konzistentnom základe; a
c) čisté peňažné toky, ak existujú, ktoré sa prijmú (alebo sa zaplatia) pri vyradení nehnuteľností na konci
jeho doby použiteľnosti.
33. Odhady budúcich peňažných tokov a diskontnej sadzby odrážajú konzist entné predpoklady o raste cien
v dôsledku všeobecnej inflácie. Preto ak diskontná sadzba obsahuje vplyv rastu cien v dôsledku všeobecnej
inflácie,budúcepeňažnétokysaodhadujúvnominálnychhodnotách.Akdis kontnásadzbanezahrňujevplyv
rastu cien v dôsledku všeobecnej inflácie, budúce peňažné toky sa odhaduj ú v reálnych hodnotách (ale
zahŕňajú budúce špecifické zvýšenia alebo zníženia cien).
34. Plánovanievýdavkovpeňažnýchprostriedkovzahŕňabudúcerežijnéná klady,ktorésamôžupriamopriradiť
alebo alokovať k majetku na primeranom a konzistentnom základe.
35. Ak účtovná hodnota majetku ešte neobsahuje všetky výdavky peňažných p rostriedkov, ktoré vzniknú
predtým,akosúpripravenénapoužívaniealebopredaj,odhadbudúcichvýd avkovpeňažnýchprostriedkov
zahŕňa odhad všetkých ďalších výdavkov peňažných prostriedkov, ktoré ma jú podľa očakávania vzniknúť
pred tým, ako je majetok pripravený na používanie alebo predaj. Napríklad toto je prípad rozostavanej
budovy alebo vývojového projektu, ktorý ešte nieje dokončený.
36. Aby sa predišlo dvojnásobnému započítaniu, odhady budúcich peňažnýc h tokov nezahŕňajú:
a) príjmy peňažných prostriedkov z majetku, ktoré vytvárajú príjmy peňaž ných prostriedkov
zpokračujúcehopoužívania,ktorésúvoveľkejmierenezávisléodpeňažný chpríjmovzpreverovaných
majetku (napríklad finančný majetok ako sú pohľadávky); a
b) výdavky peňažných prostriedkov, ktoré súvisia s povinnosťami, ktoré s a už vykázali ako záväzky
(napríklad záväzky, dôchodky alebo rezervy).
37. Budúcepeňažnétokybysamaliodhadovaťprimajetkuvichsúčasnomstav e.Odhadybudúcichpeňažných
tokov by nemali zahrnúť odhadované budúce príjmy alebo výdaje peňažných p rostriedkov, ktoré podľa
očakávania vznikli z:
a) budúcej reštrukturalizácie, ku ktorej podnik ešte nie je zaviazaný; al ebo
b) budúcich kapitálových výdavkov, ktoré zdokonalia alebo rozšíria maje tok oproti ich pôvodne
stanovenému štandardu výnosnosti.
38. Pretože budúce peňažné toky sa odhadujú pri majetku v ich súčasnom stav e, použiteľná hodnota neodráža:
a) budúce výdavky peňažných prostriedkov alebo s tým súvisiace úspory nák ladov (napríklad zníženie
nákladov na zamestnancov), alebo úžitky, ktoré podľa očakávania vzniknú z budúcej reštrukturalizácie,
ku ktorej podnik ešte nie je zaviazaný; alebo
b) budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo rozšíria majetok op roti ich pôvodne stanovenému
štandardu výnosnosti, alebo s tým súvisiace budúce úžitky z tohto budúceh o výdavku.
39. Reštrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje manažment a ktorý významne mení buď rozsah
podnikaniapodniku,alebospôsob,ktorýmsapodnikanievykonáva.IAS37, Rezervy,podmienenézáväzky
a podmienený majetok, dáva návod, ktorý by mal objasniť, kedy je podnik zav iazaný na reštrukturalizáciu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 309
40. Ak sa podnik stane zaviazaným na reštrukturalizáciu, niektorý majeto k bude pravdepodobne ovplyvnený
touto reštrukturalizáciou. Len čo je podnik zaviazaný na reštrukturaliz áciu:
a) pristanovenípoužiteľnejhodnotyodhadybudúcichpríjmovavýdajovpe ňažnýchprostriedkovodrážajú
úspory nákladov a ostatné úžitky z reštrukturalizácie (ktoré vychádzajú z najaktuálnejších finančných
rozpočtov/predpovedí, ktoré schválil manažment); a
b) odhady budúcich výdajov peňažných prostriedkov na reštrukturalizáci u pracujú s rezervou
na reštrukturalizáciu podľa IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmie nené pohľadávky.
Príloha A príklad 5 ilustruje vplyv budúcej reštrukturalizácie na výpoče t použiteľnej hodnoty.
41. Pokiaľpodnikuvznikajúkapitálovévýdavky,ktorézdokonaľujúalebo rozširujúmajetokoprotijehopôvodne
stanovenému štandardu výnosnosti, odhady budúcich peňažných tokov neza hŕňajú odhadované budúce
príjmy peňažných prostriedkov, ktoré podľa očakávania vzniknú z tých výd avkov (pozri prílohu A príklad
6).
42. Odhady budúcich peňažných tokov zahŕňajú budúce kapitálové výdavky, ktoré sú potrebné na udržiavanie
alebo zachovanie majetku v ich pôvodne stanovenom štandarde výnosnosti.
43. Odhady budúcich peňažných tokov by nemali obsahovať:
a) príjmy alebo výdaje peňažných prostriedkov z finančných činností aleb o
b) príjmy alebo výdaje dane z príjmov.
44. Odhadované budúce peňažné toky odrážajú predpoklady, ktoré sú konzis tentné so spôsobom, ktorým sa
určila diskontná sadzba. V opačnom prípade by sa vplyv niektorých predpok ladov započítal dvakrát alebo
bysaignoroval.Pretožepridiskontovaníodhadnutýchbudúcichpeňažnýc htokovsaberiedoúvahyčasová
hodnota peňazí, tieto peňažné toky neberú do úvahy príjmy a výdaje peňažný ch prostriedkov z finančných
činností. Podobne, pretože sa diskontná sadzba stanovuje na báze pred zda nením, budúce peňažné toky sa
tiež odhadujú na báze pred zdanením.
45. Odhad čistých peňažných tokov, ktoré sa prijmú (alebo zaplatia) za vyr adenie majetku na konci ich doby
použiteľnosti, by mala byť suma, ktorú podnik očakáva, že získa z vyradeni a majetku v nezávislej transakcii
medzi informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami, p o odpočítaní odhadnutých
nákladov na vyradenie.
46. Odhad čistých peňažných tokov, ktoré sa prijmú (alebo zaplatia) za vyr adenie nehnuteľností na konci jeho
doby použiteľnosti, sa určuje podobným spôsobom, ako čistá predajná cena majetku, s výnimkou toho, že
pri odhadovaní týchto čistých peňažných tokov:
a) podnikpoužívacenyprevládajúcekdátumuodhadupripodobnommajetku, ktoréhodobapoužiteľnosti
skončila a ktoré fungovali za podmienok podobných tým, v ktorých sa bude da ný nehnuteľnosti
používať; a
b) tieto ceny sa upravia o obidva vplyvy aj budúcich zvýšení cien v dôsledku všeobecnej inflácie a aj
špecifických budúcich zvýšení (znížení) cien. Ale ak odhady budúcich peň ažných tokov pokračujúceho
používania majetku a diskontná sadzba neberú do úvahy vplyv všeobecnej in flácie, tento vplyv sa tiež
vylúči z odhadu čistých peňažných tokov z vyradenia.
Budúce peňažné toky v cudzej mene
47. Budúce peňažné toky sa odhadujú v mene, v ktorej sa budú vytvárať a následne diskontovať s použitím
diskontnejsadzby,ktorájeprimeranánadanúmenu.Podnikprepočítazísk anúsúčasnúhodnotuspoužitím
aktuálneho výmenného kurzu k súvahovému dňu (opísaného v IAS 21, Účinky zm ien v kurzoch cudzích
mien ako závierkový kurz).310 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Diskontná sadzba
48. Diskontná/-é sadzba/-y by mala/-i byť sadzba/-y pred zdanením, ktorá /-é odráža/-jú súčasné trhové
ohodnotenie časovej hodnoty peňazí a rizík špecifických pre daný majetok . Diskontná/-é sadzba/-y by
nemala/-i odrážať riziká, o ktoré sa odhady budúcich peňažných tokov upra vili.
49. Sadzba, ktorá odráža súčasné trhové ohodnotenie časovej hodnoty peňa zí a rizík špecifických pre daný
majetok,jevýnos,ktorýbyinvestorivyžadovali,akbysarozhodlipreinv estíciu,ktorábyvytváralapeňažné
toky v sumách, čas e a s rizikom ekvivalentným tým, ktoré podnik očakáva, že získa z majetku. T áto sadzba
sa odhaduje zo sadzby v bežných transakciách na trhu s podobným majetkom al ebo z váženého priemeru
nákladovnakapitálpodnikuobchodovateľnéhonaburze,ktorýmájedinýma jetok(aleboportfóliomajetok)
podobný preverovanému majetku v zmysle schopnosti poskytovať služb u a v zmysle rizík.
50. Ak špecifická sadzba pre daný majetok nie je priamo k dispozícii z trhu, podnik používa náhradné spôsoby
odhadovania diskontnej sadzby. Účelom je odhadnúť, pokiaľ je to možné, tr hové ohodnotenie:
a) časovej hodnoty peňazí za obdobie do konca doby použiteľnosti majetku; a
b) rizík, či budúce peňažné toky sa budú odlišovať v sumách alebo v čase od od hadu.
51. Zo začiatku by podnik mohol vziať do úvahy tieto sadzby:
a) podnikový vážený priemer kapitálových nákladov, ktoré sa stanovia pou žitím takých techník, ako je
model oceňovania kapitálových akcií;
b) podnikovú zvýšenú úrokovú sadzbu; a
c) ostatné trhové úrokové sadzby.
52. Tieto sadzby sa upravia tak, aby:
a) odrážali spôsob, ktorým by trh ohodnotil špecifické riziká spojené s pl ánovanými peňažnými tokmi; a
b) sa nebrali do úvahy riziká, ktoré nie sú dôležité na plánované peňažné to ky.
Do úvahy sa berú riziká, ako je riziko krajiny, riziko meny, riziko ceny a ri ziko peňažných tokov.
53. Aby sa predišlo dvojitému započítaniu, diskontná sadzba neodráža riz iká, o ktoré sa odhady budúcich
peňažných tokov upravili.
54. Diskontná sadzba je nezávislá od podnikovej štruktúry kapitálu a od sp ôsobu, ktorým podnik financuje
nákup majetku, pretože budúce peňažné toky, ktorých vznik sa očakáva od ma jetku, nezávisia od spôsobu,
ktorým podnik financuje nákup majetku.
55. Ak je báza na sadzbu po zdanení, potom sa táto báza upraví tak, aby odráža la sadzbu pred zdanením.
56. Podnikbežnepoužívajedinúdiskontnúsadzbunaodhadpoužiteľnejhod notymajetku.Podnikvšakpoužíva
osobitnédiskontnésadzbynarôznebudúceobdobia,kedyjepoužiteľnáhod notacitlivánarozdielyvrizikách
za rôzne obdobia alebo na podmienky štruktúry úrokových sadzieb.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 311
VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE STRATY ZO ZNÍŽENIA HODNOTY
57. Odseky 58 až 63 stanovujú požiadavky na vykazovanie a oceňovanie strát zo z níženia hodnoty
na individuálny majetok. Vykázaním a oceňovaním strát zo zníženia hodnot y u jednotky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky, sa zaoberajú odseky 88 až 93.
58. Vtedy a len vtedy, ak uhraditeľná suma majetku je menšia ako ich účtovná hod nota, účtovná hodnota
majetku by sa mala znížiť na ich uhraditeľnú sumu. Toto zníženie je stratou zo zníženia hodnoty.
59. Strata zo zníženia hodnoty by sa mala vykázať ako náklad vo výkaze ziskov a s trát okamžite, s výnimkou
prípadu, kedy je majetok vedený v precenenej sume podľa iného medzinárodn ého účtovného štandardu
(napríkladpodľaprípustnéhoalternatívnehoriešeniavIAS16Nehnuteľn osti,strojeazariadenia).Akákoľvek
strata zo zníženia hodnoty precenených majetku by sa mala posudzovať ako z níženie z precenenia podľa
toho iného medzinárodného účtovného štandardu.
60. Strata zo zníženia hodnoty precenených majetku sa vykáže ako náklad vo výk aze ziskov a strát. Strata
zo zníženia hodnoty precenených majetku sa však vykáže priamo oproti preb ytku z precenenia majetku
vrozsahu,vktoromstratazozníženiahodnotyneprevýšisumu,ktorájevpr eceňovacomprebytkunatento
istý majetok.
61. Aksumaodhadnutánastratuzozníženiahodnotyjeväčšiaakoúčtovnáhodno tamajetku,sktorýmisúvisí,
podnikbymalvykázaťzáväzokvtedyalenvtedy,aksatovyžadujevmedzinár odnomúčtovnomštandarde.
62. Po vykázaní straty zo zníženia hodnoty by sa mal odpisový náklad (náklad am ortizácie) na daný majetok
v budúcich obdobiach upraviť, aby sa alokovala preverovaná účtovná hodno ta majetku, znížená o ich
zostatkovú hodnotu (ak nejaká je), systematicky počas ich zostávajúcej d oby použiteľnosti.
63. Aksavykážestratazozníženiahodnoty,všetkysňousúvisiaceodloženéda ňovépohľadávkyalebozáväzky
saurčiapodľaIAS12,Danezpríjmov,porovnanímpreverovanejúčtovnejho dnotymajetkusichdaňovým
základom (pozri prílohu A príklad 3).
JEDNOTKY, KTORÉ VYTVÁRAJÚ PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY
64. Odseky65až93stanovujúpožiadavkynarozpoznaniejednotky,ktorávy tvárapeňažnéprostriedkyaktorej
patrí majetok, na stanovenie účtovnej hodnoty a na vykázanie straty zo zní ženia hodnoty pri jednotkách,
ktoré vytvárajú peňažné prostriedky.
Identifikácia jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky a do ktorej ne hnuteľnosti patrí
65. Ak existuje akýkoľvek náznak, že hodnota majetku by sa mohla znížiť, na jednotlivý majetok by sa mala
odhadnúťuhraditeľnásuma.Akniejemožnéodhadnúťuhraditeľnúsumunaje dnotlivýmajetok,podnikby
malstanoviťuhraditeľnúsumuprejednotku,ktorávytvárapeňažnéprostr iedkyadoktoréhomajetkupatria
(jednotka majetku, ktorá vytvára peňažné prostriedky).
66. Uhraditeľná suma jednotlivých majetku sa nedá určiť, ak:
a) použiteľná hodnota majetku sa nedá odhadnúť tak, aby sa približovala je ho čistej predajnej cene
(napríklad, keď sa budúce peňažné toky z pokračujúceho používania majetk u nedajú odhadnúť, lebo sú
zanedbateľné); a
b) majetoknevytvárapríjmypeňažnýchprostriedkovzpokračujúcehopouž ívania,ktorésúvoveľkejmiere
nezávislé od príjmov ostatného majetku. V takých prípadoch sa použiteľná hodnota a v dôsledku toho
uhraditeľná suma môže určiť len na jednotku majetku, ktorá vytvára peňažn é prostriedky.312 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Príklad
Ťažobnýpodnikvlastnísúkromnúželeznicu,abypodporovalajehoťažobné aktivity.Súkromnáželeznicaby
sa mohla predať iba za cenu šrotu a súkromná železnica nevytvára príjmy peň ažných prostriedkov
z pokračujúceho používania, ktoré sú vo veľkej miere nezávislé od príjmov peňažných prostriedkov
z ostatných majetku bane.
Nie je možné odhadnúť uhraditeľnú sumu súkromnej železnice, pretože použ iteľná hodnota súkromnej
železnice sa nedá stanoviť a je pravdepodobne odlišná od ceny šrotu. Preto podnik odhaduje uhraditeľnú
sumujednotky,ktorávytvárapeňažnéprostriedkyadoktorejsúkromnážel eznicapatrí,t.j.baňuakocelok.
67. Ako sa definuje v odseku 5, jednotka majetku, ktorá vytvára peňažné pro striedky, je najmenšia skupina
majetku,ktorázahŕňamajetokavytvárapríjmypeňažnýchprostriedkovzp okračujúcehopoužívania,ktoré
súvoveľkejmierenezávisléodpríjmovpeňažnýchprostriedkovzostatnýc hmajetkualeboskupínmajetku.
Identifikáciajednotkymajetku,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,vyž adujeposudzovanie.Aksauhraditeľná
suma nedá na jednotlivý majetok určiť, podnik určí najnižšie zoskupenie m ajetku, ktoré vytvára vo veľkej
miere nezávislé príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používan ia.
Príklad
Autobusový podnik poskytuje služby podľa zmluvy s mestskou správou, ktor á vyžaduje minimálne služby
na každej z piatich osobitných trás. Majetok priradené každej trase sa daj ú rozpoznať osobitne. Jedna z trás
funguje s významnou stratou.Pretože podnik nemá možnosť skrátenia ktorejkoľvek z autobusových trás, najnižšia úroveň
identifikovateľných príjmov peňažných prostriedkov z pokračujúceho po užívania, ktoré sú vo veľkej miere
nezávislé od príjmov peňažných prostriedkov z ostatných majetku alebo sk upín majetku, sú príjmy
peňažných prostriedkov vytvorené piatimi trasami spoločne. Jednotkou, ktorá vytvára peňažné prostriedky
na každú trasu, je autobusový podnik ako celok.
68. Príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania sú príjmy p eňažných prostriedkov alebo
peňažnýchekvivalentov,ktoréboliprijatéodstránmimovykazujúcehopo dniku.Prirozpoznávaní,čipríjmy
peňažnýchprostriedkovzmajetku(aleboskupínmajetku)súvoveľkejmier enezávisléodpríjmovpeňažných
prostriedkovzostatnýchmajetku(aleboskupínmajetku),podnikberiedo úvahyrôznefaktoryvrátanetoho,
ako manažment monitoruje podnikové činnosti (podľa výrobných liniek, po dnikateľských jednotiek,
jednotlivýchlokalít,obvodovaleboregionálnychoblastí,aleboinýmsp ôsobom)aleboakomanažmentrobí
rozhodnutia o pokračovaní alebo vyraďovaní podnikových majetku a aktiví t. Príloha A príklad 1 dáva
príklady na identifikáciu jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky.
69. Ak existuje aktívny trh na výstupy, ktoré vyrábajú majetok alebo skupi nu majetku, tento majetok alebo
skupina majetku by sa mali určiť ako jednotka, ktorá vytvára peňažné prost riedky, aj keď sa niektoré alebo
všetkyzvýstupovpoužívajúvnútorne.Akideotakýtoprípad,malbysapouž iťnajlepšíodhadmanažmentu
na budúce trhové ceny za výstupy:
a) pri určení použiteľnej hodnoty v tejto jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky, pri odhadovaní
budúcich príjmov peňažných prostriedkov, ktoré súvisia s vnútorným použ ívaním výstupov; a
b) pri určení použiteľnej hodnoty ostatných jednotiek, ktoré vytvárajú p eňažné prostriedky, vykazujúceho
podniku, pri odhadovaní budúcich výdajov peňažných prostriedkov, ktoré súvisia s vnútorným
používaním výstupov.
70. Dokonca aj keď časť alebo všetky výstupy, ktoré vyrábajú majetok alebo skupina majetku, sa používajú
ostatnými jednotkami vykazujúceho podniku (napríklad výrobky v stredne j fáze výrobného procesu), tento
majetokaleboskupinamajetkuformujúosobitnújednotku,ktorávytvárap eňažnéprostriedky,akbypodnik
moholpredaťtietovýstupynaaktívnomtrhu.Pretodanýmajetokaleboskup inamajetkubymohlivytvárať
príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania, ktoré by boli vo veľkej miere nezávislé od13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 313
príjmov peňažných prostriedkov z ostatných majetku alebo skupiny majetk u. Pri využívaní informácií
na základe finančných rozpočtov/predpovedí, ktoré sa vzťahujú na takú je dnotku, ktorá vytvára peňažné
prostriedky,podnikupravítietoinformácie,akvnútornýprevodcienneo drážanajlepšíodhadmanažmentu
o budúcich trhových cenách výstupov jednotky, ktorá vytvára peňažné pros triedky.
71. Jednotka,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,bysamalaurčiťkonzist entnezobdobiadoobdobianatenistý
majetok alebo typy majetku, s výnimkou prípadu, ak sa dá zmena obhájiť.
72. Akpodnikurčí,žemajetokpatrídoinejjednotky,ktorávytvárapeňažn éprostriedky,akovpredchádzajúcich
obdobiach alebo že typy majetku zoskupené na jednotku majetku, ktorá vytv ára peňažné prostriedky, sa
zmenili,odsek117požadujeurčitézverejneniaojednotke,ktorávytvára peňažnéprostriedky,aksavykáže
strata zo zníženia hodnoty alebo sa zruší na jednotku, ktorá vytvára peňaž né prostriedky a je významná vo
vzťahu k účtovnej závierke vykazujúceho podniku ako celku.
Uhraditeľná suma a účtovná hodnota jednotky, ktorá vytvára peňažné prost riedky
73. Uhraditeľnásumajednotky,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,jevyš šiazčistejpredajnejcenyapoužiteľnej
hodnoty jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky. Na účely určenia uh raditeľnej sumy jednotky, ktorá
vytvára peňažné prostriedky, akýkoľvek odkaz v odsekoch 16 až 56 na „nehnu teľnosti“ sa chápe ako odkaz
na „jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky“.
74. Účtovná hodnota jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, by sa ma la určiť konzistentne spôsobom,
ktorým sa určila uhraditeľná suma jednotky, ktorá vytvára peňažné prostr iedky.
75. Účtovná hodnota jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky:
a) zahŕňaúčtovnúhodnotuibatýchmajetku,ktorésamôžupriradiťpriamoa leboalokovaťnaprimeranom
a konzistentnom základe k jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky, a ktoré budú vytvárať budúce
príjmy peňažných prostriedkov odhadnutých pri určovaní použiteľnej hod noty jednotky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky; a
b) nezahŕňa účtovnú hodnotu akéhokoľvek vykázaného záväzku s výnimkou pr ípadu, keď sa uhraditeľná
suma jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, nedá určiť bez toho, ab y sa tento záväzok zobral do
úvahy.
Jetoztohodôvodu,žečistápredajnácenaapoužiteľnáhodnotajednotky,k torávytvárapeňažnéprostriedky,
saurčujúvylúčenímpeňažnýchtokovvzťahujúcichsanamajetok,ktorýnie ječasťoujednotky,ktorávytvára
peňažné prostriedky, a záväzkov, ktoré sa už v účtovnej závierke vykázali (pozri odseky 24 a 36).
76. Kde sa nehnuteľnosti zoskupuje na zhodnotenie návratnosti, je dôleži té zahrnúť do jednotky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky, celý majetok, ktorý vytvára dôležitý tok príjmov pe ňažných prostriedkov
zpokračujúcehopoužívania.Vopačnomprípadebysajednotka,ktorávytvá rapeňažnéprostriedky,mohla
javiťakoúplnenávratná,hocivskutočnostinastalastratazozníženiaho dnoty.Vniektorýchprípadoch,hoci
určitý majetok prispieva k odhadovaným budúcim peňažným tokom jednotky, ktorá vytvára peňažné
prostriedky, nedajú sa pričleniť k jednotke, ktorá vytvára peňažné prost riedky, na primeranom
a konzistentnom základe. Toto by mohol byť prípad goodwill-u alebo spoloč ných majetku, ako je majetok
ústredia.Odseky79až87vysvetľujú,akotrebapostupovaťpritakomtomaj etkupritestovaníjednotky,ktorá
vytvára peňažné prostriedky, na zníženie hodnoty.
77. Možnobudepotrebnébraťdoúvahyniektorévykázanézáväzkyscieľomur čeniauhraditeľnejsumyjednotky,
ktorá vytvára peňažné prostriedky. Toto sa môže stať, ak by si vyradenie je dnotky, ktorá vytvára peňažné
prostriedky, vyžadovalo od kupujúceho prevziať aj záväzok. V tomto prípa de čistá predajná cena (alebo
odhadnuté peňažné toky z definitívneho vyradenia) jednotky, ktorá vytvá ra peňažné prostriedky, je
odhadovanápredajnácenanamajetkujednotky,ktorávytvárapeňažnépros triedkyazáväzky,spoluznížené
o náklady na vyradenie. S cieľom uskutočniť účelné porovnanie medzi účtov nou hodnotou jednotky, ktorá
vytvára peňažné prostriedky, a jej uhraditeľnou sumou, účtovná hodnota z áväzku sa odpočíta pri určovaní
jednak použiteľnej hodnoty jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky , ako aj jej účtovnej hodnoty.314 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Príklad
Podnik prevádzkuje baňu v krajine, kde sa zo zákona vyžaduje, že vlastník m usí obnoviť lokalitu po
ukončení jeho banskej činnosti. Náklady na obnovu zahŕňajú premiestneni e odkrývky, ktorá sa musí
odstrániť pred tým, ako banská činnosť začne. Rezerva na náklady premiest nenia odkrývky sa vykáže,
akonáhle sa odkrývka odstránila. Stanovená suma sa vykázala ako súčasť ná kladov na baňu a odpisuje sa
počas doby použiteľnosti bane. Účtovná hodnota rezervy na náklady obnovy je 500, čo sa rovná súčasnej
hodnote nákladov na obnovu.
Podniktestujebaňunazníženiehodnoty.Jednotka,ktorávytvárapeňažné prostriedkyprebaňu,jebaňaako
celok. Podnik dostal rôzne ponuky na kúpu bane v cene okolo 800; táto cena zo hľadňuje skutočnosť, že
kupujúci prevezme záväzok na obnovu odkrývky. Náklady na vyradenie bane s ú zanedbateľné. Použiteľná
hodnota bane je približne 1 200 bez nákladov na obnovu. Účtovná hodnota ban e je 1 000.
Čistápredajnácenajednotky,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,je800. Tátosumaberiedoúvahynáklady
na obnovu, ktoré sa už vynaložili. Ako dôsledok, použiteľná hodnota jedno tky, ktorá vytvára peňažné
prostriedky, sa urči po zvážení nákladov na obnovu a odhaduje sa na 700 (1 20 0 mínus 500). Účtovná
hodnota jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, je 500, čo je účtovn á hodnota bane (1 000) mínus
účtovná hodnota rezervy na náklady na obnovu (500).
78. Z praktických dôvodov sa uhraditeľná suma jednotky, ktorá vytvára peňažn é prostriedky, niekedy určuje
po zvážení majetku, ktoré nie sú súčasťou jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky (napríklad
pohľadávkyaleboinýfinančnýmajetok)alebozáväzkov,ktorésaužvykáza livúčtovnejzávierke(napríklad
záväzky, dôchodky alebo iné rezervy). V takýchto prípadoch sa účtovná hod nota jednotky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky, zvyšuje o účtovnú hodnotu týchto majetku a znižuje o účtovnú hodnotu týchto
záväzkov.
Goodwill
79. Goodwill, ktoré vzniká pri nadobudnutí, predstavuje platbu uskutočnenú nadobúdateľom v očakávaní
budúcich hospodárskych úžitkov. Budúce hospodárske úžitky môžu byť výsl edkom synergie medzi
nadobudnutými identifikovateľným majetkom alebo majetkom, ktoré jedno tlivo nespĺňajú predpoklady
na vykázanie v účtovnej závierke. Goodwill nevytvára peňažné toky nezávi sle od ostatných majetku alebo
skupín majetku, a preto sa uhraditeľná suma goodwill-u ako jednotlivých m ajetku nedá určiť. V dôsledku
toho, ak existuje náznak, že hodnota goodwill-u by sa mohla znížiť, uhradi teľná suma sa urči na jednotku,
ktorá vytvára peňažné prostriedky, do ktorej goodwill patrí. Táto suma sa potom porovnáva s účtovnou
hodnotou tejto jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, a akákoľvek strata zo zníženia hodnoty sa
vykáže v súlade s odsekom 88.
80. Pri testovaní jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky na zníženie ho dnoty, podnik by mal zistiť, či
goodwill,ktorépatríktejtojednotke,ktorávytvárapeňažnéprostriedk y,savykáževúčtovnejzávierke.Ak
ide o tento prípad, podnik by mal:
a) uskutočniť test „zdola-nahor“, t. j. podnik by mal:
i) zistiť, či sa účtovná hodnota goodwill-u môže alokovať na primeranom a k onzistentnom základe
k preverovanej jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky; a
ii) potom porovnať uhraditeľnú sumu preverovanej jednotky, ktorá vytvár a peňažné prostriedky, s jej
účtovnou hodnotou (vrátane účtovnej hodnoty alokovaného goodwill-u, ak existuje) a vykázať
každú stratu zo zníženia hodnoty v súlade s odsekom 88.
Podnik by mal uskutočniť druhý krok testu „zdola-nahor“, aj keď žiadna z úč tovných hodnôt
goodwill-usanemôžealokovaťnaprimeranomakonzistentnomzákladekpre verovanejjednotke,ktorá
vytvára peňažné prostriedky; a13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 315
b) ak pri uskutočňovaní testu „zdola-nahor“ podnik nemôže alokovať účtov nú hodnotu
goodwill-u na primeranom a konzistentnom základe k preverovanej jednotk e, ktorá vytvára peňažné
prostriedky, podnik by mal uskutočniť aj test „zhora-nadol“, t. j. podnik by mal:
i) určiť najmenšiu jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky, ktorá za hŕňa preverovanú jednotku,
ktorá vytvára peňažné prostriedky a do ktorej sa môže alokovať účtovná hod nota
goodwill-u na primeranom a konzistentnom základe („väčšia“ jednotka, kt orá vytvára peňažné
prostriedky); a
ii) potom porovnať uhraditeľnú sumu väčšej jednotky, ktorá vytvára peňaž né prostriedky, s jej
účtovnou hodnotou (vrátane účtovnej hodnoty alokovaného goodwill-u) a v ykázať každú stratu
zo zníženia hodnoty v súlade s odsekom 88.
81. Kedykoľveksajednotka.ktorávytvárapeňažnéprostriedky,testujenazn íženiehodnoty,podnikbymalbrať
do úvahy každé goodwill, ktoré je spojené s budúcimi peňažnými tokmi, ktor é vytvára táto jednotka. Ak
sagoodwillmôžealokovaťnaprimeranomakonzistentnomzáklade,podnikp oužijeibatest„zdola-nahor“.
Ak sa goodwill nedá alokovať na primeranom a konzistentnom základe, podni k uplatní obidva testy,
„zdola-nahor“ aj „zhora-nadol“ (pozri prílohu A, príklad 7).
82. Test „zdola-nahor“ zabezpečuje, aby podnik vykazoval každú stratu zo zní ženia hodnoty, ktorá existuje
v jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky, vrátane straty za goodwil l, ktoré sa môže alokovať
na primeranom a konzistentnom základe. Vždy, keď je nepraktické alokovať goodwill na primeranom
a konzistentnom základe pri teste „zdola-nahor“, kombinácia testov „zdo la-nahor“ a „zhora-nadol“
zabezpečuje, aby podnik vykázal:
a) v prvom rade každú stratu zo zníženia hodnoty, ktorá existuje pre jednot ku, ktorá vytvára peňažné
prostriedky, pričom sa neberie vôbec do úvahy goodwill; a
b) následne každú stratu zo zníženia hodnoty, ktorá existuje pre goodwill . Pretože podnik použije test
„zdola-nahor“najprvnavšetokmajetoksmožnýmzníženímhodnoty,každás tratazozníženiahodnoty,
určená pre väčšiu jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky, sa v teste „zhora-nadol“ vzťahuje len
na goodwill, ktoré sa alokovalo väčšej jednotke.
83. Ak sa použije test „zhora-nadol“, podnik formálne určí uhraditeľnú sumu v äčšej jednotky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky, s výnimkou prípadu, keď existuje presvedčivý dôkaz , že neexistuje žiadne riziko, že
by sa hodnota väčšej jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky, znížil a (pozri odsek 12).
Spoločný majetok
84. Spoločný majetok zahŕňa skupinový alebo delený majetok, ako je budova úst redia alebo úseku podniku,
zariadenia na elektronické spracovanie údajov alebo centrum výskumu. Št ruktúra podniku určuje, či
majetok spĺňa definíciu spoločných majetku podľa tohto štandardu pre kon krétnu jednotku, ktorá vytvára
peňažnéprostriedky.Kľúčovécharakteristikyspoločnýchmajetkusú,že tietonevytvárajúpríjmypeňažných
prostriedkov nezávisle od ostatných majetku alebo skupín majetku, a jeho účtovná hodnota sa nedá úplne
priradiť k preverovanej jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky.
85. Pretože spoločný majetok nevytvárajú osobitné príjmy peňažných prostri edkov, uhraditeľná suma
jednotlivých spoločných majetku sa nedá určiť, s výnimkou prípadu. keď ma nažment rozhodol majetok
vyradiť.Vdôsledkutoho,akexistujenáznak,žebysahodnotaspoločnýchm ajetkumohlaznížiť,uhraditeľná
suma je určená pre jednotku, ktorá vytvára peňažne prostriedky, do ktorej spoločný majetok patrí,
porovnaním s účtovnou hodnotou tejto jednotky a každá strata zo zníženia h odnoty sa vykáže v súlade
s odsekom 88.316 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
86. Pritestovaníjednotky,ktorávytvárapeňažnéprostriedkynazníženieho dnoty,podnikbymalidentifikovať
všetok spoločný majetok, ktorý súvisí s preverovanou jednotkou, ktorá vy tvára peňažné prostriedky. Na
všetok určený spoločný majetok by mal potom podnik uplatniť odsek 80, t. j. :
a) ak účtovná hodnota spoločných majetku sa môže alokovať na primeranom a k onzistentnom základe
k preverovanej jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky, podnik by ma l použiť len test
„zdola-nahor“; a
b) ak sa účtovná hodnota spoločných majetku nedá alokovať na primeranom a k onzistentnom základe
k preverovanej jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky, podnik by ma l použiť obidva testy,
„zdola-nahor“ aj „zhora-nadol“.
87. Príklad, ako sa postupuje pri spoločnom majetku, možno nájsť v prílohe A pr íklad 8.
Strata zo zníženia hodnoty pre jednotku, ktorá vytvára peňažné prostried ky
88. Strata zo zníženia hodnoty by sa mala vykázať pre jednotku, ktorá vytvá ra peňažné prostriedky, vtedy a len
vtedy, ak jej uhraditeľná suma je menšia ako jej účtovná hodnota. Strata zo zníženia hodnoty by sa mala
alokovať, aby sa znížila účtovná hodnota majetku jednotky v nasledujúcom poradí:
a) najprvnagoodwill,ktorésapričlenilokjednotke,ktorávytvárapeňaž néprostriedky(aknejakéexistuje);
a
b) potom na ostatný majetok jednotky na báze podielov, ktoré vychádzajú z ú čtovnej hodnoty všetkých
majetku jednotky.
Pri týchto zníženiach účtovných hodnôt sa má postupovať ako pri stratách z o zníženia hodnoty
na jednotlivého majetku a majú sa vykázať v súlade s odsekom 59.
89. Prialokovanístratyzozníženiahodnotypodľaodseku88bysaúčtovnáh odnotamajetkunemalaznížiťpod
najvyššiu sumu z nasledujúcich:
a) jeho čistú predajnú cenu (ak sa dá určiť);b) jeho použiteľnú hodnotu (ak sa dá určiť); ac) nulu.
Suma straty zo zníženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala k majetku, by sa mala priradiť k ostatnému
majetku jednotky na základe podielov.
90. Goodwillalokovanékjednotke,ktorávytvárapeňažnéprostriedky,sa znížipredzníženímúčtovnejhodnoty
ostatných majetku jednotky v dôsledku jeho charakteru.
91. Ak neexistuje praktický spôsob odhadu uhraditeľnej sumy všetkých jed notlivých majetku jednotky, ktorá
vytvára peňažné prostriedky, tento štandard požaduje náhodnú alokáciu s traty zo zníženia hodnoty medzi
majetku danej jednotky iné ako goodwill, pretože všetok majetok jednotky , ktorá vytvára peňažné
prostriedky, pracuje spoločne.
92. Ak sa uhraditeľná suma jednotlivých majetku nedá určiť (pozri odsek 66 ):
a) stratazozníženiahodnotysavykážeumajetku,akichúčtovnáhodnotaje vyššiaakovyššiasumazčistej
predajnej cen y a z výsledkov postupu alokovania opísaného v odsekoch 88 a 89; a
b) nevykážesažiadnastratazozníženiahodnotypremajetok,akhodnotaje dnotky,ktorávytvárapeňažné
prostriedky, sa neznížila. Toto sa uplatňuje aj vtedy, ak čistá predajná c ena majetku je nižšia ako je ich
účtovná hodnota.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 317
Príklad
Strojbolfyzickypoškodený,aleeštestálesapoužíva,ajkeďnietakdobre ,akobysamal.Čistápredajnácena
stroja je menšia ako jeho účtovná hodnota. Stroj nevytvára nezávislé príj my peňažných prostriedkov
z pokračujúceho používania. Najmenšou identifikovateľnou skupinou maj etku, ktorá zahŕňa stroj a vytvára
príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov
peňažných prostriedkov z ostatných majetku, je výrobná linka, ku ktorej s troj patrí. Uhraditeľná suma
výrobnej linky ukazuje, že hodnota výrobnej linky ako celku sa neznížila.
Predpoklad 1: rozpočty/predpovede, ktoré schválil manažment, neodráža jú žiaden záväzok manažmentu
na nahradenie stroja.
Spätne získateľná suma samotného stroja sa nedá odhadnúť, pretože použit eľná hodnota stroja:
a) sa môže odlišovať od jeho čistej predajnej ceny; a
b) sa dá určiť len na jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky, do ktore j stroj patrí (výrobná linka).
Hodnotavýrobnejlinkysaneznížila,pretoniejevykázanážiadnastrataz ozníženiahodnotystroja.Napriek
tomu podnik možno potrebuje prehodnotiť dobu odpisovania alebo metódu od pisovania stroja. Možno by
bola potrebná kratšia doba odpisovania alebo zrýchlená metóda odpisovan ia na vyjadrenie očakávanej
zostávajúcej doby použiteľnosti stroja alebo modelu, podľa ktorého podn ik spotrebováva hospodárske
úžitky.
Predpoklad 2: rozpočty/predpovede, ktoré schválil manažment, odrážajú záväzok manažmentu nahradiť
strojapredaťhovblízkejbudúcnosti.Peňažnétokyzpokračujúcehopouží vaniastrojaaždojehovyradenia
sa odhadujú ako zanedbateľné.Použiteľnáhodnotastrojasadáodhadnúťakopribližujúcasajehočistejp redajnejcene.Pretosauhraditeľná
suma dá určiť a neberie sa do úvahy jednotka, ktorá vytvára peňažné prostri edky a do ktorej stroj patrí
(výrobnálinka).Pretožečistápredajnácenastrojajemenšiaakojehoúčt ovnáhodnota,zozníženiahodnoty
stroja sa vykáže strata.
93. Po uplatnení požiadaviek v odsekoch 88 a 89 by sa mal vykázať záväzok na k aždú zostávajúcu sumu straty
zo zníženia hodnoty na jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky, vted y a len vtedy, ak sa to vyžaduje
podľa iných medzinárodných účtovných štandardov.
ZRUŠENIE STRATY ZO ZNÍŽENIA HODNOTY
94. Odseky95až101stanovujúpožiadavkynazrušeniestratyzozníženiahodno tyvpredchádzajúcichrokoch
vykázanej na majetok alebo na jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedk y. Tieto požiadavky používajú
výraz „majetok“, platia však rovnako na jednotlivý majetok alebo na jedno tku, ktorý vytvára peňažné
prostriedky. Ďalšie požiadavky sú stanovené na jednotlivé majetok v odse koch 102 až 106, na jednotku,
ktorá vytvára peňažné prostriedky, v odsekoch 107 až 108 a na goodwill v ods ekoch 109 až 112.
95. Podnik by mal zhodnotiť ku každému súvahovému dňu, či existuje nejaký názn ak, že strata zo zníženia
hodnoty,vykázanánamajetokvpredchádzajúcichrokoch,byužviacnemuse laexistovaťalebobysamohla
znížiť. Ak nejaký taký náznak existuje, podnik by mal odhadnúť uhraditeľn ú sumu daných majetku.
96. Pri hodnotení, či existuje nejaký náznak, že strata zo zníženia hodnoty, v ykázaná na majetok
v predchádzajúcich rokoch, už viac nemusí existovať alebo sa mohla znížiť , podnik by mal brať do úvahy
minimálne nasledujúce náznaky:
Vonkajšie zdroje informácií
a) počas obdobia trhová hodnota majetku podstatne vzrástla;b) počas obdobia sa uskutočnili podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na po dnik alebo sa uskutočnia
v blízkej budúcnosti v technologickom, trhovom, hospodárskom alebo práv nom prostredí, v ktorom
podnik funguje, alebo na trhu, na ktorý je majetok určený;318 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) počasobdobiasaznížilitrhovéúrokovésadzbyaleboostatnétrhovésad zbynávratnostiinvestíciíatieto
zníženiapravdepodobneovplyvniadiskontnúsadzbu,ktorásapoužilapri výpočtepoužiteľnejhodnoty
majetku, a významne zvýšia uhraditeľnú sumu majetku;
Vnútorné zdroje informácií
d) počas obdobia sa uskutočnili podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na po dnik alebo sa očakáva, že
sauskutočniavblízkejbudúcnostivrozsahualebospôsobom,akosamajeto kpoužívaalebosaočakáva,
že sa budú používať. Tieto zmeny zahŕňajú kapitálové výdavky, ktoré vznik li počas obdobia, aby sa
majetok zdokonalil alebo rozšíril nad svoj pôvodný štandard výnosnosti, alebo záväzok na ukončenie,
alebo reštrukturalizáciu činnosti, do ktorej majetok patrí; a
e) sú k dispozícii dôkazy z vnútorného výkazníctva, ktoré naznačujú, že ho spodárska výnosnosť majetku
je alebo bude lepšia, ako sa očakávalo.
97. Náznakymožnéhozníženiastratyzozníženiahodnotyvodseku96zväčšaodr ážajúnáznakymožnejstraty
zo zníženia hodnoty v odseku 9. Koncept významnosti sa uplatní pri určovan í, či stratu zo zníženia
hodnoty, vykázanú na majetok v predchádzajúcich rokoch, by bolo treba zru šiť a určiť uhraditeľnú sumu
z majetku.
98. Ak existuje náznak, že strata zo zníženia hodnoty vykázaná na majetok už ne musí viac existovať alebo sa
máznížiť,môžetonaznačovať,žezostávajúcadobapoužiteľnosti,metóda odpisovania(amortizácie)alebo
zostatková hodnota by sa mala revidovať a upraviť v súlade s medzinárodným účtovným štandardom
platným na daný majetok, dokonca aj vtedy, keď sa neruší žiadna strata zo zn íženia.
99. Stratazozníženiahodnoty,vykázanánamajetokvpredchádzajúcichrokoc h,bysamalazrušiťvtedyalen
vtedy, ak sa vyskytla zmena v odhadoch, ktoré sa použili na určenie uhradit eľnej sumy majetku odvtedy,
keďsavykázalaposlednástratazozníženiahodnoty.Akideotentooprípad ,účtovnáhodnotamajetkuby
sa mala zvýšiť na ich uhraditeľnú sumu. Toto zvýšenie je zrušením straty zo zníženia hodnoty.
100. Zrušeniestratyzozníženiahodnotyodrážazvýšenieodhadovanejschopno stimajetkuposkytovaťslužbu,
buďzpoužívaniaalebozpredaja,oddátumu,kedypodniknaposledyvykázal stratuzozníženiahodnoty
majetku. Od podniku sa vyžaduje rozpoznať zmenu v odhadoch, ktorá spôsobu je zvýšenie v odhade
schopnosti poskytovať službu. Príklady zmien v odhadoch zahŕňajú:
a) zmenuvzákladepreuhraditeľnúsumu(t.j.čisauhraditeľnásumazaklad ánačistejpredajnejcenealebo
použiteľnej hodnote);
b) ak bola uhraditeľná suma založená na použiteľnej hodnote: zmena v sume a lebo v čase odhadovaných
budúcich peňažných tokov, alebo v diskontnej sadzbe; alebo
c) ak bola uhraditeľná suma založená na čistej predajnej cene: zmena v odha de položiek čistej predajnej
ceny.
101. Použiteľná hodnota majetku sa môže stať vyššou ako účtovná hodnota majetk u jednoducho preto, lebo
sa súčasná hodnota budúcich príjmov peňažných prostriedkov zvýši, ak sa p riblížia. Schopnosť majetku
poskytovať službu sa však nezvýšila. Preto sa strata zo zníženia hodnoty n ezruší iba z dôvodov plynutia
času(niekedynazývané„odvíjaniesa“diskontu),ajkeďsauhraditeľnásu mamajetkustávavyššouakojeho
účtovná hodnota.
Zrušenie straty zo zníženia hodnoty na jednotlivý majetok
102. Zvýšená účtovná hodnota majetku v dôsledku zrušenia straty zo zníženia ho dnoty by nemala prevýšiť
účtovnúhodnotu,ktorábysaurčila(poodpočteamortizáciealeboodpisov ania),akbysanebolavykázala
žiadna strata zo zníženia hodnoty na majetku v predchádzajúcich rokoch.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 319
103. Akékoľvek zvýšenie účtovnej hodnoty majetku nad účtovnú hodnotu, ktorá b y sa určila (po odpočte
amortizácie alebo odpisovania), ak by žiadna strata zo zníženia hodnoty n ebola vykázaná na majetok
v predchádzajúcich rokoch, je precenenie. V účtovníctve na takéto precen enie podnik uplatňuje
medzinárodný účtovný štandard uplatniteľný na majetok.
104. Zrušeniestratyzozníženiahodnotypremajetokbysamalovykázaťakovýno sokamžitevovýkazeziskov
a strát, s výnimkou prípadu, keď je účtovná hodnota majetku v precenenej su me podľa iného
medzinárodného účtovného štandardu (napríklad podľa prípustného alter natívneho riešenia v IAS 16,
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia). Pri akomkoľvek zrušení straty zo zn íženia hodnoty na precenenom
majetku by sa malo postupovať ako pri zvýšení z precenenia podľa tohto inéh o medzinárodného
účtovného štandardu.
105. Zrušeniestratyzozníženiahodnotyprecenenýchmajetkusaúčtujepriamo vprospechvlastnéhoimania
pod názvom prebytok z precenenia. V rozsahu, v ktorom sa strata zo zníženia hodnoty tých istých
precenených majetku predtým vykázala ako náklad vo výkaze ziskov a strát, zrušenie tejto straty
zo zníženia hodnoty sa však vykáže ako výnos vo výkaze ziskov a strát.
106. Po tom, ako sa vykáže zrušenie straty zo zníženia hodnoty, odpisový náklad (náklad na amortizáciu)
na majetok by sa mal upraviť v budúcich obdobiach, aby sa alokovala revidov aná účtovná hodnota
majatku, znížená o ich zostatkovú hodnotu (ak existuje), systematicky po čas jeho zostávajúcej doby
použiteľnosti.
Zrušenie straty zo zníženia hodnoty na jednotku, ktorá vytvára peňažné pr ostriedky
107. Malobysaalokovaťzrušeniestratyzozníženiahodnotynajednotku,ktorá vytvárapeňažnéprostriedky,
aby sa zvýšila účtovná hodnota majetku jednotky v nasledujúcom poradí:
a) najprvmajetkuinýchakogoodwillnazákladepodielov,ktorévychádzaj úzúčtovnejhodnotykaždého
majetku jednotky; a
b) potom goodwill-u, ktoré sa alokovalo k jednotke, ktorá vytvára peňažné prostriedky (ak nejaké
existuje), ak sa splnia požiadavky odseku 109.
Pri týchto zvýšeniach účtovných hodnôt sa má postupovať ako pri zrušení st rát zo zníženia hodnoty
na jednotlivom majetku a má sa vykázať v súlade s odsekom 104.
108. Pri alokovaní zrušenia straty zo zníženia hodnoty na jednotku, ktorá vytv ára peňažné prostriedky podľa
odseku 107, účtovná hodnota majetku by sa nemala zvýšiť nad nižšiu sumu z:
a) jeho uhraditeľnej sumy (ak sa dá určiť); a
b) účtovnej hodnoty, ktorá by sa bola určila (po odpočte amortizácie alebo odpisovania), ak by sa
nevykázala žiadna strata zo zníženia hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch.
Sumazrušeniastratyzozníženiahodnoty,ktorábysabolainakalokovalak majetku,bysamalaalokovať
k ostatnému majetku jednotky na základe podielov.
Zrušenie straty zo zníženia hodnoty pre goodwill
109. Výnimkouzpožiadaviekvodseku99je,žestratazozníženiahodnotyvykáza nápregoodwillbysanemala
zrušiť v nasledujúcom období, okrem prípadu, keď:
a) stratazozníženiahodnotybolaspôsobenášpecifickouvonkajšouudalo sťouvýnimočnéhocharakteru,
ktorej zopakovanie sa neočakáva; a
b) nastala následná vonkajšia udalosť, ktorá zrušila vplyv tejto udalost i.
110. IAS 38, Nehmotný majetok, zakazuje vykazovanie vnútorne vytvoreného goo dwill-u. Každé následné
zvýšenie uhraditeľnej sumy goodwill-u je pravdepodobne zvýšenie vo vnút orne vytvorenom goodwill-e,
okrem prípadu, kedy zvýšenie patrí jednoznačne k zrušeniu vplyvu špecifi ckej vonkajšej udalosti
výnimočného charakteru.320 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
111. Tento štandard nepovoľuje, aby sa zrušila strata zo zníženia hodnoty pre g oodwill z dôvodu zmeny
v odhadoch (napríklad zmena v diskontnej sadzbe alebo v sum e a v čase budúcich peňažných tokov
jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky a na ktorú sa goodwill vzťahu je).
112. Špecifická vonkajšia udalosť je udalosť, ktorá je mimo kontroly podniku. Príklady vonkajších udalostí
výnimočnéhocharakteruzahŕňajúnovépredpisy,ktorévýznamneobmedzuj úprevádzkovéčinnostialebo
znižujú ziskovosť podnikania, na ktoré sa goodwill vzťahuje.
ZVEREJŇOVANIE
113. Za každú triedu majetku by sa malo v účtovnej závierke zverejniť:
a) sumu strát zo zníženia hodnoty, vykázaných vo výkaze ziskov a strát poča s obdobia, a riadková/-é
položka/-y výkazu ziskov a strát, do ktorého sa zahrnú tieto straty zo zníž enia hodnoty;
b) sumu zrušení strát zo zníženia hodnoty, vykázaných vo výkaze ziskov a st rát počas obdobia,
ariadková/-époložka/-yvýkazuziskovastrát,vktorom/-ýchsatietostr atyzozníženiahodnotyzrušia;
c) sumu strát zo zníženia hodnoty, vykázaných priamo vo vlastnom imaní poč as obdobia; a
d) sumu zrušení strát zo zníženia hodnoty, vykázaných priamo vo vlastnom i maní počas obdobia.
114. Trieda majetku je zoskupenie majetku podobného charakteru a použitia v či nnostiach podniku.
115. Informácie vyžadované podľa odseku 113 sa môžu predkladať s inými informá ciami zverejnenými pre
triedu majetku. Napríklad táto informácia sa môže zahrnúť pri zosúlaďova ní účtovných hodnôt
nehnuteľností, strojov a zariadení na začiatku a na konci obdobia, ako sa v yžaduje podľa IAS 16,
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.
116. Podnik, ktorý uplatňuje IAS 14, Vykazovanie o segmentoch, by mal zverejňo vať nasledujúce za každý
segmentpodliehajúcivykazovaniu,vychádzajúczpodnikovéhoprvotného formátu(akosadefinujevIAS
14):
a) sumustrátzozníženiahodnotyvykázanúvovýkazeziskovastrátapriamo vovlastnomimanípočas
obdobia; a
b) sumuzrušenístrátzozníženiahodnotyvykázanúvovýkazeziskovastrát apriamovovlastnomimaní
počas obdobia.
117. Ak strata zo zníženia hodnoty pre jednotlivý majetok alebo pre jednotku, k torá vytvára peňažné
prostriedky,savykážealebozrušípočasobdobiaajevýznamnázhľadiskaú čtovnejzávierkyvykazujúceho
podniku ako celku, podnik by mal zverejniť:
a) udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu alebo zrušeniu straty zo zníženia hodnoty;
b) sumu straty zo zníženia hodnoty vykázanú alebo zrušenú;
c) na jednotlivý majetok:
i) charakter majetku; a
ii) segment podliehajúci vykazovaniu, do ktorého majetok patrí, vychádz ajúc z podnikového
prvotnéhoformátu(akosadefinujevIAS14,Vykazovanieosegmentoch,akp odnikuplatňujeIAS
14);13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 321
d) pre jednotku, ktorá vytvára peňažné prostriedky:
i) opis jednotky, ktorá vytvára peňažné prostriedky (ako napríklad, či sa jedná o výrobnú linku,
budovu, podnikateľskú činnosť, geografickú oblasť, segment podliehajú ci vykazovaniu, ako sa
definuje v IAS 14 alebo iné);
ii) sumu straty zo zníženia hodnoty vykázanú alebo zrušenú na triedu majet ku alebo segment
podliehajúci vykazovaniu vychádzajúc z podnikového prvotného formátu ( ako sa definuje v IAS
14, ak podnik uplatňuje IAS 14); a
iii) ak sa zmenilo zoskupenie majetku na identifikáciu jednotky, ktorá vy tvára peňažné prostriedky,
od predchádzajúceho odhadu uhraditeľnej sumy (ak nejaká existuje) jedno tky, ktorá vytvára
peňažné prostriedky, podnik by mal opísať súčasný a predchádzajúci spôso b zoskupovania
majetku a dôvod zmeny spôsobu identifikovania jednotky, ktorá vytvára pe ňažné prostriedky;
e) čiuhraditeľnásumamajetku(jednotky,ktorávytvárapeňažnéprostrie dky)jejehočistápredajnácena
alebo jeho použiteľná hodnota;
f) ak uhraditeľná suma je čistá predajná cena, základ použitý na určenie či stej predajnej ceny (ako
napríklad, či sa predajná cena určila porovnaním s aktívnym trhom alebo ne jakým iným
spôsobom); a
g) ak uhraditeľná suma je použiteľná hodnota, diskontnú sadzbu/-y, použi tú/-é v súčasnom odhade
a v predchádzajúcom odhade (ak nejaký bol) použiteľnej hodnoty.
118. Ak sa straty zo zníženia hodnoty vykážu (zrušia) počas obdobia významného v súhrne vo vzťahu
kúčtovnejzávierkevykazujúcehopodnikuakocelku,podnikbymalzverejn iťkrátkyopisnasledujúceho:
a) hlavnétriedymajetkuovplyvnenéstratamizozníženiahodnoty(zrušen iastrátzozníženiahodnoty),
na ktoré sa nezverejnila žiadna informácia podľa odseku 117; a
b) hlavné udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu (zrušeniu) týcht o strát zo zníženia hodnoty,
na ktoré sa nezverejnila žiadna informácia podľa odseku 117.
119. Podniku sa odporúča zverejniť kľúčové predpoklady použité pri určení uhr aditeľnej sumy majetku
(jednotiek, ktoré vytvárajú peňažné prostriedky) počas obdobia.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
120. Tento štandard by sa mal použiť len výhľadovo. Straty zo zníženia hodnoty ( zrušenia strát zo zníženia
hodnoty), ktoré vyplývajú z prijatia tohto medzinárodného účtovného šta ndardu, by sa mali vykázať
v súlade s týmto štandardom (t. j. vo výkaze ziskov a strát, s výnimkou prípa du, keď je účtovná hodnota
majetku v precenenej sume. Pri strate zo zníženia hodnoty (zrušení straty zo zníženia hodnoty)
precenených majetku by sa malo postupovať ako pri znížení (zvýšení) z prec enenia).
121. Pred prijatím tohto štandardu obsahovali rôzne medzinárodné účtovné šta ndardy požiadavky veľmi
podobné tým, ktoré sú zahrnuté v tomto štandarde, na vykázanie a zrušenie s traty zo zníženia hodnoty.
Môžuvšakvyplynúťzmenyzpredchádzajúcichohodnotení,pretožetentošt andardpodrobneuvádza,ako
oceňovať uhraditeľnú sumu a ako uvažovať o jednotke majetku, ktorá vytvár a peňažné prostriedky. Bolo
by zložité určiť retrospektívne, aký by bol odhad uhraditeľnej sumy. Pret o pri prijatí tohto štandardu
podnik neuplatňuje základné alebo prípustné alternatívne riešenie na in é zmeny v účtovných zásadách
v IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovný ch zásadách.
DÁTUM ÚČINNOSTI
122. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce1.júlom1999aleboneskôrvroku.Odporúčasaskoršieuplatnen ie.Akpodnikuplatňujetento
štandard pre účtovnú závierku za obdobie, ktoré začína pred 1. júlom 1999, podnik by mal túto
skutočnosť zverejniť.322 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky
Tento medzinárodný účtovný štandard bol schválený predsedníctvom Rady I AS v júli 1998 a stáva sa účinným pre
účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce 1. júla 1999 alebo neskô r.
ÚVOD
1. IAS 37 stanovuje predpisy pre účtovníctvo a zverejňovanie všetkých rez erv, podmienených záväzkov
a podmienených pohľadávok, s výnimkou:
a) tých, ktoré sú výsledkom finančných nástrojov, ktoré sú účtované v obje ktívnej hodnote;
b) tých, ktoré sú výsledkom exekučných zmlúv, okrem prípadov, keď je zmluv a nevýhodná. Exekučné
zmluvysúzmluvy,podľaktorýchžiadnazmluvnástrananevykonalažiadnez osvojichpovinnostíalebo
obe zmluvné strany čiastočne vykonali svoje povinnosti do rovnakého rozs ahu;
c) tých, ktoré vznikajú z poistenia podnikov zmluvami s držiteľmi poistný ch zmlúv; alebo
d) tých, ktoré sú zahrnuté do iného medzinárodného účtovného štandardu.
Rezervy
2.Štandard definuje rezervy ako záväzky s neurčitým časovým vymedzením a vý škou. Rezerva by mala byť
vykázaná vtedy, a len vtedy, ak:
a) má podnik súčasnú povinnosť (zmluvnú alebo mimozmluvnú) ako dôsledok u dalosti, ktorá nastala
v minulosti;
b) je pravdepodobné (t. j. skôr áno ako nie), že nastane úbytok zdrojov na ur ovnanie povinnosti, a to
zdrojov, z ktorých plynú podniku hospodárske požitky; a
c) možnourobiťspoľahlivýodhadveľkostipovinnosti.Štandardpredpokl adá,žespoľahlivýodhadnebude
možné vykonať len vo veľmi výnimočných prípadoch.
3.Štandard definuje mimozmluvnú povinnosť ako povinnosť, ktorá vyplýva z p odnikových aktivít, ak:
a) platnouschémoupraxevminulosti,publikovanýmipostupmialebodosta točnešpecifickýmvyhlásením
v súčasnosti podnik naznačil ostatným účastníkom, že bude akceptovať urč ité záväzky; a
b) akodôsledokpodnikvytvoriloprávnenéočakávanieprečasťtýchtoosta tnýchúčastníkov,žebudeplniť
dané záväzky.
4.Vovýnimočnýchprípadoch,napríkladvprávnomspore,nemusíbyťjasné,či podnikmásúčasnúpovinnosť.
V takýchto prípadoch sa prípad z minulosti považuje ako dôvod vzniku súčas nej povinnosti, ak je viac
pravdepodobnéakonie,berúcdoúvahykaždýdostupnýdôkaz,žesúčasnápov innosťexistujeksúvahovému
dňu. Podnik vykazuje rezervu pre túto súčasnú povinnosť, ak sú splnené ost atné kritéria na vykazovanie,
opísané vyššie. Ak je viac pravdepodobné ako nie, že žiadna súčasná povinn osť neexistuje, podnik zverejní
podmienený záväzok, s výnimkou prípadu, keď je nepravdepodobný úbytok zd rojov, ktoré zabezpečujú
hospodárske požitky podniku.
5.Suma,vykázanáakorezerva,bymalabyťčonajpresnejšímodhadomvýdavku, požadovanéhonaurovnanie
súčasnej povinnosti k súvahovému dňu, inými slovami, suma, ktorú by podni k objektívne zaplatil
na urovnanie povinnosti k súvahovému dňu, alebo na jej prevod na tretieho ú častníka v danom čase.
6.Tento štandard vyžaduje, aby podnik pri stanovení výšky rezervy:
a) bral do úvahy riziká a neistoty. Avšak, neistoty neospravedlňujú vytvo renie nadmerných rezerv alebo
účelové nadhodnotenie záväzkov;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 323
b) upravil hodnotu rezerv, ak vplyv časovej hodnoty peňazí je významný, po užitím diskontnej/-ých
sadzby/-ieb pred zdanením, ktorá/-é odzrkadľuje/-ú aktuálne trhové zho dnotenia časovej hodnoty
peňazí a tie riziká, špecifické pre záväzok, ktoré neboli odzrkadlené v na jlepšom odhade výdavku. Kde
je použité diskontovanie, zvýšenie rezervy dôsledkom plynutia času je vy kázané ako nákladový úrok;
c) braldoúvahybudúceudalosti,akosúzmenyvzákonochatechnologickézm eny,akexistujedostatočný
objektívny dôkaz o tom, že sa tieto vyskytnú; a
d) bral do úvahy zisky z očakávaného vyradenia majetku, i keď očakávané vyr adenie je úzko späté
s prípadom, na základe ktorého vzniká rezerva.
7.Podnik smie očakávať nahradenie niektorých alebo všetkých výdavkov na kt oré bola vytvorená rezerva
(napríkladprostredníctvompoistnýchzmlúv,klauzúlonáhradeškodyale bododávateľskýchzáruk).Podnik
by mal:
a) vykázať uhradenie vtedy, a len vtedy, keď je očividne jasné, že úhrada bu de prijatá, ak podnik vyrovná
povinnosť. Suma, vykázaná ako úhrada by nemala prevyšovať sumu rezervy; a
b) vykázať túto úhradu ako samostatný majetok. Vo výkaze ziskov a strát môž u byť náklady súvisiace
s rezervou prezentované čisto bez sumy, vykázanej ako úhrada.
8.Rezervy by mali byť revidované ku každému súvahovému dňu a upravené tak, ab y odzrkadľovali aktuálny
najpresnejší odhad. Ak nie je viac pravdepodobné, že úbytok zdrojov, z kto rých mu plynú hospodárske
požitky, bude nevyhnutný na urovnanie povinnosti, rezerva by mala byt’ zr ušená.
9.Rezerva by mala byť použitá len na výdavky, na ktoré bola pôvodne vykázaná.
Rezervy – špecifické uplatnenia
10. Štandard vysvetľuje, ako by mali byť všeobecné požiadavky na vykazovanie a stanovenie hodnoty rezerv
uplatňované v troch špecifických oblastiach: budúce prevádzkové straty ; nevýhodné zmluvy;
a reštrukturalizácie.
11. Rezervybynemalibyt’vykázanéprebudúceprevádzkovéstraty.Očakávani ebudúcichprevádzkovýchstrát
je náznakom, že určitý majetok činnosti podniku môžu byť znehodnotené. V t akomto prípade podnik
testuje tento majetok na zníženie hodnoty podľa IAS 36, zníženie hodnoty m ajetku.
12. Ak podnik uzatvoril zmluvu, ktorá je nevýhodná, súčasná povinnosť podľa z mluvy by mala byt’ vykázaná
a ocenená ako rezerva. Nevýhodná zmluva je taká, v ktorej nevyhnutné nákla dy na splnenie povinností
podľazmluvyprevyšujúhospodárskepožitky,ktorémajúbyťpodľaočakáva niaprijatévsúladesozmluvou.
13. Štandard definuje reštrukturalizáciu ako program, ktorý je naplánovaný a kontrolovaný manažmentom
a významne mení buď:
a) rozsah podnikania, uskutočňovaného podnikom; alebo
b) spôsob, ktorým je toto podnikanie vykonávané.
14. Rezerva na náklady reštrukturalizácie sa vykazuje len ak sú splnené všeob ecné kritériá na vykazovanie
rezerv. V tomto kontexte, mimozmluvná povinnosť reštrukturalizácie vzn iká iba vtedy, ak podnik:
a) má podrobný formálny plán reštrukturalizácie, identifikujúci minimá lne:
i) uvažované podnikanie alebo časť podnikania;ii) hlavné ovplyvnené oblasti;iii) umiestnenie, funkciu a približný počet zamestnancov, ktorí dostanú odstupné kvôli zrušeniu ich
pracovného pomeru;324 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
iv) výdavky, ktoré v tejto súvislosti vzniknú; a
v) dobu, kedy bude plán realizovaný; a
b) nadobudol platné očakávanie u tých pracovníkov, ktorí sú ovplyvnení tý m, že bude uskutočňovať
reštrukturalizáciu tým, že začne realizovať daný plán alebo oznámi jeho h lavné črty tým, ktorí sú ním
ovplyvnení.
15. Rozhodnutie manažmentu alebo rady o reštrukturalizácii nedáva podnet na vznik mimozmluvnej
povinnosti k súvahovému dňu, s výnimkou prípadu, keď podnik pred súvahový m dňom:
a) začal realizovať plán reštrukturalizácie; alebob) prerokoval plán reštrukturalizácie s tými, ktorí sú ním ovplyvnení a to dostatočne špecifikovaným
spôsobom, aby u nich vzniklo platné očakávanie, že podnik vykoná reštrukt uralizáciu.
16.
Ak reštrukturalizácia zahŕňa predaj činnosti, nevznikne žiadna povinno sť predaja do doby, kým nie je
podnik zaviazaný k predaju, t. j. existuje záväzná kúpna zmluva.
17. Rezerva na reštrukturalizáciu by mala obsahovať iba priame výdavky vznik ajúce z reštrukturalizácie, čiže
také, ktoré sú aj:
a) nevyhnutne spôsobené reštrukturalizáciou; ab) nie sú spojené s nepretržitými činnosťami podniku. Teda rezerva na rešt rukturalizáciu neobsahuje také
nákladyako:preškoleniealebopreloženiestálychzamestnancov;market ing;aleboinvestíciedonových
systémov a sietí distribúcie.
Podmienené záväzky
18. Tento štandard nahrádza časti z IAS 10, Podmienené skutočnosti a udalosti , ktoré nastanú po súvahovom
dni (1), ktoré sa zaoberajú podmienenými skutočnosťami. Tento štandard definu je podmienený záväzok
ako:
a) potenciálnu povinnosť, ktorá vzniká z minulých udalostí a ktorej exist encia bude potvrdená jedine
vzniknutím alebo nevzniknutím jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne
v rámci kontroly podniku; alebo
b) súčasnú povinnosť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nie je vykázan á, pretože:
i) nie je pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske p ožitky, bude vyžadovaný
na urovnanie povinnosti; alebo
ii) výška povinnosti nemôže byť ocenená s primeranou spoľahlivosťou.
19. Podnik by nemal vykazovať podmienený záväzok. Podnik by mal zverejniť pod mienený záväzok,
s výnimkou prípadov, keď pravdepodobnosť úbytku zdrojov, ktoré vyjadruj ú hospodárske požitky je
vzdialená.
Podmienené pohľadávky
20. Tento štandard definuje podmienenú pohľadávku ako potenciálny majetok, ktoré podnik získa v dôsledku
udalostí, ku ktorým došlo v minulosti a ktorého existencia bude potvrdená jedine vzniknutím alebo
nevzniknutím jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré n ie sú úplne v rámci kontroly
podniku. Príkladom je požiadavka, ktorú podnik uplatňuje prostredníctv om súdnych procesov, kde
výsledok je neistý.
21. Podnik by nemal vykazovať podmienenú pohľadávku. Podmienená pohľadávka by sa mala zverejniť, ak sú
hospodárske požitky pravdepodobné.
22. Ak je realizácia príjmu prakticky istá, potom súvisiaca pohľadávka nie je podmienená pohľadávka a je
vhodné ju ako pohľadávku vykázať.
(1) MÚŠ 10, podmienené skutočnosti a udalosti, ktoré nastanú po súvahovom dn i, bol nahradený MÚŠ 10 (revidovaný 1999),
udalosti po súvahovom dni, účinný od l. januára 2000.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 325
Dátum účinnosti
23. Tentoštandardsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézávierkyzostavenézaob dobiazačínajúce1.júla1999
alebo neskôr. Odporúča sa ho uplatňovať skôr.
OBSAH
Odseky
Cieľ 327
Rozsah 327
Definície 328
Rezervy a ostatné záväzky 329
Vzťahy medzi rezervami a podmienenými záväzkami 329
Vykazovanie 329
Rezervy 329
Súčasná povinnosť 330
Minulé udalosti 330
Pravdepodobný úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky 331Spoľahlivý odhad povinnosti 331
Podmienené záväzky 331
Podmienené pohľadávky 332
Oceňovanie 332
Najlepší odhad 332
Riziko a neistoty 333
Súčasná hodnota 333
Budúce udalosti 333
Očakávané vyradenie majetku 334Náhrady 334
Zmeny v rezervách 334
Používanie rezerv 334
Uplatňovanie princípov vykazovania a oceňovania 335Budúce prevádzkové straty 335
Nevýhodné zmluvy 335
Reštrukturalizácia 335
Zverejňovanie 337
Prechodné ustanovenia 338
Dátum účinnosti 339326 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je zabezpečiť, aby boli použité vhodné kritéria vy kazovania a základne oceňovania rezerv,
podmienených záväzkov a podmienených pohľadávok a aby boli zverejnené do statočné informácie v poznámkach
k výkazom účtovnej závierky tak, aby umožnili používateľom pochopiť ich c harakter, časovosť a výšku.
ROZSAH
1.Tento štandard by mali uplatňovať všetky podniky pri účtovaní rezerv, pod mienených záväzkov
a podmienených pohľadávok, s výnimkou:
a) tých, ktoré sú výsledkom finančných nástrojov, ktoré sú vykázané v obje ktívnej hodnote;
b) tých, ktoré sú výsledkom exekučných zmlúv, s výnimkou zmluvy, ktorá je n evýhodná;
c) tých, ktoré vznikajú v poisťovacích spoločnostiach na základe zmlúv s d ržiteľmi poistenia; a
d) tých, ktoré sú zahrnuté v inom medzinárodnom účtovnom štandarde.
2.Tentoštandardsauplatňujenafinančnénástroje(vrátanezáruk),ktorén iesúúčtovanévobjektívnejhodnote.
3.Exekučné zmluvy sú zmluvy, podľa ktorých žiadna zo zmluvných strán neusku točnila žiadnu zo svojich
povinností, alebo obe zmluvné strany čiastočne vykonali svoje povinnost i do rovnakého rozsahu. Tento
štandard sa neuplatňuje na exekučné zmluvy s výnimkou tých, ktoré sú nevýh odné.
4.Tento štandard sa uplatňuje na rezervy, podmienené záväzky a podmienené p ohľadávky poisťovacích
spoločností, ktoré sú odlišné od tých, ktoré vznikajú zo zmlúv s držiteľmi poistenia.
5.Ak sa iný medzinárodný účtovný štandard zaoberá so špecifickým typom reze rvy, podmieneného záväzku
alebo podmienenej pohľadávky, podnik ho uplatňuje namiesto tohto štanda rdu. Napríklad štandardy
uvádzajú tiež určité typy rezerv na:
a) zákazková výroba (pozri IAS 11, zákazková výroba);
b) dane z príjmov (pozri IAS 12, dane z príjmov);c) nájom(pozriIAS17,nájmy).Avšak,keďžeIAS17neobsahuješpecifickép ožiadavkynazaobchádzanie
soperatívnymnájmom,ktorýsastávanevýhodným,tentoštandardsauplatň ujevtakýchtoprípadoch;
a
d) zamestnanecké požitky (pozri IAS 19, zamestnanecké požitky).
6.
Niektoré sumy, spracované ako rezervy, môžu súvisieť s vykazovaním výnos ov, napríklad ak podnik
poskytuje záruky za úhradu. Tento štandard neuvádza vykazovanie výnosov . IAS 18, Výnosy z bežnej
činnosti,identifikujeokolnosti,zaktorýchsúvýnosyvykázanéaposkyt ujepraktickýnávodnauplatňovanie
kritérií vykazovania. Tento štandard nemení požiadavky IAS 18.
7.Tento štandard definuje rezervy ako záväzky neistého času alebo výšky. V n iektorých krajinách sa výraz
„rezerva“ používa tiež v kontexte položiek ako je odpisovanie, zníženie h odnoty majetku a pochybné
pohľadávky: tieto sú úpravami účtovných hodnôt majetku a nie sú zahrnuté v tomto štandarde.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 327
8.Ostatnémedzinárodnéúčtovnéštandardyšpecifikujú,čisavýdavkypovaž ujúzamajetokalebonáklady.Tieto
témyniesúzahrnutédotohtoštandardu.Následne,tentoštandardanineza kazuje,aninevyžadujeaktiváciu
nákladov vykázaných v čase tvorby rezervy.
9.Tento štandard sa uplatňuje na rezervy na reštrukturalizáciu (vrátane uk ončovaných aktivít). Keď
reštrukturalizácia spĺňa definíciu ukončovanej aktivity, IAS 35, Ukonč ované činnosti, môže vyžadovať
dodatočné zverejnenia.
DEFINÍCIE
10. V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Rezerva je záväzok neurčitého času alebo výšky.
Záväzokjesúčasnápovinnosťpodnikuvznikajúcazminulýchudalostí,vyr ovnanímktorejsaočakávaúbytok
podnikových zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky.Záväzná udalosť je udalosť, ktorá vytvára zákonnú alebo mimozmluvnú povi nnosť, ktorá vedie k tomu, že
podnik nemá reálnu alternatívu na vyrovnanie danej povinnosti.
Zákonná povinnosť je povinnosť, ktorá vzniká zo:a) zmluvy (prostredníctvom v nej stanovenýc h a z nej vyplývajúcich podmienok);
b) zákona; aleboc) ostatných právnych úkonov.Mimozmluvná povinnosť je povinnosť, ktorá vzniká z činností podniku, keď :
a) podnik naznačil ostatným stranám, že bude akceptovať určité povinnost i na základe zavedenej praxe
v minulosti, publikovaných postupov alebo v dostatočne špecifikovanom a ktuálnom vyhlásení; a
b) v dôsledku toho podnik vytvoril platné očakávanie týchto ostatných str án, že si splní tieto povinnosti.
Podmienený záväzok je:a) možnápovinnosť,ktorávznikázminulýchudalostíaktorejexistenciab udepotvrdenájedinevzniknutím
alebo nevzniknutím jednej alebo viacerých neurčitých budúcich udalostí , ktoré nie sú úplne v rámci
kontroly podniku; alebo
b) súčasná povinnosť, ktorá vzniká z minulých udalostí, avšak nie je vykáz aná, pretože:
i) nie je pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske p ožitky, bude vyžadovaný
na vyrovnanie povinnosti; alebo
ii) výšku povinnosti nie je možné oceniť s dostatočnou spoľahlivosťou.
Podmienená pohľadávka je možná pohľadávka, ktorá vzniká z minulých udalo stí a ktorej existencia bude
potvrdenájedinevzniknutímalebonevzniknutímjednejaleboviacerýchn eurčitýchbudúcichudalostí,ktoré
nie sú úplne v rámci kontroly podniku.Nevýhodnázmluvajezmluva,vktorejnevyhnutnénákladynasplneniepovin nostípodľazmluvyprevyšujú
očakávané dosiahnutie hospodárskych požitkov podľa nej.Reštrukturalizácia je program, ktorý je plánovaný a kontrolovaný manažm entom a významne mení buď:
a) rozsah podnikania, vykonávaného podnikom; alebob) spôsob, ktorým je toto podnikanie vykonávané.328 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Rezervy a ostatné záväzky
11. Rezervy možno odlíšiť od ostatných záväzkov, ako sú záväzky z obchodné ho styku a výdavky budúcich
období, pretože existuje neistota o období alebo výške budúcich výdavkov , vyžadovaných na vyrovnanie.
Naopak:
a) záväzkyzobchodnéhostykusúzáväzkamizaplatiťzatovaraleboslužby, ktoréboliprijatéalebododané
a boli faktúrované alebo formálne odsúhlasené s dodávateľom; a
b) výdavky budúcich období sú záväzky zaplatiť za tovar alebo služby, ktor é boli prijaté alebo dodané, ale
nebolivyplatené,fakturovanéaleboformálneodsúhlasenésdodávateľom ,vrátanečiastoksplatnýchpre
zamestnancov (napríklad čiastky súvisiace s časovo rozlíšenými náhrada mi za dovolenky). Hoci je
niekedy nevyhnutné odhadnúť výšku alebo obdobie výdavkov budúcich obdob í, neistota je všeobecne
oveľa menšia ako pri rezervách.
Na výdavky budúcich období sa často prihliada ako na časť záväzkov z obchod ného styku a ostatných
záväzkov, zatiaľ čo rezervy sa vykazujú osobitne.
Vzťah medzi rezervami a podmienenými záväzkami
12. Vovšeobecnostisúvšetkyrezervypodmienené,pretožesúneurčitévčasea lebovýške.Avšakvrámcitohto
štandardu sa výraz „podmienené“ používa pre záväzky a pohľadávky, ktoré n ie sú vykázané, pretože ich
existencia bude potvrdená jedine vzniknutím alebo nevzniknutím jednej a lebo viacerých neurčitých
budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne v rámci kontroly podniku. Navyše, vý raz „podmienený záväzok“ sa
používa pre záväzky, ktoré nespĺňajú kritériá vykazovania.
13. Tento štandard rozlišuje medzi:
a) rezervami–ktorésúvykázanéakozáväzky(zapredpokladu,žejemožnéus kutočniťspoľahlivýodhad),
pretože sú súčasnými povinnosťami a je pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú
hospodárske požitky, bude vyžadovaný na vyrovnanie povinností; a
b) podmienenými záväzkami – ktoré nie sú vykázané ako záväzky, pretože sú b uď:
i) možnýmipovinnosťami,keďžemusíbyťeštelenpotvrdené,čipodnikmású časnúpovinnosť,ktorá
by mohla viesť k úbytku zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky; ale bo
ii) súčasnými povinnosťami, ktoré nespĺňajú kritériá vykazovania v tomt o štandarde (pretože buď nie
je pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitk y, bude vyžadovaný
navyrovnaniepovinnostialeboniejemožnéurobiťdostatočnespoľahlivý odhadvýškypovinnosti).
VYKAZOVANIE
Rezervy
14. Rezerva by mala byť vykázaná, ak:
a) podnik má súčasnú povinnosť (zákonnú alebo mimozmluvnú) ako dôsledok m inulých udalostí (1);
b) je pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske poži tky, bude požadovaný
na vyrovnanie povinnosti; a
c) možno uskutočniť spoľahlivý odhad výšky povinnosti.
Ak tieto podmienky nie sú splnené, nemala by byť vykázaná žiadna rezerva.
(1) Pozri tiež SIV-6: náklady na modifikáciu existujúceho softvéru.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 329
Súčasná povinnosť
15. Vo výnimočných prípadoch nie je jasné, či existuje súčasná povinnosť. V ta kýchto prípadoch je minulá
udalosťpovažovanázapôvodcuvznikusúčasnejpovinnostiak,berúcdoúva hyvšetokdostupnýdôkaz,je
viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že súčasná povinnosť existuje k súvahovému dňu.
16. V takmer všetkých prípadoch bude jasné, či súčasná povinnosť vznikla na zá klade minulej udalosti. Vo
výnimočných prípadoch, napríklad v právnom spore, môže byť diskutabilné , či sa buď vyskytli určité
prípady alebo či tieto prípady vedú k súčasnej povinnosti. V takomto prípa de podnik určí, či súčasná
povinnosťexistujeksúvahovémudňu,berúcdoúvahyvšetokdostupnýdôkaz ,napríkladvrátanestanoviska
expertov. Uvažovaný dôkaz obsahuje akýkoľvek dodatočný dôkaz poskytova ný z udalostí po súvahovom
dni. Na základe tohto dôkazu:
a) ak je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že súčasná povinnosť exi stovala k súvahovému dňu,
podnik vykáže rezervu (ak sú splnené kritériá vykazovania); a
b) ak je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že žiadna súčasná povinn osť neexistovala
ksúvahovémudňu,podnikzverejňujepodmienenýzáväzok,svýnimkouprípa du,keďjemožnýúbytok
zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky vzdialený (pozri odsek 86) .
Minulé udalosti
17. Minulá udalosť, ktorá vedie k súčasnej povinnosti, sa nazýva záväzná udal osť. Aby bola udalosť záväznou
udalosťou, je nevyhnutné, aby podnik nemal inú reálnu možnosť na vyrovnan ie povinnosti, vytvorenej
danou udalosťou. O takúto udalosť sa jedná, iba ak:
a) vyrovnanie povinnosti možno vynútiť zákonom, alebo
b) v prípade mimozmluvnej povinnosti, keď udalosť (ktorá môže byť činnosť ou podniku) vytvára platné
očakávania ostatných strán, že podnik si splní povinnosť.
18. Účtovná závierka sa zaoberá finančnou situáciou podniku na konci jeho účt ovného obdobia a nie jeho
možnousituáciouvbudúcnosti.Pretosanevykazuježiadnarezervananákl ady,ktoréjepotrebnévynaložiť
naprevádzkuvbudúcnosti.Jedinézáväzkyvykázanévsúvahepodnikusútie ,ktoréexistujúksúvahovému
dňu.
19. Jedinetiepovinnosti,ktorévznikajúzminulýchudalostíaktoréexistuj únezávisleodpodnikovýchčinností
v budúcnosti (napríklad budúce vykonávanie jeho záležitostí) sa vykazuj ú ako rezervy. Príkladmi takýchto
povinností sú pokuty alebo náklady na odstránenie nezákonného poškodeni a životného prostredia,
z ktorých by obidve mohli viesť k úbytku zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodár ske požitky, pri ich vyrovnaní
bez ohľadu na budúce činnosti podniku. Podobne, podnik vykazuje rezervu n a náklady na zrušenie
sprostredkovateľskejzmluvynaropnézariadeniealeboatómovúelektrár eň,vrozsahu,vktoromjepodnik
povinný odstrániť už spôsobenú škodu. Naopak, v dôsledku komerčného tlak u alebo zákonných
požiadaviek, podnik môže mať v úmysle alebo môže mať potrebu realizovať vý davky na fungovanie
konkrétnym spôsobom v budúcnosti (napríklad namontovaním dymových filt rov na určitý typ továrne).
Pretože podnik sa môže vyhnúť budúcim výdavkom svojou činnosťou v budúcno sti, napríklad zmenou
svojejmetódyprevádzkovania,nemávsúčasnostižiadnupovinnosťpreten tobudúcivýdavokanevykazuje
sa žiadna rezerva.
20. Povinnosť sa vždy týka ďalšej zmluvnej strany, na ktorú je táto povinnosť v iazaná. Nie je však nevyhnutné
poznať identitu zmluvnej strany, na ktorú sa povinnosť viaž e – v skutočnosti to môže byť povinnosť voči
verejnostivširokomslovazmysle.Pretožepovinnosťvždyobsahujezáväz okvočiinejstrane,nasledujeto,
žerozhodnutiemanažmentualeboradynedávapodnetnavznikmimozmluvnej povinnostiksúvahovému
dňu, s výnimkou rozhodnutia, ktoré bolo oznámené pred súvahovým dňom tým, ktorí sú týmto
špecifickým spôsobom ovplyvnení tak, že im vzniká oprávnené očakávanie, že podnik si splní svoje
povinnosti.330 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
21. Udalosť, ktorá nespôsobuje vznik povinnosti bezprostredne, to môže spôs obiť k neskoršiemu dátumu,
pretože zmeny v zákonoch alebo akt (napríklad dostatočne špecifikované v erejné prehlásenie) zo strany
podniku dávajú podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti. Napríklad, keď j e spôsobené poškodenie
životnéhoprostredia,nemusíexistovaťpovinnosťodstrániťnásledky.S pôsobeniepoškodeniasavšakstane
záväzným prípadom, ak nový zákon požaduje odstránenie existujúceho pošk odenia, alebo ak podnik
verejne akceptuje zodpovednosť za nápravu spôsobom, ktorý vytvára mimoz mluvnú povinnosť.
22. Ak detaily navrhovaného nového zákona ešte musia byť dokončené, povinnos ť vzniká iba vtedy, keď je
legislatíva takmer istá ako uzákonený návrh. Na účely tohto štandardu sa t akáto povinnosť považuje za
zákonnú povinnosť. Rozdiely v okolnostiach, ktoré sa týkajú uzákonenia s pôsobujú, že nie je možné
špecifikovať jediný prípad, ktorý by spôsobil, že uzákonenie zákona je ta kmer isté. V mnohých prípadoch
nebude možné dosiahnuť zjavné uistenie o uzákonení zákona, až kým nie je ob jektívne schválený.
Pravdepodobný úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske úžitky
23. Abysazáväzokkvalifikovalnavykazovanie,musíexistovaťnielensúčasn ápovinnosť,aleajpravdepodobný
úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky, na vyrovnanie tejt o povinnosti. Na účely tohto
štandardu (1) úbytok zdrojov alebo iná udalosť sa považuje za pravdepodobnú, ak sa skôr pravdepodobne
ako nepravdepodobne udalosť vyskytne, napríklad pravdepodobnosť, že ud alosť sa vyskytne je väčšia ako
pravdepodobnosť, že sa nevyskytne. Ak nie je pravdepodobné, že súčasná po vinnosť existuje, podnik
zverejní podmienený záväzok, s výnimkou prípadu, keď je možný úbytok zdro jov, ktoré vyjadrujú
hospodárske požitky vzdialený (pozri odsek 86).
24. Ak existuje viacero podobných povinností (napríklad výrobné oprávnenia alebo podobné zmluvy),
pravdepodobnosť, že úbytok bude požadovaný na vyrovnanie, je stanovená s prihliadnutím na skupinu
povinností ako celok. Hoci pravdepodobnosť úbytku pre akúkoľvek jedinú p oložku môže byť malá, môže
byťcelkompravdepodobné.ženejakýúbytokzdrojovbudepotrebnýnavyrov naniepovinnostíakocelku.
Ak ide o takýto prípad, vykazuje sa rezerva (ak sú splnené ostatné kritériá na vykazovanie).
Spoľahlivý odhad povinnosti
25. Používanie odhadov je podstatnou časťou zostavovania účtovnej závierky a nepodkopáva tým jej
spoľahlivosť. Toto je obzvlášť platné v prípade rezerv, ktoré sú svojím ch arakterom viac neisté ako väčšina
ostatných položiek súvahy. Okrem extrémne výnimočných prípadov, podnik bude schopný určiť škálu
možných výsledkov a môže teda urobiť odhad povinnosti, ktorý je dostatočn e spoľahlivý na použitie pri
vykazovaní rezervy.
26. V extrémne výnimočných prípadoch, ak sa nemôže uskutočniť spoľahlivý odh ad, existuje záväzok, ktorý
nemôže byť vykázaný. Tento záväzok sa zverejňuje ako podmienený záväzok ( pozri odsek 86).
Podmienené záväzky
27. Podnik by nemal vykazovať podmienený záväzok.
28. Podmienený záväzok sa zverejňuje podľa požiadavky odseku 86, s výnimkou p rípadu, keď je možnosť
úbytku zdrojov, ktoré vyjadrujú hospodárske požitky, vzdialená.
29. Ak je podnik spoločne a nerozdielne zodpovedný za povinnosť, časť povinno sti, ktorá má byť podľa
očakávaniasplnenáostatnýmizmluvnýmistranami,sapovažujezapodmien enýzáväzok.Podnikvykazuje
rezervu na časť povinnosti, pre ktorú je úbytok zdrojov, ktorý vyjadruje h ospodárske požitky
pravdepodobný, okrem extrémne výnimočných okolností, keď nie je možné us kutočniť spoľahlivý odhad.
30. Podmienené záväzky sa môžu vyvinúť spôsobom prvotne neočakávaným. Z toht o dôvodu sa hodnotia
nepretržite kvôli stanoveniu, či sa úbytok zdrojov, ktoré vyjadrujú hosp odárske požitky, stal
pravdepodobným. Ak nastáva pravdepodobnosť, že úbytok budúcich hospodá rskych požitkov bude
požadovaný pre položku, ktorá sa predtým považovala za podmienený záväzo k, rezerva sa vykazuje
v účtovnej závierke za obdobie, v ktorom sa zmena pravdepodobnosti uskuto čnila (okrem extrémne
výnimočných okolností, keď nie je možné uskutočniť spoľahlivý odhad).
(1) Interpretácia výrazu „pravdepodobne“ v tomto štandarde ako „skôr pravd epodobne ako nepravdepodobne“ sa neuplatňuje
nevyhnutne na ostatné medzinárodné účtovné štandardy.,13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 331
Podmienené pohľadávky
31. Podnik by nemal vykazovať podmienenú pohľadávku.
32. Podmienené pohľadávky väčšinou vznikajú z neplánovaných alebo iných neo čakávaných prípadov, ktoré
spôsobujúvznikmožnostiprílevuhospodárskychpožitkovdopodniku.Prí kladomjenárok,ktorýpodnik
získava prostredníctvom legálnych procesov, kde výsledok nie je istý.
33. Podmienenépohľadávkysanevykazujúvúčtovnejzávierke,keďžetotobymo hloviesťkvykázaniuvýnosu,
ktorý nemusí byť nikdy realizovaný. Avšak, ak je realizácia výnosu takmer istá, potom s ním spojená
pohľadávka nie je podmienená pohľadávka a jej vykázanie je vhodné.
34. Podmienená pohľadávka sa zverejňuje podľa požiadaviek odseku 89, ak príl ev hospodárskych požitkov je
pravdepodobný.
35. Podmienené pohľadávky sa hodnotia nepretržite, aby sa zabezpečilo, že vý voj sa primerane odzrkadľuje
vúčtovnejzávierke.Akjeočividnejasné,žeprílevhospodárskychpožitk ovvznikne,pohľadávkaasúvisiaci
výnos sa vykazuje v účtovnej závierke obdobia, v ktorom sa zmena vyskytne. Ak sa prílev hospodárskych
požitkov stal pravdepodobným, podnik zverejňuje podmienenú pohľadávku (pozri odsek 89).
OCEŇOVANIE
Najlepší odhad
36. Suma, vykázaná ako rezerva, by mala byť najlepším odhadom výdavku, vyž adovaného na vyrovnanie
súčasnej povinnosti k súvahovému dňu.
37. Najlepším odhadom výdavku, vyžadovaného na vyrovnanie súčasnej povi nnosti, je suma, ktorú by podnik
objektívnezaplatilnavyrovnaniepovinnostiksúvahovémudňualebonapr evedenienatretiustranuvdanom
čase. Toto bude často nemožné alebo neúmerne nákladné na vyrovnanie alebo prevedenie povinnosti
ksúvahovémudňu.Avšakodhadsumy,ktorúbypodnikobjektívnezaplatilna vyrovnaniealeboprevedenie
povinnosti, dáva najlepší odhad výdavku, požadovaného na vyrovnanie súč asnej povinnosti k súvahovému
dňu.
38. Odhady výsledkov a finančných vplyvov sa určujú na základe úsudku mana žmentu podniku, doplneného
skúsenosťami z podobných transakci í a v niektorých prípadoch správami od nezávislých odborníkov.
Uvažovaný dôkaz obsahuje akýkoľvek dodatočný dôkaz, ktorý poskytujú uda losti po súvahovom dni.
39. Neistoty,obklopujúcesumu,ktorámábyťvykázanáakorezerva,súspra covávanérôznymispôsobmipodľa
okolností. Keď rezerva, ktorá sa bude oceňovať, obsahuje rozsiahlu skupi nu položiek, povinnosť je
odhadovanázváženímvšetkýchmožnýchvýsledkovpodľapravdepodobností snimispojených.Názovtejto
štatistickej metódy odhadovania je „očakávaná hodnota“. Rezerva bude pr eto rôzna v závislosti na tom, či
pravdepodobnosť straty z udanej sumy je napríklad 60 % alebo 90 %. Ak existu je nepretržité rozpätie
možnýchvýsledkovakaždýbodtohtorozpätiajetakpravdepodobnýakokažd ýiný,používasastrednýbod
rozpätia.
Príklad
Podnik predáva tovar so zárukou, podľa ktorej sú zákazníci krytí na náklad y za opravy akýchkoľvek
výrobnýchzávad,ktorésastávajúzjavnýmipočasprvýchšiestichmesiaco vponakúpení.Akbybolizistené
nepatrnéchybynavšetkýchpredanýchvýrobkoch,výsledkombybolináklad ynaopravuvovýške1milióna.
Ak by boli zistené väčšie závady na všetkých predaných výrobkoch, výsledk om by boli náklady na opravu
vo výške 4 miliónov. Skúsenosti z predchádzajúcich období a budúce očakáv ania podniku naznačujú, že
vnasledujúcomroku,75%predanýchvýrobkovnebudemaťžiadnezávady,20% predanýchvýrobkovbude
mať nepatrné závad ya5%predaných výrobkov bude mať väčšie závady. V súlade s odsekom 24, podnik
zhodnotí pravdepodobnosť úbytku pre záručnú povinnosť ako celku.
Očakávaná hodnota nákladov na opravy je:
(75 % z nuly)+(2 0%z1mil.)+(5 % zo 4 mil. )= 400000332 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
40. Akjeoceňovanájedinápovinnosť,individuálnynajpravdepodobnejší výsledokmôžebyťnajlepšímodhadom
záväzku. Al e i v takomto prípade podnik uvažuje o ostatných možných výsledkoch. Ak sú i né možné
výsledkybuďprílišvysokéalebozväčšanižšieakonajpravdepodobnejšív ýsledok,najlepšíodhadbudevyššia
alebo nižšia suma. Napríklad, ak podnik musí odstrániť vážnu chybu na hlav nom zariadení, ktoré
skonštruoval pre zákazníka, individuálnym najpravdepodobnejším výsle dkom pre úspešnú opravu na prvý
pokus môžu byť náklady 1 000, avšak rezerva je vytvorená na vyššiu sumu, ak e xistuje významná šanca, že
ďalšie pokusy budú nevyhnutné.
41. Rezervasaoceňujepredzdanením,keďžesdaňovýmidôsledkaminarezer vuazmenamivnejsazaoberáIAS
12, Dane z príjmov.
Riziká a neistoty
42. Riziká a neistoty, ktoré nevyhnutne obklopujú mnohé prípady a okolnosti, by sa mali brať do úvahy
na dosiahnutie najlepšieho odhadu rezervy.
43. Riziko opisuje variabilitu výsledku. Úpravy rizika môžu zvýšiť veľkosť, v ktorej je záväzok ocenený. Pri
tvorbeúsudkuvpodmienkachneistotyjepotrebnévenovaťpozornosťtomu, abyvýnosyalebopohľadávky
neboli nadhodnotené a náklady alebo záväzky neboli podhodnotené. Avšak n eistota neospravedlňuje
tvorbu nadmerných rezerv alebo zámerné nadhodnotenie záväzkov. Napríkl ad, ak sa plánované náklady
konkrétneho nepriaznivého výsledku odhadujú na základe opatrnosti, ten to výsledok sa potom zámerne
neberie do úvahy ako pravdepodobnejší ako je v skutočnosti. Pozornosť tre ba venovať vyhýbaniu sa
duplicitným úpravám pre riziko a neistotu s následným nadhodnotením reze rvy.
44. Zverejnenie neistôt, obklopujúcich veľkosť výdavku, sa uskutočňuje podľa odseku 85 písm. b.
Súčasná hodnota
45. Ak je vplyv časovej hodnoty peňazí významný, veľkosť rezervy by mala byť sú časnou hodnotou výdavku,
ktorý je očakávaný ako požadovaný na vyrovnanie povinnosti.
46. Vdôsledkučasovejhodnotypeňazí,rezervysúvisiacesúbytkompeňažnejh otovosti,ktorévznikajúskoro
po súvahovom dni, sú jednostrannejšie ako tie, kde úbytok peňažnej hotovo sti tej istej veľkosti vzniká
neskôr. Rezervy sú preto diskontované, ak je ich vplyv významný.
47. Diskontná/-ésadzba/-ybymala/-ibyťsadzbou/-amipredzdanením,ktorá /-éodzrkadľuje/-úaktuálnetrhové
zhodnotenie časovej hodnoty peňazí a riziká špecifické pre záväzok. Disk ontná/-é sadzba/-y by nemala/-i
odzrkadľovať riziká, pre ktoré boli odhadované budúce peňažné toky uprav ené.
Budúce udalosti
48. Budúceudalosti,ktorémôžuvplývaťnasumupožadovanúnavyrovnaniepovi nnosti,bymalibyťzobrazené
v sume rezervy, ak existuje vyčerpávajúci objektívny dôkaz, že skutočne n astanú.
49. Očakávané budúce udalosti môžu byť špecificky významné pri oceňovaní rez erv. Napríklad podnik môže
byťpresvedčený,ženákladynavyčistenielokalitynakoncijejživotabud úzníženézmenamivtechnológii.
Vykázanásumaodzrkadľujerozumnéočakávaniatechnickykvalifikovanýc h,objektívnychpozorovateľov,
berúcdoúvahyvšetokdostupnýdôkazotechnológii,ktorýbudekdispozíci ivčasečistenia.Pretojevhodné
zahrnúť napríklad očakávané zníženia nákladov, spojené so zvýšenou skús enosťou pri uplatňovaní
existujúcej technológie alebo očakávané náklady na uplatňovanie existu júcej technológie na rozsiahlejšiu
alebo komplexnejšiu činnosť čistenia, ako bola vykonávaná predtým. Avša k podnik neočakáva rozvoj
kompletne novej technológie čistenia, s výnimkou prípadu, keď je to podlo žené vyčerpávajúcim
objektívnym dôkazom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 333
50. Vplyv možnej novej legislatívy sa berie na vedomie pri oceňovaní existujú ceho záväzku, ak existuje
vyčerpávajúciobjektívnydôkaz,žetátolegislatívabudeočividnejasne schválená.Variabilitaokolností,ktoré
vznikajúvpraxi,neumožňuješpecifikovaťjedinúudalosť,ktorábudepos kytovaťvyčerpávajúciobjektívny
dôkazvkaždomprípade.Vyžadujesadôkazpreobemožnosti,jednakotom,čo budelegislatívapožadovať
aotom,čijeočividnejasné,žebudeschválenáarealizovanápovinnýmpost upom.Vmnohýchprípadoch
nebude vyčerpávajúci objektívny dôkaz existovať, pokiaľ sa nová legisla tíva neschváli.
Očakávané vyradenie majetku
51. Zisky z očakávaného vyradenia majetku by sa nemali brať do úvahy pri oceňov aní rezervy.
52. Zisky z očakávaného vyradenia majetku sa neberú do úvahy pri oceňovaní rez ervy, aj keď je očakávané
vyradenie úzko späté s udalosťou vzniku rezervy. Namiesto toho podnik vyk azuje zisky z očakávaných
vyradení majetku v čase špecifikovanom medzinárodným účtovným štandard om, ktorý sa zaoberá
uvažovaným majetkom.
NÁHRADY
53. Keďsanáhradaniektorýchalebovšetkýchvýdavkov,požadovanýchnavyrov nanierezervy,očakávaodinej
strany,náhradabysamalavykázaťvtedyalenvtedy,akjeočividneisté,že náhradabudeprijatá,akpodnik
vyrovná povinnosť. Náhrada by nemala byť spracovaná ako osobitný majetok . Suma, zistená pre náhradu,
by nemala prevýšiť veľkosť rezervy.
54. Vovýkazeziskovastrátmôžubyťnáhradysúvisiacesrezervouprezentovan évčistejsume,vykázanejpre
náhradu.
55. Niekedy je podnik schopný vyžiadať od ďalšieho účastníka zaplatenie čast i alebo všetkých výdavkov,
požadovanýchnavyrovnanierezervy(napríkladprostredníctvompoistný chzmlúv,doložiekoodškodnom
adodávateľskýchzáruk).Tentoúčastníkmôžebuďnahradiťsumy,ktorézap latilpodnikalebozaplatiťsumy
priamo.
56. Voväčšineprípadovpodnikzostanezodpovednýzacelúdotknutúsumu,takž epodnikbymuselvyrovnať
celúsumu,aktretiastranazlyházaplatiťzakéhokoľvekdôvodu.Akideota kýtoprípad,rezervasavykazuje
na plnú sumu záväzku a osobitný majetok pre očakávanú úhradu sa vykazuje, k eď je očividne jasné, že
náhrada bude prijatá, ak podnik vyrovná záväzok.
57. V niektorých prípadoch podnik nebude zodpovedný za dotknuté náklady, ak t retia strana zlyhá zaplatiť.
V takomto prípade podnik nemá záväzok za tieto náklady a tieto sa nezahŕňaj ú do rezervy.
58. Ako je uvedené v odseku 29, povinnosť, za ktorú je podnik spoločne a nerozdi elne zodpovedný, je
podmienenýmzáväzkomdorozsahu,vakomsaočakáva,žepovinnosťbudevyro vnanáostatnýmistranami.
Zmeny v rezervách
59. Rezervybysamaliprehodnocovaťkukaždémusúvahovémudňuaupravovaťpod ľaaktuálnychnajlepších
odhadov. Ak nie je ďalej pravdepodobné, že úbytok zdrojov, ktoré vyjadruj ú hospodárske požitky sa bude
vyžadovať na vyrovnanie povinnosti, rezerva by sa mala zrušiť.
60. Aksapoužívadiskontovanie,účtovnáhodnotarezervynarastávkaždomobd obí,odrážajúcplynutiečasu.
Tento prírastok sa vykazuje ako náklad na prijaté úvery a pôžičky.
Používanie rezerv
61. Rezerva by sa mala používať iba na výdavky, pre ktoré bola pôvodne vykázaná .334 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
62. Ibavýdavky,ktorésúvisiaspôvodnourezervou,súpostavenévočinej.Vyr ovnanievýdavkovvočirezerve,
ktorá bola pôvodne vykázaná na iný účel, by skrylo dosah dvoch rozličných u dalostí.
UPLATŇOVANIE PRINCÍPOV VYKAZOVANIA A OCEŇOVANIA
Budúce prevádzkové straty
63. Rezervy by sa nemali vykazovať pre budúce prevádzkové straty.
64. Budúce prevádzkové straty nespĺňajú definíciu záväzku v odseku 10 a všeob ecné kritériá vykazovania,
stanovené pre rezervy v odseku 14.
65. Očakávanie budúcich prevádzkových strát je náznakom, že hodnota určitýc h majetku činnosti môže byť
znížená. Podnik testuje tento majetok na zníženie hodnoty podľa IAS 36, Zn íženie hodnoty majetku.
Nevýhodné zmluvy
66. Ak má podnik zmluvu, ktorá je nevýhodná, súčasná povinnosť podľa tejto zml uvy by sa mala vykazovať
a oceňovať ako rezerva.
67. Mnohé zmluvy (napríklad niektoré rutinné nákupné objednávky) môžu byť zr ušené bez zaplatenia
kompenzácieinejstraneatedaniesúpovinnosťou.Inézmluvystanovujúaj právaajpovinnostiprekaždú
zozmluvnýchstrán.Akudalostispôsobia,žetakátozmluvajenevýhodná,z mluvaspadádorozsahutohto
štandardu a záväzok existuje, čo sa vykazuje. Exekučné zmluvy, ktoré nie s ú nevýhodné, nespadajú do
rozsahu tohto štandardu.
68. Tento štandard definuje nevýhodnú zmluvu ako zmluvu, v ktorej nevyhnutné náklady na splnenie
povinností podľa zmluvy prevyšujú hospodárske požitky, ktoré budú podľa očakávania prijaté na základe
tejto zmluvy. Nevyhnutné náklady podľa zmluvy odzrkadľujú minimálne čis té náklady na odstúpenie od
zmluvy, ktoré sú nižšou sumou z nákladov na jej splnenie a akékoľvek kompen zácie alebo penále,
vznikajúce zo zlyhania jej splnenia.
69. Pred stanovením osobitnej rezervy pre nevýhodné zmluvy podnik vykazuje a kúkoľvek stratu zo zníženia
hodnoty,ktorásavyskytlanamajetkunáležiacichkdanejzmluve(pozriIA S36,Zníženiehodnotymajetku).
Reštrukturalizácia
70. Nasledujú príklady udalostí, ktoré môžu spadať pod definíciu reštruk turalizácie:
a) predaj alebo ukončenie odboru podnikania;
b) zatvorenie podnikateľskej lokality v krajine alebo oblasti alebo prem iestnenie podnikateľských činností
z jednej krajiny alebo oblasti do druhej;
c) zmeny v štruktúre manažmentu, napríklad eliminácia úrovne manažmentu ;a
d) základná reorganizácia, ktorá má zásadný vplyv na podstatu a zameranie podnikových činností.
71. Rezerva na náklady reštrukturalizácie sa vykazuje iba vtedy, ak sú spl nené všeobecné kritériá vykazovania
rezervy,stanovenévodseku14.Odseky72až83stanovujúakosavšeobecnék ritériavykazovaniauplatňujú
na reštrukturalizáciu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 335
72. Mimozmluvná povinnosť reštrukturalizácie vzniká iba vtedy, ak podni k:
a) má detailný formálny plán reštrukturalizácie, identifikujúci minimá lne:
i) uvažované podnikanie alebo časť podnikania;
ii) hlavné oblasti vplyvu;iii) umiestnenie, funkciu a približný počet zamestnancov, ktorí budú kom penzovaní za ukončenie
pracovného pomeru;
iv) výdavky, ktoré budú vynaložené; a
v) kedy bude plán realizovaný; a
b) dal podnet na vznik platného očakávania tých, ktorí sú ovplyvnení tým, ž e uskutoční reštrukturalizáciu
tak, že začne realizovať tento plán alebo vyhlásením jeho hlavných čŕt tým , ktorí sú ním ovplyvnení.
73. Dôkaz, že podnik začal realizovať plán reštrukturalizácie, by bol pos kytovaný napríklad demontážou
zariadenia alebo predajom majetku alebo verejným vyhlásením hlavných čŕ t plánu. Verejné vyhlásenie
detailného plánu reštrukturalizácie ustanovuje mimozmluvnú povinnosť reštrukturalizácie iba vtedy, ak je
urobený takým spôsobo m a v dostatočných podrobnostiach (t. j. stanovením hlavných čŕt plánu), ž e dáva
podnetnavznikplatnéhoočakávaniaďalšíchúčastníkov,akosúzákazníci ,dodávateliaazamestnanci(alebo
ich zástupcovia), že podnik uskutoční reštrukturalizáciu.
74. Aby bol plán dostačujúci na vznik mimozmluvnej povinnosti pri jeho ozn ámení tým, ktorí sú ním
ovplyvnení, začatie jeho realizácie musí byť naplánované čo najskôr a uko nčenie sa musí uskutočniť
včasovomrámci,ktorýrobívýznamnézmenyvplánenepravdepodobnými.Aks aočakáva,žebudeexistovať
dlhé oneskorenie pred začiatkom reštrukturalizácie alebo že reštruktur alizácia bude trvať neprimerane dlhý
čas, je nepravdepodobné, že plán dá podnet na vznik platného očakávania os tatných strán, že podnik je
v súčasnosti zaviazaný k reštrukturalizácii, keďže časový rámec poskytu je podniku možnosti zmeniť jeho
plány.
75. Rozhodnutie manažmentu alebo rady o reštrukturalizácii, uskutočnen é pred súvahovým dňom, nedáva
podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti k súvahovému dňu s výnimkou prípa du, keď podnik pred
súvahovým dňom:a) začal realizáciu plánu reštrukturalizácie; alebob) vyhlásil hlavné črty plánu reštrukturalizácie tým, ktorí sú ním ovplyv není dostatočne špecifickým
spôsobom tak, aby spôsobil u nich vznik platného očakávania, že podnik usk utoční reštrukturalizáciu.
Vniektorýchprípadochpodnikzačínarealizovaťplánreštrukturalizáci ealebovyhlasujejehohlavnéčrtytým,
ktorí sú ním ovplyvnení, iba po súvahovom dni. Zverejnenie sa môže požadov ať podľa IAS 10, Udalosti po
súvahovom dni, ak je reštrukturalizácia takého významu, že jej nezverejn enie by ovplyvnilo schopnosť
používateľov účtovnej závierky uskutočniť správne zhodnotenia a rozhod nutia.
76. Hoci mimozmluvná povinnosť nie je tvorená výlučne rozhodnutím manažm entu, povinnosť môže byť
výsledkom iným skorších udalostí spolu s daným rozhodnutím. Napríklad ro kovania so zástupcami
zamestnancovoplatbáchzaukončeniezmluvy,alebosnákupcamiopredajič innostibymohlizáverečným
predmetom pre konečné schválenie radou. Akonáhle bolo schválenie prijat é a oznámené ostatným
účastníkom, podnik má mimozmluvnú povinnosť reštrukturalizácie, ak sú s plnené podmienky odseku 72.
77. V niektorých krajinách je konečné oprávnenie udelené v rade, ktorej čl enstvo zahŕňa zastúpenie záujmov
iných, ako manažérskych (napríklad zamestnaneckých) alebo upovedomeni e takýchto zástupcov by mohlo
byť nevyhnutné predtým, ako Rada uskutoční svoje rozhodnutie. Pretože ro zhodnutie takejto rady zahŕňa
ajkomunikáciustakýmitozástupcami,výsledkombymohlabyťmimozmluvná povinnosťreštrukturalizácie.336 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
78. Žiadna povinnosť predaja činnosti nevzniká, pokiaľ nie je podnik zavi azaný k predaju, t. j. existuje záväzná
kúpna zmluva.
79. Aj keď podnik uskutočnil rozhodnutie o predaji činnosti a toto rozhodn utie verejne vyhlásil, nemôže byť
zaviazanýkpredaju,pokiaľnebolidentifikovanýnákupcaapokiaľneexis tujezáväznákúpnazmluva.Pokiaľ
neexistujezáväznákúpnazmluva,podnikbudemôcťmeniťsvojerozhodnuti easkutočnebudemôcťvykonať
ďalší stupeň činnosti, ak nie je možné nájsť nákupcu podľa akceptovateľný ch podmienok. Ak sa uvažuje
opredajičinnostiakosúčastireštrukturalizácie,majetokčinnostisap reverujenazníženiehodnotypodľaIAS
36, Zníženie hodnoty majetku. Ak je predaj iba súčasťou reštrukturalizác ie, mimozmluvná povinnosť pre
ostatných účastníkov reštrukturalizácie môže nastať predtým, ako exist uje záväzná kúpna zmluva.
80. Rezervanareštrukturalizáciubymalaobsahovaťibapriamevýdavky,v znikajúcezreštrukturalizácie,medzi
ktoré patria tie, ktoré sú jednak:
a) nevyhnutne spôsobené reštrukturalizáciou; ab) nie sú spojené s nepretržitými činnosťami podniku.
81. Rezerva na reštrukturalizáciu neobsahuje také náklady, ako sú:
a) preškolenie alebo premiestnenie stálych pracovníkov;b) marketing; aleboc) investovanie do nových systémov a sietí distribúcie.
Tietovýdavkysúvisiasbudúcimvýkonompodnikaniaaniesúzáväzkamirešt rukturalizáciekusúvahovému
dňu. Takéto výdavky sa vykazujú na tom istom základe, ako keby vznikli nezá visle od reštrukturalizácie.
82. Identifikovateľné budúce prevádzkové straty do dátumu reštruktural izácie nie sú zahrnuté do rezervy
s výnimkou prípadu, keď súvisia s nevýhodnou zmluvou, ako je definované v o dseku 10.
83. Ako vyžaduje odsek 51, zisky z očakávaného vyradenia majetku sa neberú do úvahy pri oceňovaní rezervy
na reštrukturalizáciu, dokonca aj vtedy, ak sa uvažuje o predaji majetku a ko súčasti reštrukturalizácie.
ZVEREJŇOVANIE
84. Pre každú skupinu rezerv by mal podnik zverejniť:
a) účtovnú hodnotu na začiatku a na konci obdobia;
b) dodatočné rezervy uskutočnené počas obdobia vrátane zvýšení už existu júcich rezerv;
c) sumy použité (t. j. čerpané a uplatňované voči rezerve) počas obdobia;d) nepoužité sumy zrušené počas obdobia; ae) zvýšenie počas obdobia v diskontovaných sumách, vznikajúce v dôsledku plynutia času a vplyv každej
zmeny diskontnej sadzby.
Porovnateľné informácie sa nevyžadujú.
85. Podnik by mal pre každú skupinu rezerv zverejniť:
a) krátkyopischarakterupovinnostiaočakávanýčaskaždéhovýslednéhoú bytkuhospodárskychpožitkov;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 337
b) náznakoneistotáchoveľkostialebočasetýchtoúbytkov.Keďjenevyhnu tnéposkytovanieadekvátnych
informácií,podnikbymalzverejniťhlavnépredpokladyuskutočnenésohľ adomnabudúceudalosti,ako
je stanovené v odseku 48; a
c) výšku každej očakávanej náhrady, uvedením veľkosti každej pohľadávky , ktorá bola vykázaná pre danú
očakávanú náhradu.
86. Pokiaľ je možnosť každého úbytku pri vyrovnaní vzdialená, podnik by ma l zverejniť pre každú triedu
podmienených záväzkov, k súvahovému dňu, krátky opis charakteru podmien eného záväzku a ak je to
praktické:
a) odhad jeho finančného vplyvu, oceneného podľa odsekov 36 až 52;b) náznak o neistotách súvisiacich s výškou alebo časom každého úbytku; ac) možnosť akejkoľvek náhrady.
87. Pri určovaní, ktoré rezervy alebo podmienené záväzky môžu byť zoskupe né tak, aby sformovali skupinu, je
nevyhnutné zvážiť, či charakter položiek je dostatočne podobný pre jedin ý výkaz o nich na splnenie
požiadaviek odsekov 85 písm. a) a písm. b) a 86 písm. a) a písm. b). Preto by mo hlo byť vhodné uvažovať
ojedinejskupinerezervvsúvislostisozárukaminarôznevýrobky,aleneb olobyvhodnéuvažovaťojedinej
skupine súm, súvisiacich s bežnými zárukami a súm, ktoré sú predmetom práv nych procesov.
88. Ak rezerva a podmienený záväzok vznikajú z toho istého súboru okolnost í, podnik vykonáva zverejnenia,
požadované podľa odsekov 84 až 86 spôsobom, ktorý ukazuje spojenie medzi r ezervou a podmieneným
záväzkom.
89. Ak je pravdepodobný prílev hospodárskych požitkov, podnik by mal zver ejniť krátky opis charakteru
podmienených pohľadávok k súvahovému dňu a ak je to praktické, odhad ich fi nančného vplyvu, ocenený
použitím princípov stanovených pre rezervy v odsekoch 36 až 52.
90. Je dôležité, aby zverejnenia podmienených pohľadávok predišli podan iu mylných náznakov
o pravdepodobnom zvýšení výnosov.
91. Ak akákoľvek z informácií, požadovaných podľa odsekov 86 a 89, nie je zv erejnená, pretože to nie je
prakticky uskutočniteľné, táto skutočnosť musí byť uvedená.
92. Vextrémnevýnimočnýchprípadochmôžezverejnenieniektorýchalebov šetkýchinformáciípožadovaných
podľaodsekov84až89očakávanevniesťvážnypredsudokosituáciipodniku dosporusostatnýmistranami
ohľadomzáležitostitýkajúcejsarezervy,podmienenéhozáväzkualebopo dmienenejpohľadávky.Vtakýchto
prípadochpodniknemusízverejniťinformácie,alemalbyzverejniťvšeob ecnýcharaktersporu,spoločneso
skutočnosťou a dôvodom, prečo informácie neboli zverejnené.
Prechodné ustanovenia
93. Vplyvprijatiatohtoštandardukdátumujehonadobudnutiaúčinnosti(ale boskôr)bymalbyťvykázanýako
úpravy počiatočného stavu nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom bol št andard prvý krát použitý.
Podnikom sa odporúča, avšak neprikazuje, upraviť počiatočný stav nerozd eleného zisku za pokiaľ možno
čo najskoršie prezentované obdobie a prehodnotiť porovnateľné informác ie. Ak porovnateľné informácie
nie sú prehodnotené, táto skutočnosť by mala byť zverejnená.
94. Štandard vyžaduje odlišné spracovanie ako IAS 8, Čistý zisk alebo strata z a obdobie, základné chyby
a zmeny v účtovných zásadách. IAS 8 požaduje porovnateľné informácie preh odnotiť (základné riešenie)
alebo zverejniť dodatočné pro forma porovnateľné informácie podľa preho dnoteného základu (prípustné
alternatívne riešenie), s výnimkou prípadu, keď to nie je prakticky uskut očniteľné.338 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
DÁTUM ÚČINNOSTI
95. Tento medzinárodný účtovný štandard sa stáva účinným pre účtovné závierk y zostavené za obdobia
začínajúce1.júla1999aleboneskôr.Odporúčasauplatňovaťhoskôr.Akpo dnikuplatňujetentoštandard
na obdobia začínajúce pred l. júlom 1999, mal by túto skutočnosť zverejniť .
96. TentoštandardnahrádzatiečastiIAS10,Podmienenéskutočnostiaudalos ti,ktorénastanúposúvahovom
dni (1), ktoré sa zaoberajú podmienenými skutočnosťami.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 38
Nehmotný majetok
V júli 1998 schválilo Rada IAS tento medzinárodný účtovný štandard, ktorý sa stáva účinným pre účtovné závierky
zostavené za obdobia začínajúce 1. júla 1999 alebo neskôr.
Tento štandard nahrádza:
a) IAS 4, účtovanie odpisov, vzhľadom na amortizáciu (odpisovanie) nehmo tných majetku; a
b) IAS 9, náklady na výskum a vývoj.
Voktóbri1998uverejnilipracovníciRadyIASosobitne„Základprezávery preIAS38,nehmotnýmajetok,apreIAS
22 (revidovaný 1998)“. Kópie sú k dispozícii na oddelení vydavateľstva Ra dy IAS.
V roku 1998 IAS 39, finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie, zmenil a d oplnil odsek 2 písm. f) v IAS 38 tak,
ženahradilodkaznaIAS25,účtovaniefinančnýchinvestícií,odkazomnaI AS39.Poznámka1podčiarousataktiež
vynechala.
S IAS 38 súvisí jedna SIC interpretácia:
— SIC-6: náklady na modifikáciu existujúceho softvéru,— SIC-32: nehmotný majetok – náklady na internetovú stránku.
ÚVOD
1. IAS 38 stanovuje predpisy pre účtovanie a zverejnenie nehmotných majet ku, ktorými sa špecificky
nezaoberajú ostatné medzinárodné účtovné štandardy. IAS 38 neplatí pre f inančný majetok, práva
nanerastnésurovinyavýdavkynaichvyužitiealebovýdavkynaprieskumať ažbunerastnýchsurovín,ropy,
zemného plynu a podobných neobnoviteľných zdrojov, a nehmotných majetku , ktoré vznikajú
v poisťovacích spoločnostiach zo zmlúv s poistencami. IAS 38 sa používa, o krem iného, na výdavky
na reklamu, odbornú prípravu, prípravu a zábeh, výskum a vývoj.
2. Nehmotný majetok je identifikovateľné nepeňažný majetok, ktoré nemá f yzickú podobu, ktoré je držané
scieľompoužívaniaprivýrobealebododávanítovarualeboslužieb,kvôli prenájmuiným,alebonasprávne
účely. Majetok je zdrojom:a) ovládaným podnikom, ktorý je výsledkom minulých udalostí; ab) z ktorého sa očakáva plynutie budúcich hospodárskych úžitkov do podnik u.
(1) MÚŠ 10, podmienené skutočnosti a udalosti, ktoré nastanú po súvahovom dn i, bol nahradený MÚŠ 10 (revidovaný 1999),
udalosti po súvahovom dni, účinný od l. januára 2000.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 339
3. IAS 38 vyžaduje, aby podnik vykázal nehmotný majetok (v obstarávacej ce ne) vtedy a len vtedy, ak:
a) jepravdepodobné,žebudúcehospodárskeúžitky,ktorésúpriraditeľné danémumajetku,budúplynúťdo
podniku; a
b) je možné spoľahlivo oceniť obstarávaciu cenu majetku.
Tátopožiadavkaplatí,čiužjenehmotnýmajetoknadobudnutéexternealeb ovytvorenévlastnoučinnosťou.
IAS 38 obsahuje dodatočné kritériá na vykázanie nehmotného majetku vytvo reného vlastnou činnosťou.
4. IAS 38 špecifikuje, že goodwill vytvorené vlastnou činnosťou, obchodn é značky, názvy novín, vydavateľské
názvy, zoznamy zákazníkov a položky podobné svojou podstatou by sa nemali vykazovať ako majetok.
5. Aknehmotnápoložkanespĺňadefiníciuakritériánavykázanienehmotné homajetku,IAS38vyžaduje,aby
sa výdavky na túto položku vykazovali ako náklad v období, v ktorom sa vynal ožia. Ak sa však položka
nadobudne v podnikovej kombinácii, ktorá je akvizíciou, tento výdavok (v rátane nákladov na akvizíciu) by
mal tvoriť časť sumy patriacej goodwill-u (zápornému goodwill-u) k dátum u akvizície.
6. IAS38vyžaduje,abysavšetkyvýdavkynavýskumvykazovaliakonákladvo bdobí,vktoromsavynaložia.
Príkladmi ostatných výdavkov, ktoré nezvyšujú hodnotu nehmotného majet ku, ktoré sa môže vykázať
v účtovnej závierke, sú:
a) výdavky na začatie prevádzkovej alebo obchodnej činnosti (náklady na p rípravu a zábeh);
b) výdavky na odbornú prípravu;c) výdavky na reklamu a/alebo propagáciu; ad) výdavky na premiestnenie alebo reorganizáciu časti alebo celého podni ku.
Výdavky na tieto položky sa vykazujú ako náklady v období, kedy sa vynaloži a.
7. IAS38vyžaduje,abysanáslednévýdavkynanehmotnýmajetokpojehonáku pealebodokončenívykazovali
ako náklady v období, v ktorom sa vynaložia, okrem prípadov, keď:a) jepravdepodobné,žetentovýdavokumožnímajetkuvytváraťbudúcehosp odárskeúžitkyzvýšenímjeho
pôvodne stanoveného štandardu výkonnosti; a
b) výdavok sa môže spoľahlivo oceňovať a priraďovať k majetku.
Ak sa tieto podmienky splnia, následný výdavok by mal zvýšiť obstarávaciu cenu nehmotného majetku.
8. Aksavýdavoknanehmotnúpoložkupôvodnevykázalakonákladvykazujúci mpodnikomvpredchádzajúcej
riadnejúčtovnejzávierkealebovofinančnýchsprávachvpriebehuúčtovn éhoroka,IAS38zakazujepodniku
vykázať tento výdavok ako časť obstarávacej ceny nehmotného majetku k nes koršiemu dátumu.
9. PoprvotnomvykázaníIAS38vyžaduje,abysanehmotnýmajetokoceňovalo podľajednéhoztýchtodvoch
postupov:
a) základné riešenie: obstarávacia cena znížená o akumulované odpis yaov š e t k y akumulované straty
zo zníženia hodnoty; alebo
b) prípustné alternatívne riešenie: precenená hodnota znížená o každé ná sledné akumulované odpisy
a o všetky následné straty zo zníženia hodnoty. Precenená hodnota by mala b yť objektívnou hodnotou
nehnuteľností.Totoriešeniejevšakprípustnévtedyalenvtedy,akmôžeb yťobjektívnahodnotaurčená
porovnaním na aktívnom trhu pre nehmotný majetok. Okrem toho, akonáhle si podnik zvolí toto
riešenie, IAS 38 vyžaduje uskutočniť precenenia s dostatočnou pravideln osťou tak, aby sa účtovná340 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
hodnota nehmotného majetku významne nelíšila od hodnoty, ktorá by sa stan ovila používaním
objektívnej hodnoty k súvahovému dňu. IAS 38 taktiež špecifikuje, ako by s a malo nehmotný majetok
preceňovať a či zvýšenie (zníženie) z precenenia by sa malo vykazovať vo vý kaze ziskov a strát alebo
priamo vo vlastnom imaní.
10. IAS38vyžaduje,abysanehmotnýmajetokodpisovalosystematickypoča snajlepšiehoodhadujehoobdobia
použiteľnosti. Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že obdobie použiteľn osti nehmotného majetku nepresiahne
20 rokov od dátumu, kedy je majetok k dispozícii na používanie. IAS 38 nedov oľuje podniku určiť
neohraničené obdobie použiteľnosti pre nehmotný majetok. Amortizácia b y mala začať v období, kedy je
majetok k dispozícii na používanie.
11. Vo výnimočných prípadoch môže existovať presvedčivý dôkaz, že obdobi e použiteľnosti nehmotného
majetku bude konkrétne obdobie dlhšie ako 20 rokov. V takýchto prípadoch I AS 38 vyžaduje, aby podnik:
a) odpisoval nehmotný majetok počas najlepšieho odhadu obdobia jeho použ iteľnosti;
b) odhadovaluhraditeľnúsumunehmotnéhomajetkuminimálnerazročnekvô liidentifikácii,čineexistuje
nejaká strata zo zníženia hodnoty; a
c) zverejňoval dôvody, prečo predpoklad, že obdobie použiteľnosti nehmo tného majetku nepresiahne 20
rokov, je vyvrátiteľný, a skutočnosť/-i, ktorá/-é zohrala/-i významnú ú lohu pri stanovení obdobia
použiteľnosti pre nehmotný majetok.
12. IAS 38 vyžaduje, aby metóda amortizácie odzrkadľovala spôsob, akým sa využívajú hospodárske úžitky
daného nehnuteľností v podniku. Ak sa tento spôsob nemôže stanoviť spoľah livo, mala by sa používať
rovnomerná metóda. Odpisové zaťaženie by sa malo vykazovať ako náklad s vý nimkou prípadov, kedy iný
medzinárodný účtovný štandard povoľuje alebo vyžaduje, aby sa zahrnulo d o účtovnej hodnoty iného
majetku.
13. IAS 38 vyžaduje, aby sa zostatková hodnota nehmotného majetku považov ala za nulovú, s výnimkou
prípadov, keď:
a) existuje záväzok tretej strany odkúpiť daný majetok na konci obdobia je ho použiteľnosti; alebo
b) existuje aktívny trh pre daný typ majetku a je pravdepodobné, že takýto t rh bude existovať na konci
obdobia použiteľnosti daného majetku.
14. Prihodnotení,čisahodnotanehmotnéhomajetkumôžeznížiť,podnikup latňujeIAS36,Zníženiehodnoty
majetku.TaktiežIAS38vyžaduje,abypodnikodhadoluhraditeľnúsumuneh motnéhomajetku,ktorýužnie
je k dispozícii na používanie, minimálne raz ročne.
15. IAS 38 je účinný pre účtovné obdobie začínajúce 1. júla 1999 alebo neskô r. Odporúča sa skoršie
uplatňovanie.
16. Pri prvom uplatňovaní IAS 38 obsahuje prechodné ustanovenia, ktoré vy žadujú spätné uplatňovanie:
a) kedykoľvek je to nevyhnutné na elimináciu položky, ktorá už ďalej nespĺ ňa požiadavky na vykázanie
podľa IAS 38; alebo
b) ak predchádzajúce oceňovanie nehmotného majetku je v protiklade so zás adami stanovenými v IAS 38
(napríklad, ak sa nehmotný majetok neodpisovalo alebo preceňovalo bez oh ľadu na aktívny trh).
V ostatných prípadoch sa následné uplatňovanie požiadaviek na vykazovan ie a amortizáciu buď vyžaduje
(napríklad IAS 38 zakazuje vykazovanie nehmotného majetku vytvoreného v lastnou činnosťou, ktoré sa
predtýmnevykazovalo),alebopovoľuje(napríkladIAS38odporúčavykazo vaťnehmotnýmajetok,ktorésa
nadobudlo v podnikovej kombinácii, ktorá bola akvizíciou, a ktoré sa pred tým nevykazovalo).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 341
OBSAH
Odseky
Cieľ 343
Rozsah 343
Definície 344
Nehmotný majetok 345
Identifikovateľnosť 346
Ovládanie majetku 346
Budúce hospodárske úžitky 347
Vykazovanie a prvotné oceňovanie nehmotného majetku 347
Samostatná akvizícia 347
Akvizícia ako súčasť podnikovej kombinácie 348Akvizícia prostredníctvom štátnej dotácie 348Výmeny majetku 349
Goodwill vytvorené vlastnou činnosťou 349Nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou 349Fáza výskumu 350
Fáza vývoja 350
Náklady na nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou 351Vykazovanie nákladov 352
Minulé náklady, ktoré sa nemajú vykazovať ako majetok 353Následné výdavky 353
Oceňovanie nasledujúce po prvotnom vykázaní 353Základné riešenie 353
Prípustné alternatívne riešenie 353Amortizácia 355
Obdobie amortizácie 355
Metóda amortizácie 357
Zostatková hodnota 357
Preskúmanie obdobia amortizácie a metódy amortizácie 357342 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Návratnosť účtovnej hodnoty – straty zo zníženia hodnoty 358
Vyradenie a likvidácia 359
Zverejňovanie 359
Všeobecné informácie 359
Nehmotný majetok zaúčtované podľa prípustného alternatívneho riešenia 361
Výdavky na výskum a vývoj 361Ostatné informácie 361
Prechodné ustanovenia 361
Dátum účinnosti 364
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania nehmotných majetku, ktorými sa špecificky nezaoberá iný
medzinárodnýúčtovnýštandard.Tentoštandardvyžadujeodpodniku,abyv ykazovalnehmotnýmajetokvtedyalen
vtedy, ak sa splnia určité kritériá. Štandard tiež špecifikuje, ako oceňo vať účtovnú hodnotu nehmotných majetku
a vyžaduje určité zverejnenia o nehmotnom majetku.
ROZSAH
1.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
a) nehmotných majetku, na ktoré sa nevzťahuje iný medzinárodný účtovný št andard;
b) finančných majetku definovaných v IAS 32, Finančné nástroje: vykazova nie a prezentácia;
c) práv na nerastné suroviny a výdavkov na ich využitie alebo výdavkov na pr ieskum a ťažbu nerastných
surovín, ropy, zemného plynu a podobných neobnoviteľných zdrojov; a
d) nehmotných majetku, ktoré vznikajú v poisťovacích spoločnostiach zo z mlúv s poistencami.
2.Ak sa iný medzinárodný účtovný štandard zaoberá s konkrétnym druhom nehmo tného majetku, podnik
uplatňuje daný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad tento štand ard neplatí pre:
a) nehmotný majetok držané v podniku kvôli predaju v rámci bežného chodu po dnikania (pozri IAS 2,
zásoby, a IAS 11, zákazková výroba);
b) odložené daňové pohľadávky (pozri IAS 12, dane z príjmov);
c) nájmy, ktoré spadajú do rozsahu IAS 17, nájmy;
d) majetok vznikajúci zo zamestnaneckých požitkov (pozri IAS 19, zamestn anecké požitky);13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 343
e) goodwill vznikajúce z podnikovej kombinácie (pozri IAS 22, podnikové k ombinácie); a
f) finančný majetok definované v IAS 32, finančné nástroje: vykazovanie a prezentácia. Vykazovanie
a oceňovanie niektorých finančných majetku je zahrnuté v: IAS 27, konsoli dovaná účtovná závierka
aúčtovanieinvestíciídodcérskychpodnikov;IAS28,účtovanieinvestíc iídopridruženýchpodnikov,IAS
31, účtovné vykazovanie podielov v spoločných podnikoch; a IAS 39, finanč né nástroje: vykazovanie
a oceňovanie.
3.Niektoré nehmotný majetok môžu mať fyzickú podobu, ako je kompaktný disk ( v prípade softvéru pre
počítač),právnadokumentácia(vprípadelicenciealebopatentu)alebof ilm.Priurčovaní,čimajetokobsahuje
ajnehmotnéajhmotnéprvky,bysamalopostupovaťpodľaIAS16,Nehnuteľno sti,strojeazariadenia,alebo
ako nehmotný majetok podľa tohto štandardu, sa vyžaduje posúdiť, ktorý pr vok je významnejší. Napríklad
počítačovýsoftvérprepočítačomriadenévýrobnézariadenie,ktorénemô žefungovaťbeztohtokonkrétneho
softvéru, je integrálnou súčasťou súvisiaceho hardvéru a považuje sa za p atriaci do triedy nehnuteľností,
strojov a zariadení. To isté platí pre operačný systém počítača. Kde softv ér nie je integrálnou súčasťou
súvisiaceho hardvéru, počítačový softvér sa považuje za nehmotný majeto k.
4.Tento štandard platí pre, okrem iného, výdavky na reklamu, odbornú prípra vu, zábeh, výskum a vývoj.
Činnosti výskumu a vývoja sú zamerané na vývoj poznatkov. Hoci tieto činno sti môžu mať za následok
majetok vo fyzickej podobe (napríklad prototyp), hmotný prvok majetku je preto druhotný voči jeho
nehmotnému prvku, ktorý stelesňuje poznatky.
5.Predmetom finančného nájmu môže byť buď hmotné alebo nehmotný majetok. Po prvotnom vykázaní
zaobchádza nájomca s nehmotným majetkom držaným podľa finančného nájmu p odľa tohto štandardu.
Právapodľalicenčnýchzmlúvnapoložkyakosúfilmy,videozáznamy,hry,s cenáre,patentyaautorsképráva
sú vylúčené z rozsahu IAS 17 a spadajú do rozsahu tohto štandardu.
6.Výnimky z rozsahu medzinárodného účtovného štandardu sa môžu vyskytnúť, ak určité činnosti alebo
transakcie sú tak špecializované, že na ich základe vznikajú účtovné prob lémy, ktorými je potrebné sa
zaoberaťinýmspôsobom.Takétoproblémyvznikajúprivýdavkochnavyužit iealeboprieskumaťažburopy,
zemného plynu a nerastných surovín v ťažobných priemysloc h a v prípade zmlúv medzi poisťovacími
spoločnosťamiaichpoistencami.Tentoštandardpretoneplatíprevýdavk ynatakétočinnosti.Tentoštandard
však platí pre ostatné používané nehmotný majetok (ako je počítačový soft vér), a ostatné výdavky (ako sú
náklady na prípravu a zábeh) v ťažobných priemysloch a poisťovacích spolo čnostiach.
DEFINÍCIE
7. V tomto štandarde sa tieto výrazy používajú v uvedenom význame:
Nehmotný majetok je identifikované nepeňažný majetok, ktorý nemá fyzick ú podobu, ktoré je držané
scieľompoužívaniaprivýrobealebododávanítovarualeboslužieb,kvôli prenájmuiným,alebonasprávne
účely.
Majetok je zdrojom:a) ovládaným podnikom, ktorý je výsledkom minulých udalostí; a
b) z ktorého sa očakáva plynutie budúcich hospodárskych úžitkov do podnik u.
Peňažný majetok sú peniaze v držbe a majetok, ktorý sa prijme vo fixných ale bo stanoviteľných sumách
peňazí.
Výskum je pôvodné a plánované zisťovanie vykonávané s cieľom získať nové v edecké alebo technické
poznatky.344 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
vývojjeuplatňovanímzistenívýskumualeboinýchpoznatkovdoplánualeb onávrhuvýrobynovýchalebo
významne zlepšených materiálov, zariadení, výrobkov, procesov, systém ov alebo služieb pred začatím
komerčnej výroby alebo používania.
Amortizácia je systematická alokácia odpisovateľnej sumy majetku počas jeho obdobia použiteľnosti.
Odpisovateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá nah rádza obstarávaciu cenu
v účtovných závierkach po odpočítaní zostatkovej hodnoty.Obdobie použiteľnosti je buď:a) časové obdobie, počas ktorého sa očakáva, že podnik bude majetok použív ať; alebo
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré podnik očakáva, že sa z ískajú z majetku.
Obstarávaciacenajezaplatenápeňažnáaleboekvivalentnásuma,aleboob jektívnahodnota,podľainejúvahy
priradená k obstaraniu majetku v čase jeho obstarania; v prípade výroby id e o vlastné náklady.
Zostatková hodnota je čistá suma, ktorú podnik očakáva získať za majetok n a konci jeho obdobia
použiteľnosti po odpočítaní očakávaných nákladov na vyradenie.
Objektívna hodnota majetku je suma, za ktorú sa môže majetok vymieňať v nez ávislej transakcii medzi
informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami.Aktívny trh je trh, na ktorom sú splnené všetky z týchto podmienok:a) položky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;b) v akomkoľvek čase je možné nájsť ochotných kupujúcich a predávajúcich; a
c) ceny sú prístupné verejnosti.Strata zo zníženia hodnoty je suma, ktorou účtovná hodnota majetku prevyš uje jeho uhraditeľnú sumu.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa majetok vykázaný v súvahe po odpočítan í akumulovaných odpisov
a okrem toho aj akumulovaných strát zo zníženia hodnoty.
Nehmotný majetok
8.Podniky často rozšíria zdroje alebo im vznikajú záväzky za akvizíciu, roz voj, údržbu a vylepšenie
nehmotných zdrojov ako sú vedecké alebo technické poznatky, návrh a reali zácia nových procesov alebo
systémov, licencie, duševné vlastníctvo, znalosti trhu a ochranné známk y (vrátane obchodných značiek
a vydavateľských názvov). Spoločnými príkladmi takto široko chápaných p oložiek sú počítačový softvér,
patenty,autorsképráva,hranéfilmy,zoznamyzákazníkov,právanaobslu huhypotéky,rybárskepovolenia,
dovoznékvóty,právanapredaj,vzťahysozákazníkomalebododávateľmi,v ernosťzákazníka,podielnatrhu
a marketingové práva.
9.Nie všetky položky opísané v odseku 8 spĺňajú definíciu nehmotného majetk u, t. j. identifikovateľnosť,
ovládanie zdroja a existenciu budúcich hospodárskych úžitkov. Ak položk a zahrnutá do tohto štandardu
nespĺňa definíciu nehmotného majetku, výdavok na jej obstaranie alebo vy tvorenie vlastnou činnosťou sa
vykazuje ako náklad v období, v ktorom sa vynaloží. Ak sa však položka nadob udne v podnikovej
kombinácii, ktorá je akvizíciou, tvorí časť vykázaného goodwill-u k dátu mu akvizície (pozri odsek 56).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 345
Identifikovateľnosť
10. Definícia nehmotného majetku vyžaduje, aby bolo nehmotný majetok identi fikovateľné tak, aby sa dalo
jasneodlíšiťodgoodwill-u.Goodwillvznikajúcepripodnikovejkombiná cii,ktorájeakvizíciou,predstavuje
platbu uskutočnenú nadobúdateľom v očakávaní budúcich hospodárskych úž itkov. Budúce hospodárske
úžitkymôžubyťvýsledkomsynergiemedziidentifikovateľnýminadobudnu týmmajetkomalebozmajetku,
ktoré individuálne nespĺňajú podmienky na vykazovanie v účtovnej závier ke, ale za ktoré je nadobúdateľ
pripravený uskutočniť platbu pri akvizícii.
11. Nehmotnýmajetokjejasneodlíšenéodgoodwill-u,akjemajetokoddeliteľ ný.Majetokjeoddeliteľný,akby
podnik mohol prenajať, predať, vymeniť alebo rozdeliť konkrétne budúce h ospodárske úžitky patriace
danému majetku bez toho, aby sa znížili budúce hospodárske úžitky, ktoré p lynú z ostatných majetku
používaných v tej istej zárobkovej činnosti.
12. Oddeliteľnosť nie je nevyhnutnou podmienkou pre identifikovateľnosť, k eďže podnik môže byť schopný
identifikovať majetok nejakým iným spôsobom. Napríklad, ak sa nehmotný m ajetok nadobudne so
skupinou majetku, transakcia môže obsahovať prevod zákonných práv, ktor é umožnia podniku
identifikovaťnehmotnýmajetok.Podobne,akinternýprojektmázacieľvy tvoriťzákonnéprávaprepodnik,
charaktertýchtoprávmôžepomáhaťpodnikupriidentifikáciipodstatyne hmotnéhomajetkuvytvoreného
vlastnoučinnosťou.Taktiež,ikeďmajetokvytvárabudúcehospodárskeúž itkyibavkombináciisostatným
majetkom, majetok je identifikovateľný, ak podnik môže identifikovať bu dúce hospodárske úžitky, ktoré
budú plynúť z daného majetku.
Ovládanie aktív
13. Podnik ovláda majetok, ak má právomoc na získanie budúcich hospodárskych úžitkov plynúcich
zozákladnéhozdroja,atiežmôžeobmedziťprístupostatnýchktýmtoúžitk om.Kapacitapodnikuovládať
budúce hospodárske úžitky z nehmotného majetku by spravidla pramenila zo zákonných práv, ktoré sú
vymáhateľné súdnou cestou. Je zložitejšie preukázať ovládanie pri absen cii zákonných práv. Zákonná
vymáhateľnosť práva nie je však nevyhnutnou podmienkou ovládania, keďže podnik môže byť schopný
ovládať budúce hospodárske úžitky nejakým iným spôsobom.
14. Z trhu a technických poznatkov môžu prameniť budúce hospodárske úžitky. P odnik ovláda takéto úžitky,
ak sú napríklad poznatky chránené zákonnými právami, ako sú autorské práv a, obchodné embargo (kde
je dovolené), alebo zákonnou povinnosťou zamestnancov na udržanie služo bného tajomstva.
15. Podnikmôžemaťtímkvalifikovanýchpracovníkovamôžebyťschopnýidenti fikovaťnárastichschopností
vedúci k budúcim hospodárskym úžitkom z odbornej prípravy. Podnik môže ti ež očakávať, že pracovníci
budú pokračovať vo využívaní svojich schopností pre podnik. Väčšinou vša k podnik dostatočne neovláda
očakávané budúce hospodárske úžitky vznikajúce z tímu kvalifikovaných p racovníko v a z odbornej
prípravytak,abyuvažovalotom,žetietopoložkyspĺňajúdefiníciunehmo tnéhomajetku.Kvôlipodobnej
príčinenebudekonkrétnymanažérskyalebotechnickýtalentpravdepodob nespĺňaťdefiníciunehmotného
majetku s výnimkou prípadu, kedy je na jeho využitie a získavanie budúcich hospodárskych úžitkov
chránené zákonnými právami, a pokiaľ spĺňa ostatné časti definície.
16. Podnik môže mať portfólio zákazníkov alebo podiel na trhu a očakávať, že vz hľadom na jeho snahu
vybudovaťvzťahysozákazníkmiavernosťbudúzákaznícipokračovaťvobch odovaníspodnikom.Akvšak
chýbajú zákonné práva na ochranu alebo iné spôsoby na ovládanie vzťahov so zákazníkmi alebo vernosti
zákazníkovpodniku,podnikobyčajnenedostatočneovládahospodárskeúž itkyzovzťahovsozákazníkmi
a vernosti tak, aby považoval tieto položky (portfólio zákazníkov, podie ly na trhu, vzťahy so zákazníkmi,
vernosť zákazníkov) za spĺňajúce definíciu nehmotných majetku.346 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Budúce hospodárske úžitky
17. Budúce hospodárske úžitky plynúce z nehmotného majetku môžu obsahovať vý nosy z predaja výrobkov
alebo služieb, úspory nákladov alebo iné úžitky vyplývajúce z používania nehnuteľností podnikom.
Napríklad používanie duševného vlastníctva vo výrobnom procese môže skô r znížiť budúce výrobné
náklady ako zvýšiť budúce výnosy.
VYKAZOVANIE A PRVOTNÉ OCEŇOVANIE NEHMOTNÉHO MAJETKU
18. Vykazovanie položky ako nehmotný majetok vyžaduje od podniku preukázať, že položka spĺňa:
a) definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 7 až 17); a
b) kritériá na vykázanie stanovené v tomto štandarde (pozri odseky 9 až 55) .
19. Nehmotný majetok by sa malo vykazovať vtedy a len vtedy, ak:
a) je pravdepodobné, že budúce hospodárske úžitky, ktoré patria k danému m ajetku, budú plynúť do
podniku; a
b) je možné spoľahlivo oceniť obstarávaciu cenu daného majetku.
20. Podnik by mal zhodnotiť pravdepodobnosť budúcich hospodárskych úžitkov používaním primeraných
a pomocných predpokladov, ktoré predstavujú najlepší odhad manažmentu o súbore hospodárskych
podmienok, ktoré budú existovať počas obdobia použiteľnosti daného maje tku.
21. Podnik používa úsudok pri hodnotení stupňa istoty týkajúceho sa toku budú cich hospodárskych úžitkov,
ktoré prináležia používaniu daného majetku na základe dôkazu, ktorý je k d ispozícii v čase prvotného
vykazovania, s väčším dôrazom na externý dôkaz.
22. Nehmotný majetok by sa malo najprv oceňovať v obstarávacej cene.
Samostatná akvizícia
23. Akjenehmotnýmajetokobstaranésamostatne,obstarávaciacenanehmotné homajetkusamôžezvyčajne
spoľahlivooceniť.Totojehlavnevtedy,keďkúpnaprotihodnotajevoform epeňažnýchprostriedkovalebo
iných peňažných majetku.
24. Obstarávacia cena nehmotného majetku sa skladá z jeho nákupnej ceny, vrát ane všetkých dovozných ciel
aneuhraditeľnýchspotrebnýchdaní,avšetkýchpriamosúvisiacichvýdav kovnaprípravumajetkunajeho
zamýšľané používanie. Priamo súvisiace výdavky obsahujú, napríklad hon oráre za právne služby. Všetky
obchodné zľavy a rabaty sú odpočítané pri ich vzniku od obstarávacej ceny.
25. Ak je platba za nehmotný majetok odložená mimo rámec bežných úverových pod mienok, jeho
obstarávacoucenoujeekvivalentnácenaplatenávhotovosti;rozdielmed zitoutosumouacelkovouplatbou
sa vykazuje ako úrokový náklad počas obdobia úveru, pokiaľ nie je kapitali zovaný podľa prípustného
alternatívneho riešenia v IAS 23, Náklady na prijaté úvery a pôžičky.
26. Aksanehmotnýmajetoknadobudnevýmenouzamajetkovénástrojevykazujúc ehopodniku,obstarávacou
cenoumajetkujeobjektívnahodnotavydanýchmajetkovýchnástrojov,kto rásarovnáobjektívnejhodnote
majetku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 347
Akvizícia ako súčasť podnikovej kombinácie
27. PodľaIAS22(revidovaný1998),Podnikovékombinácie,aksanehmotnýmaje toknadobudnevpodnikovej
kombinácii,ktorájeakvizíciou,obstarávaciacenatohtonehmotnéhomaj etkuvychádzazjehoobjektívnej
hodnoty k dátumu akvizície.
28. Vyžadujesaposúdiť,čisaobstarávaciacena(t.j.objektívnahodnota)ne hmotnéhomajetkunadobudnutého
v podnikovej kombinácii, môže oceňovať s dostatočnou spoľahlivosťou na ú čely osobitného vykazovania.
Stanovenétrhovécenynaaktívnomtrhuposkytujúnajspoľahlivejšíukazo vateľobjektívnejhodnoty(pozri
tiež odsek 67). Vhodnou trhovou cenou je zvyčajne aktuálna ponúkaná cena. Ak aktuálne ponúkané ceny
nie sú k dispozícii, cena z poslednej podobnej transakcie môže poskytovať základ pre odhadnutie
objektívnej hodnoty, predpokladajúc, že neexistovala podstatná zmena v hospodárskych podmienkach
medzi dátum transakcie a dátumom, ku ktorému bola odhadnutá objektívna ho dnota majetku.
29. Ak neexistuje aktívny trh pre majetok, jeho obstarávacia cena odzrkadľuj e sumu, ktorú by podnik zaplatil
k dátumu akvizície za majetok v nezávislej transakcii medzi informovaným i dobrovoľne súhlasiacimi
zúčastnenými stranami vychádzajúc z najlepších dostupných informácií. Pri stanovení tejto sumy podnik
berie do úvahy výsledok nedávnych transakcií s podobným majetkom.
30. Určité podniky, ktoré sa pravidelne zúčastňujú nákupu a predaja špecific kých nehmotných majetku,
vyvinulitechnikynaodhadovanieichobjektívnychhodnôtnepriamymspôs obom.Tietotechnikysamôžu
používať pri prvotnom oceňovaní nehmotného majetku získaného v podnikov ej kombinácii, ktorá je
akvizíciou, ak ich cieľom je odhad objektívnej hodnoty podľa definície v t omto štandarde a ak zobrazujú
súčasnétransakcieazvyklostizpriemyselnéhoodvetvia,doktoréhomaje tokpatrí.Tietotechnikyprípadne
zahŕňajú používanie multiplikátorov odzrkadľujúcich bežné trhové tran sakcie v určitých ukazovateľoch
riadiacich ziskovosť majetku (ako sú výnosy, podiely na trhu, prevádzkov ý zisk, a podobne) alebo
diskontujúcich odhadované budúce čisté peňažné toky z daného majetku.
31. VsúladestýmtoštandardomapožiadavkamiIAS22(revidovaný1998)navyka zovanieidentifikovateľných
majetku a záväzkov:
a) nadobúdateľ vykazuje nehmotný majetok, ktoré spĺňa kritériá na vykazo vanie v odsekoch 19 a 20 aj
vtedy, ak sa toto nehmotný majetok nevykázalo v účtovnej závierke nadobúd aného podniku; a
b) aksaobstarávaciacena(t.j.objektívnahodnota)nehmotnéhomajetkuz ískanéhoakosúčasťpodnikovej
kombinácie, ktorá je akvizíciou, nemôže spoľahlivo oceniť, tento majeto k sa nevykáže ako samostatné
nehmotný majetok, ale sa začlení do goodwill-u (pozri odsek 56).
32. IAS 22 (revidovaný 1998) limituje obstarávaciu cenu prvotne vykázanú pre nehmotný majetok na sumu,
ktorá nevytvára alebo nezvyšuje žiadne zníženie hodnoty goodwill-u, kto ré vzniká k dátumu akvizície.
Akvizícia prostredníctvom štátnej dotácie
33. V niektorých prípadoch sa môže nehmotný majetok nadobudnúť bezodplatne a lebo za symbolickú cenu
prostredníctvom štátnej dotácie. Toto sa môže uskutočniť, ak vláda preve die alebo pričlení podniku
nehmotný majetok, ako sú oprávnenia na pristávanie na letisku, licencie n a prevádzkovanie rozhlasových
alebotelevíznychstaníc,dovoznélicenciealebokvótyaleboprávanaprí stupkinýmobmedzenýmzdrojom.
Podľa IAS 20, Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci, sa podnik môže rozhodnúť pre
prvotné vykázanie nehmotného majetku aj dotácie v objektívnych hodnotác h. Ak sa podnik rozhodne, že
nevykáže majetok prvotne v objektívnej hodnote, vykazuje majetok prvotn e v symbolickej sume (podľa
iného riešenia prípustného podľa IAS 20) zvýšenej o všetky výdavky, ktoré sú priamo priraditeľné
na prípravu majetku pre jeho zamýšľané používanie.348 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Výmeny majetku
34. Nehmotný majetok sa môže nadobudnúť výmenou alebo čiastočnou výmenou za n epodobné nehmotný
majetok alebo iný majetok. Obstarávacia cena takejto položky je ocenená v objektívnej hodnote prijatého
majetku,ktorájeekvivalentnáobjektívnejhodnotevydanéhomajetkuupr avenejosumuprevodovvšetkých
peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov.
35. Nehmotný majetok sa môže nadobudnúť výmenou za podobný majetok, ktoré má p odobné používanie
v tom istom odbore podnikania a má podobnú objektívnu hodnotu. Nehmotný ma jetok sa môže taktiež
predaťvýmenouzapodielnavlastnomimanízpodobnéhomajetku.Vobochprí padoch,keďžezárobková
činnosť nie je úplná, nevykazuje sa zisk alebo strata z transakcie. Namies to toho je obstarávacou cenou
nového majetku účtovná hodnota predaného majetku. Objektívna hodnota pr ijatého majetku však môže
poskytovať dôkaz o strate zo zníženia hodnoty predaného majetku. Za takýc hto okolností sa strata
zo zníženia hodnoty vykazuje pre predávaný majetok a účtovná hodnota po zn ížení hodnoty sa priradí
novému majetku.
Goodwill vytvorené vlastnou činnosťou
36. Goodwill vytvorené vlastnou činnosťou by sa nemalo vykazovať ako majetok .
37. V niektorých prípadoch sa vynakladá výdavok pri tvorbe budúcich hospodár skych úžitkov, avšak jeho
výsledkom nie je vytvorenie nehmotného majetku, ktoré by spĺňalo kritéri á na vykazovanie podľa tohto
štandardu. Takýto výdavok sa často charakterizuje ako prispievajúci k go odwill-u vytvorenému vlastnou
činnosťou. Vlastnou činnosťou vytvorené goodwill sa nevykazuje ako maje tok, pretože nie je
identifikovateľným zdrojom ovládaným podnikom, ktorého obstarávacia c ena sa môže spoľahlivo oceniť.
38. Rozdielymedzitrhovouhodnotoupodnikuaúčtovnouhodnotoujehoidentif ikovateľnýchčistýchmajetku
vakomkoľvekčasovomokamihusúvýsledkomceléhoradufaktorov,ktoréovp lyvňujúhodnotupodniku.
Takéto rozdiely však nie je možné považovať za obstarávaciu cenu nehmotné ho majetku ovládaného
podnikom.
Nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou
39. Niekedy je zložité zhodnotiť, či nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou spĺňa podmienky
na vykazovanie. Často je zložité:
a) identifikovať či, a časový úsek, kedy, existuje identifikovateľný maj etok, ktoré bude vytvárať
pravdepodobné budúce hospodárske úžitky; a
b) stanoviť spoľahlivo obstarávaciu cenu majetku. V niektorých prípadoc h náklady na vytváranie
nehmotného majetku vlastnou činnosťou nie je možné odlíšiť od nákladov na údržbu alebo zlepšenie
goodwill-u podniku vytvoreného vlastnou činnosťou alebo na prevádzkova nie bežných denných
činností.
Z tohto dôvodu, navyše k súladu so všeobecnými požiadavkami na vykazovani e a prvotné oceňovanie
nehmotného majetku, podnik uplatňuje požiadavky a návod v odsekoch 40 až 5 5 na všetky nehmotný
majetok vytvárané vlastnou činnosťou.
40. Pri zhodnotení, či nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou spĺ ňa kritériá na vykazovanie, podnik
člení vytváranie majetku na:a) fázu výskumu; ab) fázu vývoja.
Hoci pojmy „výskum“ a „vývoj“ sú definované, pojmy „fáza výskumu“ a „fáza v ývoja“ majú širší význam
na účely tohto štandardu.
41. Ak podnik nemôže odlíšiť fázu výskumu od fázy vývoja pri internom proje kte na vytvorenie nehmotného
majetku, podnik spracúva výdavky na tento projekt tak, ako keby boli vynal ožené iba vo fáze výskumu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 349
Fáza výskumu
42. Žiadnenehmotnýmajetokvznikajúcezvýskumu(alebozfázyvýskumuintern éhoprojektu)bysanemalo
vykazovať. Výdavky na výskum (alebo na fázu výskumu interného projektu) b y sa mali vykazovať ako
náklady v čase, kedy boli vynaložené.
43. Tento štandard vychádza z toho, že vo fáze výskumu projektu podnik nemôže p reukázať, že existuje také
nehmotný majetok, ktoré bude vytvárať pravdepodobné budúce hospodárske úžitky. Preto sa takýto
výdavok vždy vykazuje ako náklad v čase, kedy sa vynaloží.
44. Príkladmi výskumných činností sú:
a) činnosti zamerané na získanie nových poznatkov;
b) skúmanie, zhodnotenie a konečný výber uplatnení záverov výskumu alebo iných poznatkov;
c) hľadanie alternatívnych materiálov, zariadení, výrobkov, procesov, systémov alebo služieb; a
d) formulácia, dizajn, hodnotenie a konečný výber možných alternatív nov ých alebo zlepšených
materiálov, zariadení, výrobkov, procesov, systémov alebo služieb.
Fáza vývoja
45. Nehmotnýmajetokvznikajúcezvývoja(alebozfázyvývojainternéhoproje ktu)bysamalovykazovaťvtedy
a len vtedy, ak podnik môže preukázať všetky tieto okolnosti:
a) technickú možnosť dokončenia nehmotného majetku tak, že bude k dispozí cii na používanie alebo
predaj;
b) jeho zámer dokončiť nehmotný majetok a používať alebo predať ho;
c) jeho schopnosť používať alebo predať nehmotný majetok;d) ako bude nehmotný majetok vytvárať pravdepodobné budúce hospodárske ú žitky. Okrem iného by
podnik mal preukázať existenciu trhu pre výstupy nehmotného majetku aleb o pre nehmotný majetok
samé o sebe alebo, ak sa bude používať interne, užitočnosť nehmotného maje tku;
e) dostupnosť primeraných technických, finančných a ostatných zdrojov n a dokončenie vývoja a na
používanie alebo predaj nehmotného majetku; a
f) schopnosť spoľahlivo oceňovať výdavky súvisiace s nehmotným majetkom počas jeho vývoja.
46.
Vo fáze vývoja projektu môže podnik v určitých prípadoch identifikovať ne hmotný majetok a preukázať,
že majetok bude vytvárať pravdepodobné budúce hospodárske úžitky. Je to p reto, že fáza vývoja projektu
je pokročilejšia ako fáza výskumu.
47. Príkladmi činností vývoja sú:
a) dizajn, zhotovenie a testovanie prototypov a modelov v etapách pred ich výrobou alebo použitím;
b) dizajn nástrojov, šablón, foriem a čípov využívaním novej technológie ;
c) dizajn, zhotovenie a činnosť skúšobnej prevádzky, ktorá nie je v etape h ospodárskej realizovateľnosti
komerčnej výroby; a
d) dizajn, zhotovenie a prevádzka vybratej alternatívy pre nové alebo zle pšené materiály, zariadenia,
výrobky, procesy, systémy alebo služby.350 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
48. Pridokazovaní,akobudenehmotnýmajetokvytváraťpravdepodobnébudúce hospodárskeúžitky,podnik
hodnotí budúce hospodárske úžitky, ktoré budú prijaté z majetku, na zákla de zásad IAS 36, Zníženie
hodnoty majetku. Ak bude majetok vytvárať budúce hospodárske úžitky jedi ne v kombinácii s ostatným
majetkom, podnik uplatní koncept jednotiek vytvárajúcich peňažné prost riedky podľa IAS 36.
49. Dostupnosť zdrojov na dokončenie, používanie a získavanie úžitkov z nehm otného majetku sa môže
preukazovaťnapríkladvpodnikateľskomplánezobrazujúcompotrebnétec hnické,finančnéaostatnézdroje
aschopnosťpodnikuzabezpečiťtietozdroje.Vurčitýchprípadochpodnik preukazujedostupnosťexterných
finančných zdrojov získaním potvrdenia veriteľov o ich ochote financova ť plán.
50. Podnikový kalkulačný systém môže často spoľahlivo oceniť náklady na vytv áranie nehmotného majetku
vlastnoučinnosťou,akosúmzdovéaostatnévýdavkyvznikajúceprizabezp ečovaníautorskýchprávalebo
licencií alebo pri vývoji počítačového softvéru.
51. Vlastnou činnosťou vytvorené obchodné značky, názvy novín, vydavateľsk é názvy, zoznamy zákazníkov
a položky podobné svojou podstatou by sa nemali vykazovať ako nehmotný maj etok.
52. Tento štandard vychádza z toho, že výdavky na vlastnou činnosťou vytvoren é obchodné značky, názvy
novín,vydavateľskénázvy,zoznamyzákazníkovapoložkypodobnésvojoup odstatousanemôžuodlišovať
od nákladov na vývoj podnikania ako celku. Dané položky sa preto nevykazuj ú ako nehmotný majetok.
Náklady na nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou
53. Náklady na nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou na účely ods eku 22 tvorí suma výdavkov
vynaloženáododňa,kedynehmotnýmajetokpoprvýrazsplnilokritériánav ykazovaniepodľaodsekov19
až 20 a 45. Odsek 59 zakazuje opätovné zaradenie výdavkov vykázaných ako ná klady v predchádzajúcej
ročnej účtovnej závierke alebo finančných správach v priebehu účtovného roka.
54. Náklady na nehmotný majetok vytvorené vlastnou činnosťou obsahujú vš etky výdavky, ktoré sa môžu
priamo priradiť alebo alokovať na primeranom a konzistentnom základe na v ytvorenie, výrobu a prípravu
majetku na jeho zamýšľané používanie. Tieto náklady zahŕňajú, ak je vhodn é:
a) výdavky na materiály a služby používané alebo spotrebované pri vytvára ní nehmotného majetku;
b) mzdy, platy a ostatné osobné náklady pracovníkov priamo sa podieľajúci ch na vytváraní majetku;
c) všetky výdavky, ktoré sú priamo priradené k vytváraniu majetku, ako sú p oplatky za registráciu
zákonného práva a amortizácia patentov a licencií, ktoré sa používajú pri vytváraní majetku; a
d) režijné náklady, ktoré sú nevyhnutné pri vytváraní majetku a ktoré je mo žné alokovať na primeranom
akonzistentnomzáklademajetku(napríkladalokáciaodpisovnehnuteľno stí,strojovazariadení,poistné
prémieanájomné).Alokáciarežijnýchnákladovsavykonávanapodobnomzá klade,akýsapoužívapri
alokáciirežijnýchnákladovnazásoby(pozriIAS2,Zásoby).IAS23,Nákla dynaprijatéúveryapôžičky,
ustanovuje kritériá na vykazovanie úrokov ako súčasti nákladov na nehmot ný majetok vytvorené
vlastnou činnosťou.
55. Tieto položky nie sú zložkami nákladov na nehmotný majetok vytvorené v lastnou činnosťou:
a) predajné,správneaostatnévšeobecnérežijnévýdavkysvýnimkouprípa dov,kedyjetietovýdavkymožné
priamo priradiť k príprave majetku na jeho používanie;
b) konkrétnezistenéneefektívnevýdavkyapočiatočnéprevádzkovéstrat yvznikajúcepredtým,akomajetok
dosiahne plánovanú výnosnosť; a
c) výdavky na odbornú prípravu pracovníkov na prevádzkovanie majetku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 351
Príklad ilustrujúci odsek 53
Podnik vyvíja nový výrobný proces. Počas roka 20X5 vznikli výdavky 1 000, z čoho 900 vzniklo pred 1.
decembrom 20X5 a 100 vzniklo medzi l. decembrom 20X5 a 31. decembrom 20X5. P odnik môže
preukázať, že k 1. decembru 20X5 výrobný proces spĺňa kritériá na vykazova nie ako nehmotný majetok.
Uhraditeľná suma pre know-how, ktoré je využité v procese (vrátane budúci ch peňažných výdavkov
na dokončenie procesu predtým, ako je k dispozícii na používanie), sa odha duje na 500.
Nakonciroka20X5savýrobnýprocesvykazujeakonehmotnýmajetokvnáklad och100(výdavky,ktoré
vznikli od dátumu, kedy boli splnené kritériá na vykazovanie, t. j. 1. dece mbra 20X5). Výdavky 900, ktoré
vznikli pred 1. decembrom 20X5, sú vykázané ako náklady, pretože kritériá na vykázanie neboli splnené
aždol.decembra20X5.Tietovýdavkynikdynebudútvoriťsúčasťnákladovv ýrobnéhoprocesuvykázaného
v súvahe.
Počasroka20X6vzniklivýdavky2 000.Nakonciroka20X6sauhraditeľnásum apreknow-how,ktoréje
využité v procese (vrátane budúcich peňažných výdavkov na dokončenie pro cesu predtým, ako je
k dispozícii na používanie), odhaduje na 1 900.Nakonciroka20X6súnákladyvýrobnéhoprocesu2 100(výdavky100vykázané nakonciroka20X5plus
výdavky 2 000 vykázané v roku 20X6). Podnik vykazuje stratu zo zníženia hod noty 200 kvôli úprave
účtovnejhodnotyprocesupredstratouzozníženiahodnoty(2 100)najehou hraditeľnúsumu(1 900).Táto
strata zo zníženia hodnoty sa zruší v nasledujúcom období, ak sa splnia pož iadavky na zrušenie straty
zo zníženia hodnoty podľa IAS 36, Zníženie hodnoty majetku.
VYKAZOVANIE NÁKLADOV
56. Výdavok na nehmotnú položku by sa mal vykazovať ako náklad v čase, keď bol vy naložený, s výnimkou:
a) ak tvorí súčasť obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktoré spĺňa krit ériá na vykazovanie (pozri
odseky 18 až 55); alebo
b) položka je nadobudnutá v podnikovej kombinácii, ktorá je akvizíciou, a nemôže sa vykazovať ako
nehmotnýmajetok.Akideotakýtoprípad,tentovýdavok(zahrnutýdonákla dovakvizície)bymaltvoriť
súčasťsumypatriacejgoodwill-u(zápornémugoodwill-u)kdátumuakvizí cie(pozriIAS22(revidovaný
1998), Podnikové kombinácie).
57. V niektorých prípadoch sa výdavok vynakladá kvôli poskytovaniu budúcich hospodárskych úžitkov
podniku,avšakniejenadobudnutéalebovytvorenéžiadnenehmotnýmajeto kaleboinýmajetok,ktoréby
samohlovykázať.Vtakýchtoprípadochsavýdavokvykazujeakonákladvčas e,kedysavynaloží.Napríklad
výdavok na výskum sa vždy vykazuje ako náklad, keď sa vynaloží (pozri odsek 42). Príklady ostatných
výdavkov, ktoré sa vykazujú ako náklad v čase, keď sa vynaloží, zahŕňajú:
a) výdavkynačinnostiprípravyazábehu(nákladynaprípravuazábeh),svý nimkou,keďsútietovýdavky
zahrnuté do obstarávacej ceny položky nehnuteľností, strojov a zariaden í podľa IAS 16. Náklady
naprípravuazábehsamôžuskladaťznákladovnazaloženieakosúprávneaka ncelárskenáklady,ktoré
vznikliprizriaďovaníprávnejjednotky,výdavkynaotvorenienovejprev ádzkyalebopodniku(náklady
pred otvorením) alebo výdavky na začatie nových činností alebo spustenie nových výrobkov alebo
procesov (predvýrobné náklady);
b) výdavky na odbornú prípravu;
c) výdavky na reklamné a propagačné činnosti; ad) výdavky na premiestnenie alebo reorganizáciu časti alebo celého podni ku.
58.
Odsek 56 nevylučuje vykazovanie preddavku ako majetku v čase, keď platba z a dodávku tovaru alebo
služieb bola uskutočnená pred dodaním tovaru alebo poskytnutím služieb.352 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Minulé náklady, ktoré sa nemajú vykazovať ako majetok
59. Výdavky na nehmotnú položku, ktoré boli prvotne vykázané ako náklady vyka zujúcim podnikom
vpredchádzajúcejročnejúčtovnejzávierkealebofinančnejsprávevprie behuúčtovnéhoroka,bysanemali
vykazovať ako súčasť obstarávacej ceny nehmotného majetku v neskoršom ob dobí.
NÁSLEDNÉ VÝDAVKY
60. Následnévýdavkynanehmotnýmajetokpojehonakúpeníalebodokončení bysamalivykazovaťakonáklady
v období, kedy sú vynaložené, s výnimkou, keď:
a) jepravdepodobné,žetentovýdavokumožnímajetkuvytváraťbudúcehosp odárskeúžitkyzvýšenímjeho
pôvodne stanoveného štandardu výkonnosti; a
b) tento výdavok sa môže spoľahlivo oceniť a priradiť k majetku.
Aksútietopodmienkysplnené,následnývýdavokbymalzvýšiťobstarávaci ucenunehmotnéhomajetku (1).
61. Následný výdavok na vykázané nehmotný majetok sa vykazuje ako náklad, ak sa tento výdavok vyžaduje
na zachovanie majetku v jeho pôvodne stanovenom štandarde výkonnosti. Ch arakter nehmotných majetku
je taký, že v mnohých prípadoch nie je možné stanoviť, či ďalší výdavok prav depodobne umožní alebo
zachová hospodárske úžitky, ktoré budú plynúť do podniku z týchto majetku . Okrem toho je často zložité
priradiť takéto výdavky skôr priamo na konkrétne nehmotný majetok ako na p odnik ako celok. Len
výnimočne sa bude preto výdavok vynakladať po prvotnom vykazovaní nakúpe ného nehmotného majetku
alebo po dokončení nehmotného majetku vytvoreného vlastnou činnosťou na vyše k obstarávacej cene
nehmotného majetku.
62. Vsúladesodsekom51sanáslednývýdavoknaobchodnéznačky,názvynoví n,vydavateľskénázvy,zoznamy
zákazníkov a položky podobné svojou podstatou (či už nakúpené externe ale bo vytvorené vlastnou
činnosťou) vždy vykazuje ako náklad s cieľom vylúčiť vykazovanie goodwil l-u vytvoreného vlastnou
činnosťou.
OCEŇOVANIE NASLEDUJÚCE PO PRVOTNOM VYKÁZANÍ
Základné riešenie
63. Po prvotnom vykázaní by sa nehmotný majetok malo zaúčtovať vo svojej ob starávacej cene zníženej
o akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty.
Prípustné alternatívne riešenie
64. Po prvotnom vykázaní by sa nehmotný majetok malo zaúčtovať v precenenej su me, pričom je jeho
objektívnou hodnotou ku dňu precenenia zníženou o všetky následné akumul ované odpisy a všetky
následné akumulované straty zo zníženia hodnoty. Na účely precenenia pod ľa tohto štandardu by sa
objektívna hodnota mala stanoviť porovnaním s aktívnym trhom. Preceneni e by sa malo uskutočňovať
s dostatočnou pravidelnosťou tak, aby sa účtovná hodnota významne nelíši la od tej, ktorá by bola určená
použitím objektívnej hodnoty k súvahovému dňu.
65. Prípustné alternatívne riešenie nedovoľuje:
a) precenenie nehmotných majetku, ktoré neboli predtým vykázané ako maje tok; alebo
b) prvotné vykazovanie nehmotných majetku v sumách iných ako sú ich obstar ávacie ceny.
(1) Pozri tiež SIV-6: náklady na modifikáciu existujúceho softvéru.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 353
66. Prípustné alternatívne riešenie sa používa potom, ako sa majetok prvotne vykáže v obstarávacej cene. Ak
sa však iba časť obstarávacej ceny nehmotného majetku vykáže ako majetok, pretože majetok nesplnil
kritériá na vykazovanie, pokiaľ nie je čiastočne v procese (pozri odsek 53 ), prípustná alternatíva sa môže
uplatňovaťnacelédanýmajetok.Prípustnéalternatívneriešeniejetakt iežmožnéuplatňovaťnanehmotný
majetok,ktoréboloprijatéprostredníctvomštátnejdotácieavykázanév symbolickejsume(pozriodsek33).
67. Je nezvyčajné, aby aktívny trh s črtami opísanými v odseku 7 existoval pre n ehmotný majetok, hoci sa to
môžestať.Napríkladvurčitýchprávnychsystémochmôžeaktívnytrhexist ovaťprevoľneprenosnélicencie
taxislužby,rybárskelicenciealebovýrobnékvóty.Aktívnytrhvšaknemô žeexistovaťpreobchodnéznačky,
názvynovín,hudobnéafilmovévydavateľsképráva,patentyaleboochrann éznámky,pretožekaždýtakýto
majetok je jedinečný. Taktiež, hoci sa nehmotný majetok nakupujú alebo pr edávajú, zmluvy sa uzatvárajú
medzi jednotlivými kupujúcimi a predávajúcimi, a transakcie sú relatívn e zriedkavé. Z týchto dôvodov
neposkytuje cena platená za majetok dostatok dôkazu o objektívnej hodnot e iného. Napokon, ceny často
nie sú verejne dostupné.
68. Frekvenciapreceňovaniazávisíodnestálostiobjektívnychhodnôtnehmo tnýchmajetku,ktorésapreceňujú.
Ak sa objektívna hodnota preceňovaného majetku podstatne odlišuje od jeh o účtovnej hodnoty, je
nevyhnutnéďalšieprecenenie.Niektorénehmotnýmajetokmôžubyťvystav enévýznamnýmaprechodným
pohybomvobjektívnejhodnoteajepretopotrebnéichkaždoročnéprecenen ie.Takétočastépreceňovanie
nie je nevyhnutné pre nehmotný majetok len s nepodstatnými pohybmi v objek tívnej hodnote.
69. Ak sa nehmotný majetok preceňuje, všetky akumulované odpisy k dátumu prec enenia sa buď:
a) prehodnocujú pomerovo so zmenou v hrubej účtovnej hodnote majetku tak, že účtovná hodnota
majetku po precenení sa rovná jeho precenenej hodnote; alebo
b) eliminujú voči hrubej účtovnej hodnote majetku a čistej sume prehodnot enej na precenenú sumu
majetku.
70. Ak sa nehmotný majetok preceňuje, všetok ostatný majetok v jeho triede by s a mal tiež preceňovať,
s výnimkou prípadu, kedy neexistuje aktívny trh pre tento majetok.
71. Trieda nehmotných majetku je zoskupením majetku podobného charakteru a p oužívania v činnostiach
podniku.Položkyvrámcitriedynehmotnýchmajetkusapreceňujúsúčasnev snahevyhnúťsavýberovému
preceneniu majetku vykazovaním súm v účtovnej závierke predstavujúcich zmes obstarávacích cien
a hodnôt k rozličným dátumom.
72. Aksanehmotnýmajetokvtriedeprecenenýchnehmotnýchmajetkunemôžepre ceňovať,pretoženeexistuje
aktívny trh pre tento majetok, mal by sa majetok zaúčtovať vo svojej obstar ávacej cene zníženej
o akumulované odpisy a straty zo zníženia hodnoty.
73. Akobjektívnahodnotaprecenenéhonehmotnéhomajetkunemôžebyťdlhšieu rčenávzhľadomnaaktívny
trh, účtovnou hodnotou majetku by mala byť jeho precenená suma k dátumu pos ledného preceňovania
porovnaním s aktívnym trhom znížená o všetky nasledujúce akumulované odp isy a všetky následné
akumulované straty zo zníženia hodnoty.
74. Skutočnosť, že aktívny trh pre precenené nehmotný majetok už dlhšie neexi stuje, môže naznačovať, že
hodnotamajetkubysamohlaznížiťažejepotrebnéhootestovaťpodľaIAS36 ,Zníženiehodnotymajetku.
75. Ak je možné určiť objektívnu hodnotu majetku porovnaním s aktívnym trhom k dátumu nasledujúceho
ocenenia, prípustné alternatívne riešenie sa uplatňuje od tohto dátumu.354 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
76. Ak sa účtovná hodnota nehmotného majetku zvýši v dôsledku precenenia, zvý šenie sa by malo účtovať
priamo v prospech vlastného imania pod označením prebytok z precenenia. Z výšenie z precenenia by sa
všakmalovykazovaťakovýnosvrozsahu,vktoromrušízníženiezpreceneni atohoistéhomajetku,atoto
zníženie z precenenia sa predtým vykázalo ako náklad.
77. Ak sa účtovná hodnota majetku zníži v dôsledku precenenia, zníženie by sa m alo vykazovať ako náklad.
Zníženiezpreceneniabysavšakmaloúčtovaťpriamonaťarchukaždéhosúvi siacehoprebytkuzprecenenia
vrozsahu,vakomtotozníženieneprevyšujesumuobsiahnutúvprebytkuzpr eceneniavzhľadomnatoistý
majetok.
78. Kumulatívny prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania sa môže pr eviesť priamo do
nerozdelenéhoziskuvobdobí,kedysaprebytokrealizuje.Celkovýprebyt oksamôžerealizovaťprivyradení
alebo likvidácii majetku. Niektoré prebytky sa však môžu realizovať až pr i používaní majetku podnikom;
v takom prípade je sumou realizovaného prebytku rozdiel medzi amortizáci ou založenou na precenenej
účtovnej hodnote majetku a amortizáciou, ktorá by sa vykázala na základe h istorického nákladu majetku.
Prevod prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku sa neuskutočňuje v rá mci výkazu ziskov a strát.
AMORTIZÁCIA
Obdobie amortizácie
79. Odpisovateľná suma nehmotného majetku by sa mala alokovať systematic ky počas najlepšieho odhadu
obdobiajehopoužiteľnosti.Existujevyvrátiteľnýpredpoklad,žeobdob iepoužiteľnostinehmotnéhomajetku
nepresiahne20rokovoddátumu,kedybolmajetokkdispozíciinapoužívani e.Amortizáciabysamalazačať,
keď je majetok k dispozícii na používanie.
80. Počas spotrebovávania budúcich hospodárskych úžitkov stelesnených v nehmotnom majetku v priebehu
času sa účtovná hodnota majetku znižuje kvôli zobrazeniu spotreby. Toto s a dosahuje systematickou
alokáciouobstarávacejcenyaleboprecenenejsumymajetkubezakejkoľve kzostatkovejhodnotyakonáklad
počas obdobia použiteľnosti majetku. Amortizácia sa vykazuje či už bol al ebo nebol nárast v napríklad
objektívnejhodnotealebouhraditeľnejsumemajetku.Mnohofaktorovbys amalobraťdoúvahypriurčovaní
obdobia použiteľnosti nehmotného majetku vrátane:
a) očakávaného používania majetku podnikom a či by majetok mohla efektívn e riadiť iná manažérska
skupina;
b) typickéhovýrobnéhoživotnéhocyklumajetkuaverejnýchinformáciíoo dhadochobdobiapoužiteľnosti
podobných typov majetku, ktoré sa používajú podobným spôsobom;
c) technických, technologických a iných typov zastarávania;d) stabilitypriemyslu,vktorommajetokfunguje,azmienvtrhovomdopyte povýrobkochaleboslužbách,
ktoré sú výstupom z majetku;
e) očakávaných činností od konkurentov alebo možných konkurentov;f) úrovne výdavkov na údržbu nevyhnutných na dosiahnutie očakávaných bud úcich hospodárskych
úžitkov z majetku a schopnosti a snahy podniku dosiahnuť túto úroveň;
g) obdobia ovládania majetku a zákonných alebo podobných obmedzení na pou žívanie majetku, ako sú
dátumy splatnosti súvisiacich nájmov; a
h) či obdobie použiteľnosti majetku závisí od obdobia použiteľnosti osta tných majetku podniku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 355
81. Podľa pohľadu do histórie rýchlych zmien v technológii sú počítačový s oftvér a iné nehmotný majetok
náchylné na technologické zastaranie. Je preto pravdepodobné, že ich obd obie použiteľnosti bude krátke.
82. Odhady obdobia použiteľnosti nehmotného majetku sa všeobecne stávaj ú menej spoľahlivými s nárastom
dĺžkyobdobiapoužiteľnosti.Tentoštandardvychádzazpredpokladu,žeo bdobiepoužiteľnostinehmotných
majetku pravdepodobne nepresiahne 20 rokov.
83. Vo výnimočných prípadoch môže existovať presvedčivý dôkaz, že obdobi e použiteľnosti nehmotného
majetku bude konkrétne obdobie dlhšie ako 20 rokov. V takýchto prípadoch j e predpoklad, že obdobie
použiteľnosti všeobecne nepresiahne 20 rokov, vyvrátiteľný a podnik:
a) odpisuje nehmotný majetok počas najlepšieho odhadu obdobia jeho použi teľnosti;
b) odhaduje uhraditeľnú sumu nehmotného majetku minimálne ročne s cieľom zistiť akúkoľvek stratu
zo zníženia hodnoty (pozri odsek 99); a
c) zverejňuje dôvody, prečo je predpoklad vyvrátiteľný, a faktor/-y, kto rý/-é zohral/-i významnú úlohu pri
určení obdobia použiteľnosti nehnuteľností [pozri odsek 111 písm. a)].
Príklady
A. Podniknakúpilvýhradnéprávonavýrobuvodnejelektrickejenergiepoč as60rokov.Nákladynavýrobu
vodnej elektrickej energie sú oveľa nižšie ako náklady na získanie energi e z alternatívnych zdrojov.
Očakáva sa, že v geografickej oblasti obklopujúcej elektráreň bude veľký dopyt po vyrobenej energii
z elektrárne počas minimálne 60 rokov.
Podnikodpisujeprávonavýrobuenergiepočas60rokov,svýnimkouprípadu ,kedyexistujedôkaz,že
jeho obdobie použiteľnosti je kratšie.
B. Podniknakúpilvýhradnéprávonaprevádzkovaniediaľnicezapoplatokp očas30rokov.Neexistujeplán
na vybudovanie alternatívnych ciest v oblasti, ktorej diaľnica slúži. Oč akáva sa, že táto diaľnica sa bude
používať minimálne 30 rokov.Podnik odpisuje právo na prevádzkovanie diaľnice počas 30 rokov, s výnimk ou prípadu, kedy existuje
dôkaz, že jej obdobie použiteľnosti je kratšie.
84. Obdobie použiteľnosti nehmotného majetku môže byť veľmi dlhé, avšak j e vždy konečné. Neistota
ospravedlňuje odhadovanie obdobia použiteľnosti nehmotného majetku na základe opatrnosti, avšak
neospravedlňuje výber použiteľnosti, ktorá je nereálne krátka.
85. Ak sa kontrola nad budúcimi hospodárskymi úžitkami z nehmotného majet ku dosiahne prostredníctvom
zákonných práv, ktoré boli pridelené na konečné obdobie, obdobie použite ľnosti nehmotného majetku by
nemalo presiahnuť obdobie zákonných práv, s výnimkou prípadov, keď:
a) zákonné práva sú obnoviteľné; ab) obnovenie je zjavne isté.
86. Môžu existovať hospodárske i právne faktory ovplyvňujúce obdobie pou žiteľnosti nehmotného majetku:
hospodárske faktory určujú obdobie, počas ktorého sa budúce hospodárske úžitky prijmú; právne faktory
môžuobmedziťobdobie,počasktoréhopodnikkontrolujeprístupktýmtoúž itkom.Obdobiepoužiteľnosti
je kratšie z období stanovených týmito faktormi.
87. Tieto faktory, medzi inými, naznačujú, že obnova zákonných práv je zja vne istá, ak:
a) objektívna hodnota nehmotného majetku sa neznižuje, ak sa približuje k oniec obdobia platnosti, alebo
sa neznižuje viac ako náklady na obnovu základných práv;356 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) existuje dôkaz (pravdepodobne vychádzajúci z minulých skúseností), ž e zákonné práva sa obnovia; a
c) existuje dôkaz, že podmienky nevyhnutné na získanie obnovy zákonných p ráv (ak nejaké sú) sa splnia.
Metóda amortizácie
88. Používaná metóda amortizácie by mala odzrkadľovať spôsob, ktorým sa hosp odárske úžitky majetku
spotrebovávajú v podniku. Ak sa tento spôsob nemôže spoľahlivo určiť, mal a by sa používať rovnomerná
metóda.Odpisovézaťaženiezakaždéobdobiebysamalovykazovaťakonákla dsvýnimkouprípadov,kedy
inýmedzinárodnýúčtovnýštandardpovoľujealebovyžaduje,abybolozahr nutédoúčtovnejhodnotyiného
majetku.
89. Množstvometódamortizáciejemožnépoužiťnaalokáciuodpisovateľnejsu mymajetkusystematickypočas
jeho obdobia použiteľnosti. Tieto metódy zahŕňajú metódu rovnomerného o dpisovania, metódu
zrýchlenéhoodpisovaniaametóduodpisovanianazákladepočtuvyrobenýc hjednotiek.Metódapoužívaná
pre nehnuteľnosti sa vyberá na základe očakávaného spôsobu spotreby hosp odárskych úžitkov a používa
sa konzistentne od obdobia k obdobiu, pokiaľ nedochádza k zmene v očakávan om spôsobe spotreby
hospodárskych úžitkov, ktoré sa získajú z majetku. Iba výnimočne bude exi stovať, ak vôbec, presvedčivý
dôkaz podporujúci metódu amortizácie pre nehmotný majetok, ktorá by vied la k nižšej sume
akumulovaných odpisov ako podľa rovnomernej metódy.
90. Odpisy sa väčšinou vykazujú ako náklady. Niekedy však hospodárske úžitky stelesnené v majetku skôr
spotrebuje podnik pri tvorbe iných majetku ako pri vzniku nákladu. V takýc hto prípadoch tvorí odpisové
zaťaženiečasťobstarávacejcenytohtoďalšiehomajetkuajezahrnutédoj ehoúčtovnejhodnoty.Napríklad
amortizácianehmotnýchmajetkupoužívanýchvovýrobnomprocesesazahŕň adoúčtovnejhodnotyzásob
(pozri IAS 2, zásoby).
Zostatková hodnota
91. Zostatková hodnota nehmotného majetku by sa mala považovať za nulovú, s vý nimkou prípadov, keď:
a) existuje záväzok od ďalšieho účastníka k nákupu majetku na konci jeho ob dobia použiteľnosti; alebo
b) existuje aktívny trh pre majetok a:
i) zostatková hodnota sa môže stanoviť berúc do úvahy tento trh; a
ii) je pravdepodobné, že takýto trh bude existovať na konci obdobia použit eľnosti daného majetku.
92. Odpisovateľná suma majetku sa stanoví po odpočítaní jeho zostatkovej hod noty. Zostatková hodnota iná
ako nulová znamená, že podnik očakáva vyradenie nehmotného majetku pred u končením jeho
hospodárskej životnosti.
93. Ak sa používa základné riešenie, zostatková hodnota sa odhaduje použitím cien prevažujúcich k dátumu
nadobudnutia majetku, pre predaj podobného majetku, ktoré dosiahlo koni ec svojho odhadovaného
obdobiapoužiteľnostiaktoréfungovalovpodmienkachpodobnýchtým,vkt orýchsabudedanýmajetok
používať. Zostatková hodnota sa následne nezvýši v dôsledku zmien cien al ebo hodnoty. Ak sa používa
prípustnéalternatívneriešenie,nováodhadovanázostatkováhodnotasa určíkdátumukaždéhoprecenenia
majetku použitím cien prevládajúcich k danému dátumu.
Preskúmanie obdobia amortizácie a metódy amortizácie
94. Obdobieamortizácieametódaamortizáciebysamalirevidovaťaspoňnakon cikaždéhoúčtovnéhoroku.
Aksaočakávanéobdobiepoužiteľnostimajetkuvýznamneodlišujeodpredc hádzajúcichodhadov,obdobie
amortizácie by sa malo následne zmeniť. Ak sa vyskytla významná zmena očak ávaného spôsobu
hospodárskych úžitkov z majetku, metóda amortizácie by sa mala zmeniť kvô li zobrazeniu zmeneného
spôsobu.Takézmenybysamalizaúčtovaťakozmenyvúčtovnýchodhadochpod ľaIAS8,Čistýziskalebo
stratazaobdobie,základnéchybyazmenyvúčtovnýchzásadách,úpravouod pisovéhozaťaženiavbežnom
období a budúcich obdobiach.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 357
95. Počas životnosti nehmotného majetku sa môže zistiť, že odhad jeho obdobia použiteľnosti nie je vhodný.
Napríklad obdobie použiteľnosti sa môže predĺžiť následnými výdavkami, ktoré zlepšujú stav majetku
zvýšením jeho pôvodne stanoveného štandardu výkonnosti. Taktiež vykazo vanie straty zo zníženia
hodnoty môže naznačovať, že je potrebné zmeniť obdobie amortizácie.
96. Sodstupomčasusamôžezmeniťajspôsobbudúcichhospodárskychúžitkov,u ktorýchsaočakáva,žebudú
plynúť do podniku z nehmotného majetku. Napríklad sa môže zistiť, že zrých lená metóda odpisovania je
vhodnejšia ako rovnomerná metóda. Iným príkladom je, ak sa používanie prá v súvisiacich s licenciou
oneskorí kvôli nevyriešenému problému v ostatných častiach podnikateľs kého plánu. V takom prípade by
sa hospodárske úžitky, ktoré plynú z majetku, mohli prijať až v neskorších obdobiach.
NÁVRATNOSŤ ÚČTOVNEJ HODNOTY – STRATY ZO ZNÍŽENIA HODNOTY
97. Pri stanovení, či je hodnota nehmotného majetku znížená, podnik uplat ňuje IAS 36, Zníženie hodnoty
majetku. Daný štandard vysvetľuje, ako podnik reviduje účtovné hodnoty s vojich majetku, ako stanovuje
uhraditeľné sumy majetku a kedy vykazuje alebo ruší stratu zo zníženia hod noty.
98. Podľa IAS 22 (revidovaný 1998), Podnikové kombinácie, ak sa strata zo z níženia hodnoty vyskytne pred
ukončením prvého ročného účtovného obdobia začínajúceho po nadobudnutí nehmotného majetku
získanéhovpodnikovejkombinácii,ktorábolaakvizíciou,stratazozníž eniahodnotysavykazujeakoúprava
taksumyvzťahujúcejsananehmotnýmajetokakoajgoodwill-u(zníženiaho dnotygoodwill-u)vykázaného
k dátumu akvizície. Ak však strata zo zníženia hodnoty súvisí s konkrétnou udalosťou alebo zmenami
v podmienkach vyskytujúcich sa po dátume akvizície, strata zo zníženia ho dnoty sa vykazuje podľa IAS 36
a nie ako úprava sumy vzťahujúcej sa na goodwill (zníženie hodnoty goodwil l-u) vykázané k dátumu
akvizície.
99. Okrem týchto požiadaviek zahrnutých v IAS 36, Zníženie hodnoty majetk u, by mal podnik odhadnúť
uhraditeľnú sumu týchto nehmotných majetku minimálne na konci každého úč tovného roka i vtedy, ak
neexistuje náznak, že hodnota majetku je znížená:
a) nehmotný majetok, ktoré ešte nie je k dispozícii na používanie; ab) nehmotnýmajetok,ktorésaodpisujepočasobdobiaprevyšujúceho20rok ovoddátumu,kedybolotento
majetok k dispozícii na používanie.
UhraditeľnásumabysamalastanoviťpodľaIAS36astratyzozníženiahodno tybysamalináslednevykázať.
100. Schopnosť nehmotného majetku vytvárať dostatočné budúce hospodárs ke úžitky na náhradu jeho
obstarávacej ceny je väčšinou predmetom vysokej neistoty až do chvíle, ký m majetok nie je k dispozícii
na používanie. Tento štandard preto vyžaduje od podniku minimálne raz roč ne testovať zníženie účtovnej
hodnoty nehmotného majetku, ktoré ešte nie je k dispozícii na používanie.
101. Niekedy je zložité zistiť, či sa hodnota nehmotného majetku môže zníž iť, pretože, okrem iného, neexistuje
nevyhnutne žiaden zjavný dôkaz o zastaraní. Táto zložitosť vzniká hlavne vtedy, keď má majetok dlhé
obdobie použiteľnosti. Dôsledkom toho je, že tento štandard vyžaduje, ak o minimum, ročnú kalkuláciu
uhraditeľnejsumynehmotnéhomajetku,akjehoobdobiepoužiteľnostipre vyšuje20rokovoddátumu,kedy
začalo byť k dispozícii na používanie.
102. Požiadavka každoročného testovania zníženia hodnoty nehmotného ma jetku platí, kedykoľvek aktuálne
celkovéodhadovanéobdobiepoužiteľnostimajetkupresahuje20rokovodv tedy,kedyzačalobyťkdispozícii
napoužívanie.Pretoaksaobdobiepoužiteľnostinehmotnéhomajetkuodha dujenamenejako20rokovpri
prvotnom vykazovaní, avšak obdobie použiteľnosti sa predĺži následnými výdavkami tak, že presahuje 20
rokov odvtedy, ako sa majetok začal používať, podnik uskutoční testovani e zníženia hodnoty vyžadované
podľa odseku 99 písm. b) a taktiež vykoná zverejnenia vyžadované podľa ods eku 111 písm. a).358 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
VYRADENIE A LIKVIDÁCIA
103. Nehmotný majetok by sa malo vylúčiť z vykazovania (eliminovať zo súvahy) p ri likvidácii alebo keď sa
neočakávajú žiadne budúce hospodárske úžitky z jeho používania a následn ej likvidácie.
104. Zisky alebo straty z vyradenia alebo likvidácie nehmotného majetku by sa m ali určiť ako rozdiel medzi
čistými výnosmi z vyradenia a účtovnou hodnotou majetku a mali sa by vykazo vať ako výnosy alebo
náklady vo výkaze ziskov a strát.
105. Aksanehmotnýmajetokvymenízapodobnýmajetokzaokolnostíopísanýchvo dseku35,obstarávacia
cenanadobúdanéhomajetkusarovnáúčtovnejhodnotevyraďovanéhomajetk uavýsledkomnieježiaden
zisk ani strata.
106. Nehmotný majetok, ktoré je vyradené z aktívneho používania a držané s cieľ om likvidácie, sa zaúčtuje
v jeho účtovnej hodnote k dátumu, kedy bol majetok vyradený z aktívneho pou žívania. Minimálne
na konci každého účtovného roku podnik testuje majetok na zníženie hodnot y podľa IAS 36, Zníženie
hodnoty majetku, a následne vykazuje akúkoľvek stratu zo zníženia hodnot y.
ZVEREJŇOVANIE
Všeobecné informácie
107. Účtovnázávierkabymalaprekaždútriedunehmotnýchmajetku,rozlišujúc medzinehmotnýmmajetkom
vytvorenými vlastnou činnosťou a ostatnými nehmotným majetkom vykazova ť:
a) obdobie použiteľnosti alebo používané odpisové sadzby;
b) používané metódy amortizácie;c) hrubé účtovné hodnoty a akumulované odpisy (agregované s akumulovaným i stratami zo zníženia
hodnoty) na začiatku a na konci daného obdobia;
d) riadkovú/-é položku/-y vo výkaze ziskov a strát, v ktorej/-ých je zahrn utá amortizácia nehmotných
majetku;
e) odsúhlasenie účtovnej hodnoty na začiatku a na konci obdobia, zobrazuj úc:
i) prírastky označujúce osobitne tie, ktoré sú z interného vývoja, a tie, k toré sú z podnikovej
kombinácie;
ii) vyradenia a likvidácie;iii) zvýšeniaalebozníženiapočasdanéhoobdobiavznikajúcezprecenení podľaodsekov64,76a77
azostrátzozníženiahodnotyvykázanýchalebozrušenýchpriamovovlastn omimanípodľaIAS
36, Zníženie hodnoty majetku, (ak existujú);
iv) straty zo zníženia hodnoty vykázané vo výkaze ziskov a strát počas dané ho obdobia podľa IAS
36 (ak existujú);
v) stratyzozníženiahodnotyzrušenévovýkazeziskovastrátpočasdaného obdobiapodľaIAS36
(ak existujú);
vi) amortizáciu vykázanú počas daného obdobia;vii) čisté kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu účtovnej závierky zahr aničnej jednotky; a
viii) ostatné zmeny účtovnej hodnoty počas daného obdobia.
Porovnateľné informácie sa nevyžadujú.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 359
108. Trieda nehmotných majetku je zoskupenie majetku podobného charakte ru a používania v podnikových
činnostiach. Príklady samostatných tried môžu obsahovať:
a) obchodné značky;
b) názvy novín a vydavateľské názvy;c) počítačový softvér;d) licencie a franšízy;e) autorské práva, patenty a iné práva priemyselného vlastníctva, služby a prevádzkové práva;
f) receptúry, formy, modely, návrhy a prototypy; ag) nehmotný majetok vo vývoji.
Uvedené triedy sa rozdelia (zoskupia) do menších (väčších) skupín, ak to b ude viesť k významnejším
informáciám pre používateľov účtovnej závierky.
109.
Podnik zverejňuje informácie o znížení hodnoty nehmotných majetku podľa IAS 36 okrem informácií
požadovaných v odseku 107 písm. e) body iii) až v).
110. Podnik zverejňuje charakter a účinok zmeny účtovných odhadov, ktorá má vý znamný vplyv v bežnom
období alebo bude mať podľa očakávania významný vplyv v nasledujúcich obd obiach podľa IAS 8, Čistý
zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách. Takéto zverejňovanie môže
vzniknúť zo zmien:
a) obdobia amortizácie;
b) metódy amortizácie; aleboc) zostatkových hodnôt.
111.
Účtovná závierka by mala tiež zverejňovať:
a) či sa nehmotný majetok odpisuje za viac ako 20 rokov, dôvody, prečo je pre dpoklad, že obdobie
použiteľnosti nehmotného majetku nepresiahne 20 rokov od dátumu, kedy je majetok k dispozícii
napoužívanie,vyvrátiteľný.Priuvedenítýchtodôvodovbymalpodnikopí saťfaktor/-y,ktorý/-éhral/-i
významnú úlohu pri stanovení obdobia použiteľnosti majetku;
b) opis, účtovnú hodnotu a zostávajúce obdobie amortizácie každého indiv iduálneho nehmotného
majetku, ktoré je významné pre účtovnú závierku podniku ako celku;
c) prenehmotnýmajetoknadobudnutéprostredníctvomštátnejdotácieapr votnevykázanévobjektívnej
hodnote (pozri odsek 33):
i) objektívnu hodnotu prvotne vykázanú pre tento majetku;ii) ich účtovnú hodnotu; aiii) či sú zaúčtované s použitím základného riešenia alebo prípustného al ternatívneho riešenia pre
následné oceňovanie;
d) existenciu a účtovné hodnoty nehmotných majetku, ktorých právny nárok je obmedzený, a účtovné
hodnoty nehmotných majetku daných ako záruka za záväzky; a
e) veľkosť záväzkov za nadobudnutie nehmotných majetku.
112.
Keď podnik opisuje faktor/-y, ktorý/-é hral/-i významnú úlohu pri určení obdobia použiteľnosti
nehmotnéhomajetku,ktorýsaodpisujepočasviacako20rokov,podnikberi edoúvahyzoznamfaktorov
z odseku 80.360 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Nehmotný majetok zaúčtované podľa prípustného alternatívneho riešenia
113. Ak sa nehmotný majetok zaúčtujú v precenených sumách, mali by sa zverejniť :
a) podľa triedy nehmotných majetku:
i) dátum účinnosti precenenia;
ii) účtovná hodnota precenených nehmotných majetku; a
iii) účtovná hodnota, ktorá by bola zahrnutá do účtovnej závierky, ak by sa precenené nehmotný
majetok zaúčtovali s použitím základného riešenia podľa odseku 63; a
b) veľkosť prebytku z precenenia, ktorý súvisí s nehmotným majetkom na zač iatku a na konci daného
obdobia pri uvedení zmien počas daného obdobia a všetkých obmedzení na roz deľovanie zostatku
akcionárom.
114. Nevyhnutným sa môže stať zoskupenie skupín precenených majetku do väčšíc h skupín na účely
zverejňovania.Triedysavšaknezoskupujú,akbytotoviedlokukombináci itriedynehmotnýchmajetku,
ktorá obsahuje sumy ocenené podľa základného i prípustného alternatívne ho riešenia pre následné
ocenenie.
Výdavky na výskum a vývoj
115. Účtovnázávierkabymalazverejňovaťsúhrnnúsumuvýdavkovnavýskumavýv ojvykázanýchakonáklad
počas obdobia.
116. Výdavkynavýskumavývojobsahujúvšetkyvýdavky,ktorésúpriamopriradi teľnékčinnostiamvýskumu
avývojaalebosamôžualokovaťpodľaprimeranéhoakonzistentnéhozáklad uktýmtočinnostiam(pozri
odseky54až55kvôlinávoduodruhuvýdavku,ktorýsamázahrnúťnaúčelypož iadavkynazverejnenie
v odseku 115).
Ostatné informácie
117. Podniku sa odporúča, avšak sa od neho nevyžaduje, aby podával tieto inform ácie:
a) opis každého úplne odpísaného nehmotného majetku, ktoré sa ešte vždy po užíva; a
b) krátky opis významných nehmotných majetku ovládaných podnikom, avšak nevykázaných ako
nehnuteľnosti, pretože nesplnili kritériá na vykazovanie podľa tohto št andardu, alebo boli
nadobudnuté alebo vytvorené predtým, ako sa tento štandard stal účinným.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
118. K dátumu, ku ktorému sa tento štandard stáva účinným (alebo k dátumu jeho pr ijatia, ak je skôr), by sa
tentoštandardmaluplatňovaťtak,akosauvádzavtýchtotabuľkách.Vovše tkýchprípadochodlišnýchod
tých, ktoré sú opísané v daných tabuľkách, by sa tento štandard mal uplatňo vať spätne, s výnimkou
prípadu, kedy to nie je prakticky uskutočniteľné.
119. Nižšieuvádzanétabuľkyvyžadujúspätnéuplatňovanievždy,keďjetonevy hnutnénaelimináciupoložky,
ktorá už ďalej nespĺňa požiadavky na vykazovanie podľa tohto štandardu, a lebo ak predchádzajúce
ocenenie nehmotného majetku nezodpovedá zásadám stanoveným v tomto štan darde (napríklad
nehmotný majetok, ktoré sa nikdy neodpisovalo alebo ktoré sa preceňovalo , avšak bez porovnania
s aktívnym trhom). V ostatných prípadoch sa uplatňovanie požiadaviek na v ykazovanie a amortizáciu
v budúcnosti vyžaduje alebo, v niektorých prípadoch, povoľuje.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 361
120. Účinok prijatia tohto štandardu na jeho nadobudnutie účinnosti (alebo sk ôr) by sa mal vykazovať podľa
IAS 8, Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovnýc h zásadách, t. j. ako úprava
začiatočného zostatku nerozdeleného zisku predchádzajúceho prezentov aného obdobia (základné
riešenie v IAS 8) alebo čistého zisku alebo straty bežného obdobia (prípus tné alternatívne riešenie
v IAS 8).
121. V prvej ročnej účtovnej závierke vydanej podľa tohto štandardu by mal podn ik zverejniť prechodné
ustanovenia prijaté tam, kde prechodné ustanovenia podľa tohto štandard u povoľujú výber.
Prechodné ustanovenia – Vykazovanie
Okolnosti Požiadavky
1. Nehmotný majetok bolo vykázané ako samostatný majetok – či už bolo alebo nebolo opísané ako nehmotný
majetok–aknadobudnutiu účinnosti tohto štandardu (alebo k dátumu prijatia tohto št andardu, ak bol skôr),
položka nespĺňa definíciu alebo kritériá vykazovania pre nehmotný majet ok.
a) Položka bola nadobudnutá v podnikovej
kombinácii, ktorá bola akvizíciou.i) Znovualokovaťpoložkudogoodwill-u(alebozníženiahodnoty
goodwill-u), ktoré vzniká z tej istej akvizície; a
ii) upraviť goodwill (zníženie hodnoty goodwill-u) vykázané
kdátumuakvizíciespätne,akokebybolapoložkavždyzahrnutá
do goodwill-u (zníženia hodnoty dobrého mena) vykázanéhokdátumuakvizície.Napríklad,aksagoodwillvykázaloakomaje-tok a odpísal sa, odhadnúť akumulované odpisy, ktoré by savykázali, ak by sa položka začlenila do goodwill-u vykázanéhok dátumu akvizície a upraviť následne účtovnú hodnotugoodwill-u.
b) Položka nebola nadobudnutá v podniko-
vej kombinácii, ktorá bola akvizíciou (na-príklad bola kúpená samostatne alebovytvorená vlastnou činnosťou).Vylúčiť položku z vykazovania (eliminovať zo súvahy).
2. Nehmotný majetok bolo vykázané ako samostatný majetok – či už bolo alebo nebolo opísané ako nehmotný
majetok–aknadobudnutiu účinnosti tohto štandardu (alebo k dátumu prijatia tohto št andardu, ak bol skôr),
položka spĺňa definíciu alebo kritériá vykazovania pre nehmotný majetok .
a) Majetoksaprvotnevykázalvobstarávacej
cene.Klasifikovať majetok ako nehmotný majetok. Obstarávacia cenaprvotne vykázaná pre majetok sa považuje za správne stanovenú.Pozri prechodné ustanovenia pre následné oceňovanie a amortizá-ciu podľa okolnost í4a5uvedených nižšie.
b) Majetokbolprvotnevykázanývsumeinej
ako je obstarávacia cena.i) Klasifikovať majetok ako nehmotný majetok; a
ii) prehodnotiťúčtovnúhodnotumajetkuvobstarávacejcene(alebo
precenenúsumupoprvotnomvykázanívobstarávacejcene)zní-
ženú o akumulované odpisy stanovené podľa tohto štandardu.
Ak obstarávaciu cenu nehmotného majetku nie je možné stanoviť,vylúčiť nehnuteľnosti z vykazovania (eliminovať ho zo súvahy).362 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
3.K nadobudnutiu účinnosti tohto štandardu (alebo k dátumu prijatia tohto š tandardu, ak je skôr) položka spĺňa
definíciu alebo kritériá vykazovania pre nehmotný majetok, avšak nebola predtým vykázaná ako majetok.
a) Nehmotný majetok bolo nadobudnuté
vpodnikovejkombinácii,ktorábolaakvi-
zíciou, a tvorí súčasť vykázanéhogoodwill-u.Odporúča sa vykazovať nehmotný majetok, však nevyžaduje sa. Akje nehmotný majetok vykázané:
i) určiťúčtovnúhodnotumajetkuvobstarávacejcene(alebovpre-
cenenej sume) zníženú o akumulované odpisy stanovené podľa
tohto štandardu; a
ii) spätne upraviť goodwill vykázané k dátumu akvizície, ako keby
nehmotný majetok nikdy nebol začlenené do dobrého menavykázaného k dátumu akvizície. Napríklad, ak sa goodwill vyká-zal ako majetok a odpísal sa, odhadnúť vplyv na akumulovanéodpisygoodwill-uzrozlíšenianehmotnéhomajetkusamostatnea následne upraviť účtovnú hodnotu goodwill-u.
b) Nehmotný majetok nebolo nadobudnuté
vpodnikovejkombinácii,ktorábolaakvi-zíciou (napríklad bolo nakúpené samo-statne alebo vytvorené samostatnou čin-nosťou).Nehmotný majetok by sa nemalo vykazovať.
Prechodné ustanovenia – Amortizácia nehmotného majetku zaúčtovaného po dľa základného riešenia
Okolnosti Požiadavky
4. Majetok sa predtým neodpisoval alebo sa
predpokladalo, že odpisové zaťaženiejenulové.Prehodnotiť účtovnú hodnotu majetku, ako keby sa akumulovanéodpisy vždy stanovovali podľa tohto štandardu.
5. Majetok sa predtým odpisoval. Akumulo-
vané odpisy stanovené podľa tohto štan-dardusúodlišnéodpredtýmstanovených(pretože obdobie amortizácie a/alebometóda amortizácie je odlišná).Neprehodnocovať účtovnú hodnotu nehmotného majetku kvôližiadnemu rozdielu medzi akumulovanými odpismi v predchádzajú-cich rokoch a tými, ktoré boli vypočítané podľa tohto štandardu.Odpisovať každú účtovnú hodnotu majetku počas jeho zostávajú-ceho obdobia použiteľnosti stanoveného podľa tohto štandardu (t. j.každá zmena sa považuje za zmenu v účtovných odhadoch – pozriodsek 94).
Prechodné ustanovenia – Precenené nehmotný majetok
Okolnosti Požiadavky
6.Nehmotný majetok bolo zaúčtované v precenenej sume určenej bez porovnani a s aktívnym trhom:
a) Existuje aktívny trh pre majetok. Majetok by sa mal preceniť porovnaním s týmto aktívnym trhom
k nadobudnutiu účinnosti tohto štandardu (alebo k dátumu prijatiatohto štandardu, ak je skôr).
b) Neexistuje aktívny trh pre majetok.
i) Eliminovať vplyv každého precenenia; a
ii) určiť účtovnú hodnotu majetku v obstarávacej cene zníženej
o akumulované odpisy stanovené podľa tohto štandardu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 363
DÁTUM ÚČINNOSTI
122. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézá vierkyzostavenézaobdobia
začínajúce 1. júla 1999 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. A k podnik uplatňuje tento
štandard na ročné účtovné závierky zostavené za obdobia začínajúce pred l . júlom 1999, podnik by mal:
a) zverejniť túto skutočnosť; a
b) súčasneprijaťIAS22(revidovaný1998),Podnikovékombinácie,aIAS36 ,Zníženiehodnotymajetku.
123. Tento štandard nahrádza:
a) IAS 4, účtovanie odpisov, vzhľadom na amortizáciu (odpisovanie) nehmo tných majetku; a
b) IAS 9, náklady na výskum a vývoj.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 40
Investície v nehnuteľnostiach
Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardbolvmarci2000schválenýpredsední ctvomRadyIASanadobudolúčinnosť
pre účtovné závierky vykonané od 1. januára 2001.
Tento štandard nahrádza IAS 25, účtovanie investícií so zreteľom na účtov anie investičného nehnuteľností. IAS 25
bol zrušený, keď tento štandard nadobudol účinnosť.V januári 2001 IAS 41, poľnohospodárstvo, zmenil a doplnil odsek 3 Tento zm enený a doplnený text sa uplatňuje
pri ročných účtovných závierkach týkajúcich sa obdobia po 1. januári 2003 .
ÚVOD
1.IAS40predpisujespôsobúčtovaniainvestičnéhonehnuteľnostíasúvisia cepožiadavkynazverejnenie.Tento
štandard nadobúda účinnosť pri ročných účtovných závierkach vypracovan ých za obdobie od
1. januára 2001 alebo neskôr. Je vhodné, ak sa tento štandard použije aj skô r.
2.Štandard nahrádza predchádzajúce požiadavky v IAS 25, Účtovanie investí cií. Podľa IAS 25 bolo podniku
povolené vybrať si z množstva rozličných spôsobov účtovania investičnéh o nehnuteľností (odpisovaná
obstarávacia cena podľa základného riešenia v IAS 16, Nehnuteľnosti, str oje a zariadenia, precenenie
sodpisovanímpodľaprípustnéhoalternatívnehoriešeniavIAS16,obstar ávaciacenamínuszníženiehodnoty
podľa IAS 25 alebo precenenie podľa IAS 25). IAS 25: je zrušený, keď tento št andard nadobudne účinnosť.
3.Investície v nehnuteľnostiach je definovaný ako nehnuteľnosť (pozemok a lebo budova – alebo časť budovy
– alebo oboje) v užívaní (vlastníka alebo nájomcu na základe finančného ná jmu), aby získal nájomné alebo
kapitálové zhodnotenie alebo oboje, radšej ako na:
a) používanie vo výrobe alebo dodávku tovarov alebo služieb alebo na admin istratívne účely; alebo
b) predaj pri bežnom podnikaní.364 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4.Štandard sa nezaoberá:
a) nehnuteľnosťouužívanouvlastníkom(t.j.nehnuteľnosťounaužívanie vovýrobealebododávkutovarov
alebo služieb alebo na administratívne účely) – účtovne vedenou podľa IAS 16, nehnuteľnosti, stroje
azariadenia,buďvodpisovanejobstarávacejcenealebovprecenenejsume zníženejonáslednéodpisy;
b) nehnuteľnosťou držanou na predaj v bežnom podnikaní účtovne vedenou v n ižšej z obstarávacej ceny
a čistej realizačnej hodnoty podľa IAS 2, zásoby;
c) nehnuteľnosťou vytváranou alebo zhodnocovanou na budúce používanie a ko investície
v nehnuteľnostiach – IAS 16 sa aplikuje pre takúto nehnuteľnosť, pokiaľ ni e je vytvorenie alebo
zdokonalenie ukončené, v tomto čase sa nehnuteľnosť stáva investičným ma jetkom a aplikuje sa tento
štandard. Tento štandard sa však neaplikuje na existujúci investície v ne hnuteľnostiach, ktorý sa
zveľaďuje na ďalšie používanie ako investície v nehnuteľnostiach;
d) nárokom nájomcu na základe operatívneho nájmu – zahrnutým v IAS 17, nájm y;
e) lesmi a podobnými obnoviteľnými prírodnými zdrojmi; a
f) právami na nerasty, prieskumom a ťažbou nerastov, ropy, zemného plynu a podobných
neobnoviteľných prírodných zdrojov.
5.Štandard povoľuje podnikom vybrať si buď:
a) modeloceňovaniavobjektívnejhodnote:investícievnehnuteľnostiac hbysamaloceňovaťvobjektívnej
hodnote a zmeny v objektívnej hodnote by sa mali vykázať vo výkaze ziskov a s trát; alebo
b) model oceňovania v obstarávacej cene. Model oceňovania v obstarávacej cene je základným riešením
v IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia: investície v nehnuteľnosti ach by sa mal oceňovať
vodpisovanejobstarávacejcene(zníženejoakumulovanéstratyzoznížen iahodnoty).Podnik,ktorýsi
vyberie model oceňovania v obstarávacej cene, by mal zverejňovať objektí vnu hodnotu svojho
investičného nehnuteľností.
6.Model oceňovania v objektívnej hodnote sa odlišuje od preceňovacieho mod elu, ktorý predsedníctvo už
povolilo pre určitý nefinančný nehnuteľnosti. Podľa preceňovacieho mod elu sa zvýšenia účtovnej hodnoty
nad oceňovanie založené na obstarávacej cene sú vykazované ako prebytok z precenenia. Podľa modelu
oceňovania sa však všetky zmeny v objektívnej hodnote vykazujú vo výkaze z iskov a strát.
7.Jetopoprvýkrátčopredsedníctvozavádzaúčtovnýmodeloceňovaniavobje ktívnejhodnoteprenefinančný
nehnuteľnosti.PripomienkykzverejnenémunávrhuE64ukázali,žehocimn ohípodporujútentokrok,ďalší
eštestálemajúvýznamnékoncepčnéapraktickévýhradyvočirozširovaniu modeluoceňovaniavobjektívnej
hodnote na nefinančný nehnuteľnosti. Niektorí sú tiež presvedčení, že ur čité trhy s nehnuteľnosťami nie sú
eštedostatočnezrelénato,abynanichspoľahlivofungovalmodeloceňova niavobjektívnejhodnote.Niektorí
súďalejpresvedčení,žejenemožnévytvoriťpresnúdefiníciuinvestičné honehnuteľnostíažetovsúčasnosti
znemožňuje požadovať model oceňovania.
8.Ztýchtodôvodovjepredsedníctvopresvedčené,ževtomtoštádiuniejemož népožadovaťmodeloceňovania
investičného nehnuteľností v objektívnej hodnote. Zároveň je predsední ctvo presvedčené, že povoliť model
oceňovania v objektívnej hodnote je žiaduce. Tento evolučný krok vpred um ožní zostavovateľom
a používateľom získať väčšiu skúsenosť pri práci s modelom oceňovania v ob jektívnej hodnote a poskytne
určitým trhom s nehnuteľnosťami čas dosiahnuť väčšiu zrelosť.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 365
9.Štandardsivyžaduje,žepodnikbymalaplikovaťvybranýmodelnavšetoksv ojinvestícievnehnuteľnostiach.
Zmena jedného modelu na druhý by sa mala uskutočniť, iba ak táto zmena bude v iesť k vhodnejšej
prezentácii. Štandard hovorí, že je vysoko nepravdepodobné, aby to bolo v prípade zmeny modelu
oceňovania v objektívnej hodnote na model oceňovania v obstarávacej cene .
10. V mimoriadnych prípadoch existuje jasný dôkaz, keď podnik najprv nadobud ne investície
v nehnuteľnostiach (alebo sa ak existujúca nehnuteľnosť najprv stane inv estičným majetkom následne po
ukončenízhotovovaniaalebozhodnocovaniaalebopozmenevpoužívaní),ž epodniknebudeschopnýurčiť
objektívnu hodnotu investičného nehnuteľností spoľahlivo na trvalom zá klade. V takýchto prípadoch
štandard požaduje, aby podnik ocenil investície v nehnuteľnostiach na zá klade základného riešenia v IAS
16,pokiaľinvestícievnehnuteľnostiachniejevyradený.Zostatkováhod notainvestičnéhonehnuteľnostíby
malabyťurčenáakonula.Podnik,ktorýsivybralmodeloceňovaniavobjekt ívnejhodnote,oceňujevšetok
svoj ostatný investície v nehnuteľnostiach v objektívnej hodnote.
11. Príloha A je rozhodovací diagram, ktorý sumarizuje, ako podnik určuje či a plikuje IAS 40 (pre investície
v nehnuteľnostiach) skôr ako IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia ( pre nehnuteľnosť používanú
vlastníkom alebo nehnuteľnosť zhotovovanú alebo zhodnocovanú pre budúc e používanie ako investície
v nehnuteľnostiach), alebo IAS 2, zásoby (pre nehnuteľnosť držanú na pred aj v bežnom podnikaní).
12. Príloha B, Základ pre závery, sumarizuje dôvody predsedníctva na prijati e požiadaviek stanovených
v IAS 40.
OBSAH
Odseky
Cieľ367
Rozsah 367
Definície 367
Vykazovanie 369
Prvotné oceňovanie 370
Následné výdavky 370
Oceňovanie nasledujúce po prvotnom vykázaní 370
Model oceňovania v objektívnej hodnote 371Neschopnosť oceňovať objektívnu hodnotu spoľahlivo 373Model oceňovania v obstarávacej cene 373Prevody 374
Vyradenia 375
Zverejňovanie 376
Model oceňovania v objektívnej hodnote a model oceňovania v obstarávacej cene 376
Model oceňovania v objektívnej hodnote 376Model oceňovania v obstarávacej cene 377366 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Prechodné ustanovenia 378
Model oceňovania v objektívnej hodnote 378
Model oceňovania v obstarávacej cene 378Dátum účinnosti 379
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania investičného nehnut eľností a s ním súvisiacich požiadaviek
na zverejňovanie.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal uplatňovať pri identifikácii, oceňovaní a zverej ňovaní nehnuteľností.
2.Okrem iného sa tento štandard zaoberá oceňovaním investičného nehnuteľn ostí nájomcu nájmu, ktorý je
predmetom finančného nájm u a s oceňovaním investičného nehnuteľností prenajímateľa nájmu, ktorý s a
prenajímapodľaplatnejnájomnejzmluvy.Tentoštandardsanezaoberázál ežitosťamiupravenýmivIAS17,
nájmy, vrátane:
a) klasifikácie nájmu ako finančný nájom alebo operatívny nájom;
b) ocenenie príjmu z nájmu získaného z investičného nehnuteľností (pozri aj IAS 18, výnosy z bežnej
činnosti);
c) ocenenie účtovnej závierky nehnuteľností nájomcu, ktorý je predmetom operatívneho nájmu;
d) ocenenie účtovnej závierky prenajímateľa nehnuteľností, ktorý je pre dmetom finančného nájmu;
e) účtovanie transakcií predaja a spätného prenájmu; a
f) zverejnenie finančného nájmu a operačných nájmov.
3.Štandard na netýka:
a) biologických majetku viažucich sa na pôdu využívanú na poľnohospodárs ku činnosť (pozri IAS 41,
poľnohospodárstvo); a
b) práva viažuce sa k nerastom, ich výskumu a ťažbe, získavaniu ropy, zemné ho plynu a podobných
neobnoviteľných zdrojov.
DEFINÍCIE
4.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Investície v nehnuteľnostiach je nehnuteľnosť (pozemok alebo budova – al ebo časť budovy – alebo oboje)
užívaná (vlastníkom alebo nájomcom na základe finančného nájmu), aby zís kal nájomné alebo kapitálové
zhodnotenie alebo oboje, skôr ako na:a) používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo služieb alebo pre ad ministratívne účely; alebo13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 367
b) predaj v bežnom podnikaní.
Nehnuteľnosť používaná vlastníkom je nehnuteľnosť držaná (vlastníkom a lebo nájomcom na základe
finančného nájmu) na používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo s lužieb alebo
na administratívne účely.Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže byť nehnuteľnosti vymenený v nez ávislej transakcii/medzi
informovanými/dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými stranami.Obstarávacia cena je suma peňažných prostriedkov alebo peňažných ekviva lentov platených alebo
objektívnahodnotaprotihodnotydanejnaobstaranienehnuteľnostívčas ejehoobstaraniaalebozhotovenia.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je nehnuteľnosti vykázaný v súvahe.
5.
Investície v nehnuteľnostiach je držaný s cieľom získania nájomného aleb o kapitálového zhodnotenia alebo
oboje.Pretoinvestícievnehnuteľnostiachvytvárapeňažnétokyznačnen ezávisleodostatnéhonehnuteľností
vlastnenéhopodnikom.Totoodlišujeinvestícievnehnuteľnostiachodne hnuteľnostipoužívanejvlastníkom.
Výroba alebo dodávka tovarov alebo služieb (alebo používanie nehnuteľno sti na administratívne účely)
vytvára peňažné toky, ktoré nie sú priraditeľné len k nehnuteľnosti, ale t iež k ostatnému nehnuteľností
používanému vo výrobe alebo v procese dodávky. IAS 16, nehnuteľnosti, str oje a zariadenia, sa aplikuje
na nehnuteľnosť používanú vlastníkom.
6.Príkladmi investičného nehnuteľností sú:
a) pozemky držané na dlhodobé kapitálové zhodnotenie, skôr ako na krátkod obý predaj v bežnom
podnikaní;
b) pozemky držané pre momentálne neurčené budúce používanie. (Ak podnik n eurčil, či budú pozemky
použité ako nehnuteľnosť používaná vlastníkom alebo pri krátkodobom pre daji v bežnom podnikaní,
pozemok sa považuje za držaný na kapitálové zhodnotenie.);
c) budova vo vlastníctve vykazujúceho podniku (alebo v držbe vykazujúceh o podniku na základe
finančného nájmu) prenajímaná na základe jedného alebo viacerých operat ívnych nájmov; a
d) budova, ktorá je nevyužitá, ale je držaná z dôvodu prenajímania na zákla de jedného alebo viacerých
operatívnych nájmov.
7.Nasledujú príklady položiek, ktoré nie sú investičným majetkom, a preto n epatria do rozsahu tohto
štandardu:
a) nehnuteľnosť držaná na predaj bežnom podnikaní alebo v procese zhotovo vania alebo zhodnocovania
pre takýto predaj (pozri IAS 2, zásoby), napríklad nehnuteľnosť, ktorá bo la nadobudnutá výlučne
s úmyslom následného vyradenia v blízkej budúcnosti alebo na zhodnotenie a opätovný predaj;
b) nehnuteľnosť,ktorásazhotovujealebozdokonaľujepretretiustranu( pozriIAS11,zákazkovávýroba);
c) nehnuteľnosť, ktorú používa vlastník (pozri IAS 16, nehnuteľnosti, st roje a zariadenia) vrátane (okrem
iných vecí) nehnuteľnosti držanej na budúce používanie ako nehnuteľnosť používaná vlastníkom,
nehnuteľnosť držaná na ďalšie zhodnotenie a následné používanie ako nehn uteľnosť používaná
vlastníkom,nehnuteľnosťpoužívanázamestnancami(nezávisleodtoho,č iplatiazamestnancinájomné
v trhových sadzbách) a nehnuteľnosť, ktorú používa vlastník a ktorú očaká va vyradenie; a
d) nehnuteľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo zhodnocuje na ďalšie používani e ako investície
v nehnuteľnostiach. IAS 16 sa vzťahuje na tento druh nehnuteľností, pokia ľ nie je zhotovovanie alebo
zhodnocovanie dokončené, pričom v tomto čase sa nehnuteľnosť stáva inves tičným majetkom a tento
štandard platí. Tento štandard sa však vzťahuje na existujúci investície v nehnuteľnostiach, ktorý sa
opätovne zhodnocuje na ďalšie používanie ako investície v nehnuteľnosti ach (pozri odsek 52).368 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
8.Určité nehnuteľnosti zahŕňajú časť, ktorá je v držbe s cieľom získania náj omného alebo kapitálového
zhodnoteniaainúčasť,ktorájevdržbenapoužívanievovýrobealebonadod ávkutovarovaleboslužiebalebo
na administratívne účely. Ak mohli byť tieto časti predané samostatne (al ebo prenajímané na základe
finančného nájmu) podnik účtuje tieto časti samostatne. Ak tieto časti ne mohli byť predané oddelene,
nehnuteľnosť je investičným majetkom, len ak je nevýznamná časť držaná na používanie vo výrobe alebo
na dodávku tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely.
9.V určitých prípadoch podnik poskytuje pomocné služby používateľom nehnu teľnosti držanej podnikom.
Podnik zaobchádza s takouto nehnuteľnosťou ako s investičným majetkom, a k sú služby relatívne
nevýznamnou súčasťou zariadenia ako celku. Príkladom by mohlo byť, ak vla stník kancelárskej budovy
poskytuje bezpečnostné a upratovacie služby nájomcom, ktorí budovu použ ívajú.
10. Vinýchprípadochsúposkytovanéslužbyvýznamnejšousúčasťou.Napríkla d,akpodnikvlastníariadihotel,
službyposkytovanéhosťomsúvýznamnejšousúčasťouzariadeniaakocelku .Pretovlastníkomriadenýhotel
je nehnuteľnosťou používanou vlastníkom, a nie investičným majetkom.
11. Môže byť obtiažne určiť, či sú pomocné služby také významné, že sa nehnuteľ nosť nekvalifikuje ako
investície v nehnuteľnostiach. Napríklad, vlastník hotela niekedy prev edie určité zodpovednosti na tretie
osoby na základe zmluvy manažmentu. Podmienky takýchto zmlúv manažmentu sa značne menia. Na
jednej strane môže mať investor pozíciu pasívneho investora. Na druhej st rane, vlastník môže jednoducho
maťurčitéexternékaždodennéfunkcie,pokiaľponechávavýznamnúmierur izikavzmenepeňažnýchtokov
vytváraných prevádzkou hotela.
12. Je potrebné starostlivo zvážiť, či sa nehnuteľnosti kvalifikuje ako inve stície v nehnuteľnostiach. Podnik
vytvára kritériá tak, aby mohol vykonať tento úsudok konzistentne v súlad e s definíciou investičného
nehnuteľností a so súvisiacim návodom v odsekoch 5 až 11. Odsek 66 a) požadu je, aby podnik zverejnil
tieto kritéria, ak je klasifikácia obtiažna.
13. Podľa IAS 17, nájmy, nájomca nekapitalizuje nehnuteľnosť držanú na zákla de operatívneho nájmu. Preto
nájomca nezaobchádza so svojím nárokom na takúto nehnuteľnosť ako s inves tičným majetkom.
14. Vniektorýchprípadochpodnikvlastnínehnuteľnosť,ktorúprenajímaapo užívajehomaterskýpodnikalebo
iný dcérsky podnik. Nehnuteľnosť sa nekvalifikuje ako investície v nehnu teľnostiach v konsolidovanej
účtovnejzávierke,ktorázahŕňaobapodniky,pretoževlastníkpoužívane hnuteľnosťzpohľaduskupinyako
celku. Z pohľadu individuálneho podniku, ktorý nehnuteľnosť vlastní, je však nehnuteľnosť investičným
majetkom, ak spĺňa definíciu v odseku 4. Preto prenajímateľ vo svojej indi viduálnej účtovnej závierke
zaobchádza s nehnuteľnosťou ako s finančným investičným majetkom.
VYKAZOVANIE
15. Investície v nehnuteľnostiach by mal byť vykazovaný ako majetok iba v príp ade, ak:
a) jepravdepodobné,žebudúcehospodárskeúžitky,ktorésúspojenésfina nčnýminvestičnýmmajetkom
budú plynúť do podniku; a
b) obstarávacia cena finančného investičného nehnuteľností môže byť sta novená spoľahlivo.
16. Priurčovaní,čipoložkaspĺňaprvékritériumprevykazovanie,potrebuje podnikzistiťstupeňistotyzískania
tokov budúcich ekonomických úžitkov na základe dostupného dôkazu v čase p rvotného vykazovania.
Druhékritériumprevykazovaniejezvyčajneľahkosplnené,pretoževýmen nátransakciadokazujúcanákup
nehnuteľností identifikuje jeho obstarávaciu cenu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 369
PRVOTNÉ OCEŇOVANIE
17. Investície v nehnuteľnostiach by sa mal oceňovať prvotne vo svojej obstar ávacej cene. Transakčné náklady
by mali byť zahrnuté v prvotnom oceňovaní.
18. Obstarávacia cena nakúpeného investičného nehnuteľností obsahuje jeho nákupnú cenu a ďalšie priamo
priraditeľné výdavky. Priamo priraditeľné výdavky zahŕňajú napríklad p rofesné poplatky za právne služby,
dane z prevodu nehnuteľností a iné transakčné náklady.
19. Obstarávacou cenou investičného nehnuteľností zhotoveného vlastnou či nnosťou sú jeho náklady
kdátumu,keďjeukončenézhotovovaniealebozhodnocovanie.Dotohtodátu mupodnikaplikujeIAS16,
nehnuteľnosti,strojeazariadenia.Ktomutodátumusanehnuteľnosťstáv ainvestičnýmmajetkomaaplikuje
sa tento štandard [pozri nasledujúce odseky 51 e) a 59].
20. Obstarávacia cena investičného nehnuteľností sa nezvýši o začiatočné ná klady (ak nie sú potrebné
na uvedenie nehnuteľnosti do funkčného stavu), o prvotné prevádzkové str aty vznikajúce predtým ako
investície v nehnuteľnostiach dosiahne plánovanú úroveň používania ale bo o výnimočné čiastky
odpadového materiálu, práce alebo iné zdroje vznikajúce pri zhotovovaní alebo zhodnocovaní
nehnuteľnosti.
21. Ak je platba za investície v nehnuteľnostiach odložená, jeho obstarávaci a cena je ekvivalentom ceny
v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovými platbami sa vykazuje ak o úrokový náklad počas
obdobia úveru.
NÁSLEDNÉ VÝDAVKY
22. Následné výdavky súvisiace s investičným majetkom, ktoré už boli vykázan é, by mali byť pripočítané
k účtovnej hodnote investičného nehnuteľností, keď je pravdepodobné, že budúce hospodárske požitky
presahujúcepôvodnestanovenýštandardvýnosnostiexistujúcehoinvest ičnéhonehnuteľnostíbudúplynúť
do podniku. Všetky ostatné následné výdavky by mali byť vykázané ako nákla d v období, v ktorom sa
vynaložili.
23. Vhodné účtovné riešenie pre výdavky vynaložené následne po nadobudnutí i nvestičného nehnuteľností
závisí od okolností, ktoré sa brali do úvahy pri prvotnom oceňovaní a vykaz ovaní súvisiacich finančných
investícií. Napríklad, ak účtovná hodnota finančného investičného nehn uteľností už vzala do úvahy stratu
budúcichhospodárskychpožitkov,následnévýdavkynaznovuzískaniebud úcichhospodárskychpožitkov
očakávaných z nehnuteľností sú kapitalizované. Je to tiež prípad, ak náku pná cena nehnuteľností odráža
záväzok podniku vynaložiť výdavky, ktoré sú potrebné v budúcnosti na uved enie nehnuteľností do
funkčnéhostavu.Príkladomtohobymohlobyťnadobudnutiebudovyvyžaduj úcejrenováciu.Zatakýchto
okolností sa následné výdavky pripočítavajú k účtovnej hodnote.
OCEŇOVANIE PO PRVOTNOM VYKÁZANÍ
24. Podnikbysimalvybraťzasvojuúčtovnúzásadubuďmodeloceňovaniavobjek tívnejhodnotevodsekoch
27až49alebomodeloceňovaniavobstarávacejceneodseku50amalbytútozá saduaplikovaťnavšetok
svoj investície v nehnuteľnostiach.
25. IAS 8, čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovnýc h zásadách, uvádza, že
svojvoľná zmena účtovnej zásady by sa mala uskutočniť, iba ak zmena bude vi esť k vhodnejšej prezentácii
udalostí alebo transakcií v účtovnej závierke podniku. Je vysoko nepravd epodobné, že zmena modelu
oceňovania v objektívnej hodnote na model oceňovania v obstarávacej cene bude viesť k vhodnejšej
prezentácii.
26. Tento štandard požaduje, aby všetky podniky určovali objektívnu hodnotu finančného investičného
nehnuteľností na účel oceňovania (model oceňovania v objektívnej hodnot e) alebo zverejňovania (model
oceňovania v obstarávacej cene). Podniku sa odporúča, ale nevyžaduje sa u rčovať objektívnu hodnotu
investičnéhonehnuteľnostínazákladeoceňovanianezávislýmodhadcom, ktorýmáuznávanúarelevantnú
profesijnúkvalifikáciuamánedávnuskúsenosťslokalizáciouakategori záciouinvestičnéhonehnuteľností,
ktorý sa oceňuje.370 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Model oceňovania v objektívnej hodnote
27. Poprvotnomvykázanípodnik,ktorýsivyberiemodeloceňovaniavobjektív nejhodnote,bymaloceňovať
všetok svoj investície v nehnuteľnostiach v jeho objektívnej hodnote, ok rem výnimočných prípadov
opísaných v odseku 47.
28. Ziskalebostratavznikajúcazozmenyobjektívnejhodnotyinvestičnéhon ehnuteľnostíbysamalizahrňovať
do čistého zisku alebo straty za obdobie, v ktorom vznikajú.
29. Objektívnahodnotainvestičnéhonehnuteľnostíjezvyčajnejehotrhovou hodnotou.Objektívnahodnotasa
oceňuje ako najpravdepodobnejšia cena primerane obdržateľná na trhu k sú vahovému dňu pri zachovaní
definície objektívnej hodnoty. Je to najlepšia cena primerane obdržateľ ná predávajúcim a najvýhodnejšia
cenaprimeraneobdržateľnákupujúcim.Tentoodhadvýslovnevylučujeodh adnutúinflačnúalebodeflačnú
cenuzakonkrétnychpodmienokalebookolností,akojeatypickéfinancova nie,dohodyopredajiaspätnom
nájmu, špeciálne protihodnoty alebo úľavy poskytované niekým, kto je spo jený s predajom.
30. Podnik určuje objektívnu hodnotu bez odpočítania transakčných nákladov , ktoré podnik môže vynaložiť
pri predaji alebo inom vyradení.
31. Objektívna hodnota investičného nehnuteľností by mala odrážať aktuálny stav a okolnosti na trhu
k súvahovému dňu a nie k minulému alebo budúcemu dátumu.
32. Odhadnutáobjektívnahodnotaječasovošpecifikovaná,pokiaľideostano venýdátum.Pretožetrhyatrhové
podmienky sa môžu zmeniť, odhadnutá hodnota môže byť nesprávna alebo nevh odná v inom čase.
Definícia objektívnej hodnoty tiež predpokladá súčasnú výmenu a dokonče nie zákazky na predaj bez
akejkoľvek zmeny v cene, ktorá by mohla byť uskutočnená nezávislou transa kciou medzi informovanými,
dobrovoľne súhlasiacimi stranami, ak výmena a dokončenie nie sú súčasné.
33. Objektívna hodnota odráža okrem iného výnos z nájomného z bežných nájmov a primerané a podporné
predpoklady, ktoré predstavujú stanovisko trhu k tomu, čo by informované , dobrovoľne súhlasiace strany
usudzovali o výnose z nájomného z budúcich nájmov z hľadiska súčasných trh ových podmienok.
34. Definícia objektívnej hodnoty sa odvoláva na „informované, dobrovoľne s úhlasiace strany“. V tomto
kontexte „informované“ znamená, že obidvaja dobrovoľne súhlasiaci kupu júci a dobrovoľne súhlasiaci
predávajúci sú primerane informovaní o charaktere a vlastnostiach inves tičného nehnuteľností, jeho
aktuálnom a potenciálnom používaní a stave na trhu k súvahovému dňu.
35. Dobrovoľne súhlasiaci kupujúci je motivovaný, ale nie je povinný kúpiť. T ento kupujúci nie je ani
netrpezlivý ani rozhodnutý kúpiť za akúkoľvek cenu. Tento kupujúci je tie ž ten, kto nakupuje v súlade
srealitounaaktuálnomtrh uasočakávaniamiaktuálnehotrhuskôrakoimaginárnehoalebohypotetick ého
trhu, ktorý nemôže byť preukázaný alebo nemožno očakávať, že existuje. Pr edpokladaný kupujúci by
nezaplatil vyššiu cenu ako požaduje trh. Súčasný vlastník investičného n ehnuteľností je zahrnutý medzi
tých, ktorý vytvárajú trh.
36. Dobrovoľne súhlasiaci predávajúci nie je ani netrpezlivý ani nútený pred ávajúci, pripravený predať za
akúkoľvekcenu,aniten,ktojepripravenývyžadovaťcenunepovažovanúza primeranúnaaktuálnomtrhu.
Dobrovoľne súhlasiaci predávajúci je motivovaný predať investície v neh nuteľnostiach za trhových
podmienok za najlepšiu cenu obdržateľnú na otvorenom trhu po vhodnom mark etingu, nech je cena
akákoľvek. Konkrétne okolnosti aktuálneho vlastníka investičného nehn uteľností nie sú súčasťou úvahy,
pretože dobrovoľne súhlasiaci predávajúci je hypotetickým vlastníkom.
37. Výraz„povhodnommarketingu“znamená,žeinvestícievnehnuteľnostiach bymalbyťponúknutýnatrhu
najvhodnejším spôsobom, ktorý spôsobí jeho vyradenie za najlepšiu cenu p rimerane obdržateľnú. Dĺžka
času ponuky sa môže líšiť podľa trhových podmienok, ale musí byť dostatočn á, aby umožnila dostať
investície v nehnuteľnostiach do pozornosti adekvátneho počtu potenciá lnych nakupujúcich. Predpokladá
sa, že čas ponuky nastane pred súvahovým dňom.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 371
38. Definícia objektívnej hodnoty sa vzťahuje na nezávislú transakciu. Nezá vislá transakcia je taká, ktorá je
medzi stranami, ktoré nemajú osobitný alebo konkrétny vzťah, ktorý robí c eny transakcií
necharakteristickými pre trh. Transakcia sa predpokladá medzi nespriaz nenými osobami, z ktorých každá
koná nezávisle.
39. Najlepší dôkaz objektívnej hodnoty je spravidla daný bežnými cenami na ak tívnom trhu pre podobnú
nehnuteľnosť s rovnakou lokalizáciou a podmienkami a predmet podobného n ájmu a iných zákaziek.
Podnik dáva pozor na identifikáciu rozdielov v charaktere, lokalizácii a lebo podmienkach nehnuteľnosti
alebo v zmluvných podmienkach nájmu a iných zákaziek súvisiacich s nehnut eľnosťou.
40. Pri nedostatku bežných cien na aktívnom trhu druhu opísanom v odseku 39 pod nik zváži informácie
z rôznych zdrojov vrátane:
a) bežnýchciennaaktívnomtrhuprenehnuteľnostirozdielnehocharakter u,podmienokalebolokalizácie
(alebo predmet rozdielneho nájmu alebo iných zákaziek) upravených tak, a by odrážali tieto rozdiely;
b) nedávnych cien na menej aktívnych trhoch s úpravami tak, aby odrážali ak ékoľvek zmeny
v hospodárskych podmienkach od dátumu transakcií, ktoré sa uskutočnili v týchto cenách; a
c) plánov diskontovaných peňažných tokov, založených na spoľahlivých od hadoch budúcich peňažných
tokov,podporenýchpodmienkamiakýchkoľvekexistujúcichnájmovainých zákazieka(akjetomožné)
externýmdôkazomakojeaktuálnetrhovénájomnéprepodobnénehnuteľnost isrovnakoulokalizáciou
a podmienkami a pri použití diskontných sadzieb, ktoré odrážajú aktuálne trhové hodnotenia neistoty
v sume a čase týchto peňažných tokov.
41. V niektorých prípadoch rozdielne zdroje uvedené v predchádzajúcom odsek u môžu ponúkať rozdielne
závery, pokiaľ ide o objektívnu hodnotu finančného investičného nehnute ľností. Podnik zváži dôvody
týchtorozdielov,abyprišielknajspoľahlivejšiemuodhaduobjektívnej hodnotyvrelatívneúzkomintervale
primeraných odhadov objektívnych hodnôt.
42. Vovýnimočnýchprípadochexistujejasnýdôkaz,akpodniknajprvnadobudn einvestícievnehnuteľnostiach
(alebo ak sa existujúca nehnuteľnosť najprv stane investičným majetkom n ásledne po dokončení
zhotovovania alebo zhodnocovania alebo po zmene v používaní), že variabi lita v intervale primeraných
odhadov objektívnej hodnoty bude taká veľká a pravdepodobnosť rozličnýc h výsledkov bude tak ťažké
odhadnúť, že užitočnosť jednotlivého odhadu objektívnej hodnoty je vylú čená. To môže naznačovať, že
objektívna hodnota nehnuteľnosti nebude určiteľná spoľahlivo na trvalo m základe (pozri odsek 47).
43. Objektívna hodnota sa odlišuje od použiteľnej hodnoty ako je definovaná v IAS 36, Zníženie hodnoty
nehnuteľností. Objektívna hodnota odráža znalosť a odhady účastníkov na trhu, ako aj faktory, ktoré sú
obyčajne relevantné pre trhových účastníkov. Naopak, použiteľná hodnot a odráža podnikovú znalosť
a odhady, ako aj faktory osobitné pre podnik, ktoré môžu byť konkrétne pre p odnik a ktoré nemožno
aplikovať pre podniky vo všeobecnosti. Napríklad, objektívna hodnota ne odráža:
a) pridanú hodnotu odvodenú z tvorby portfólia nehnuteľností s rôznou lok alizáciou;
b) synergie medzi finančným investičným majetkom a iným majetkom;
c) zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len pre súč asného vlastníka; a
d) daňové úžitky alebo daňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre súčasnéh o vlastníka.372 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
44. Pri určovaní objektívnej hodnoty investičnéhoých nehnuteľností sa p odnik vyhýba dvojitému započítaniu
nehnuteľností alebo záväzkov, ktoré sú vykázané v súvahe ako oddelený neh nuteľnosti alebo záväzky.
Napríklad:
a) zariadeniaakosúvýťahyaleboklimatizáciasúčastonedeliteľnoučasť oubudovyasúobvyklezahrnuté
do investičného nehnuteľností skôr ako vykazované oddelene ako nehnuteľ nosti stroje a zariadenia;
b) ak sa prenajíma zariadená kancelária, objektívna hodnota kancelárie s pravidla zahŕňa objektívnu
hodnotunábytku,pretoževýnosznájomnéhosúvisísozariadenoukancelár iou.Akjenábytokzahrnutý
do objektívnej hodnoty investičného nehnuteľností, podnik nevykazuje t ento nábytok ako oddelený
nehnuteľnosti; a
c) objektívna hodnota investičného nehnuteľností vylučuje predplatený alebo časovo rozlíšený výnos
z operatívneho nájmu, keďže ho podnik vykazuje ako oddelený záväzok alebo nehnuteľnosti.
45. Objektívna hodnota investičného nehnuteľností neodráža budúce kapitál ové výdavky, ktoré zdokonalia
alebo zlepšia nehnuteľnosť a neodráža súvisiace budúce požitky z tohto bu dúceho výdavku.
46. V niektorých prípadoch podnik očakáva, že súčasná hodnota jeho platieb sú visiacich s investičným
majetkom(inýchakoplatiebsúvisiacichsvykazovanýmifinančnýmizáväz kami)budeprevyšovaťsúčasnú
hodnotu súvisiacich príjmov peňazí. Podnik používa IAS 37, rezervy, podm ienené záväzky a podmienené
pohľadávky, na určenie, či podnik vykazuje záväzok a ako podnik oceňuje ak ýkoľvek takýto záväzok.
Neschopnosť oceňovať objektívnu hodnotu spoľahlivo
47. Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že podnik bude schopný určiť objektív nu hodnotu investičného
nehnuteľností spoľahlivo na trvalom základe. Vo výnimočných prípadoch v šak existuje jasný dôkaz, keď
podnik najprv nadobudne investície v nehnuteľnostiach (alebo ak sa exist ujúca nehnuteľnosť najprv stane
investičným majetkom následne po dokončení zhotovenia alebo zhodnocova nia alebo po zmene
v používaní), že podnik nebude schopný určiť objektívnu hodnotu investič ného nehnuteľností spoľahlivo
natrvalomzáklade.Tovznikálenvtedy,akporovnateľnétrhovétransakci eniesúčastéaalternatívneodhady
objektívnejhodnoty(napríklad,založenénaplánochdiskontovanýchpeň ažnýchtokov)niesúkdispozícii.
V takýchto prípadoch by mal podnik oceňovať takýto investície v nehnuteľn ostiach použijúc základné
riešenie v IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. Zostatková hodnot a finančného investičného
nehnuteľností by mala byť určená ako nula, Podnik by mal pokračovať v aplik ácii IAS 16 až do vyradenia
investičného nehnuteľností.
48. Vo výnimočný prípadoch, keď je podnik prinútený z dôvodov uvedených v pred chádzajúcom odseku
oceňovaťinvestícievnehnuteľnostiachpoužijúczákladnériešenievIAS 16,oceňujepodnikvšetoksvojďalší
investície v nehnuteľnostiach v objektívnej hodnote.
49. Ak podnik predtým oceňoval investície v nehnuteľnostiach v objektívnej h odnote, mal by pokračovať
v oceňovaní nehnuteľností v objektívnej hodnote až. do vyradenia alebo po kiaľ sa nehnuteľnosť nestane
nehnuteľnosťou používanou vlastníkom alebo podnik nezačne zdokonaľova ť nehnuteľnosť na následný
predajvbežnompodnikaní)dokoncaajvprípade,akporovnateľnétrhovétr ansakciesastanúmenejčastými
alebo trhové ceny sa stanú ťažšie dostupnými.
Model oceňovania v obstarávacej cene
50. Po prvotnom vykázaní podnik, ktorý si vyberie model oceňovania v obstaráv acej cene, by mal oceňovať
všetok svoj investície v nehnuteľnostiach použijúc základné riešenie v I AS 16, Nehnuteľnosti, stroje
a zariadenia, t. j. v obstarávacej cene zníženej o akumulované odpisy a aké koľvek akumulované straty
zo zníženia hodnoty.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 373
PREVODY
51. Prevodydoalebozinvestičnéhonehnuteľnostíbysamalivykonaťibavtedy ,akexistujezmenavpoužívaní,
preukázaná:
a) začiatkompoužívaniavlastníkompreprevodzinvestičnéhonehnuteľno stídonehnuteľnostipoužívanej
vlastníkom;
b) začiatkom zhodnocovania s výhľadom na predaj, pre prevod z investičnéh o nehnuteľností do zásob;
c) ukončenímpoužívaniavlastníkom,preprevodznehnuteľnostipoužívan ejvlastníkomdoinvestičného
nehnuteľností;
d) začiatkom operatívneho nájmu inej strane, pre prevod zo zásob do invest ičného nehnuteľností; alebo
e) ukončením zhotovenia alebo zhodnotenia, pre prevod nehnuteľností zho tovovanej alebo
zhodnocovanej (zahrnuté v IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia) do investičného nehnuteľností.
52. Vyššie uvedený odsek 51 písm. b) požaduje, aby podnik previedol nehnuteľn osť z investičného
nehnuteľností do zásob len vtedy, ak existuje zmena v používaní, preukáza ná začiatkom zhodnocovania
svýhľadompredaja.Aksapodnikrozhodnevyradiťinvestícievnehnuteľno stiachbezzhodnotenia,podnik
pokračuje v zaobchádzaní s nehnuteľnosťou ako s investičným majetkom, po kiaľ nie je vylúčený
zvykazovania(vylúčenýzosúvahy)anezaobchádzasasnímakosozásobami. Podobne,akpodnikzačne
opätovné zhodnotenie existujúceho investičného nehnuteľností pre pokr ačujúce ďalšie používanie ako
investície v nehnuteľnostiach, zostáva investičným majetkom a nie je pre klasifikovaný ako nehnuteľnosť
používaná vlastníkom počas opätovného zhodnotenia.
53. Odseky 54 až 59 sa zaoberajú problémami vykazovania a oceňovania, ktoré pl atia, ak podnik používa
modeloceňovaniainvestičnéhonehnuteľnostívobjektívnejhodnote.Akp odnikpoužívamodeloceňovania
v obstarávacej cene, prevody medzi finančným investičným majetkom, nehn uteľnosťou používanou
vlastníkom a zásobami nemenia účtovnú hodnotu prevedenej nehnuteľnosti a nemenia obstarávaciu cenu
nehnuteľnosti na účely oceňovania alebo zverejňovania.
54. Pre prevod z investičného nehnuteľností, ktorý je účtovne vedený v objekt ívnej hodnote, do nehnuteľnosti
používanejvlastníkomalebodozásob,malabybyťobstarávaciacenanehnu teľnostíprenáslednéúčtovanie
podľa IAS 16 alebo IAS 2 jeho objektívnou hodnotou k dátumu zmeny v používan í.
55. Ak sa nehnuteľnosť používaná vlastníkom stáva investičným majetkom, kto rý bude účtovne vedený
v objektívnej hodnote, podnik by mal do dátumu zmeny v používaní aplikovať IAS 16. Podnik by mal
zaobchádzať s akýmkoľvek rozdielom k tomuto dátumu medzi účtovnou hodnot ou nehnuteľností podľa
IAS 16 a jeho objektívnou hodnotou rovnakým spôsobom ako pri preceňovaní p odľa IAS 16.
56. Dodátumu,kýmsanehnuteľnosť,ktorúužívavlastník,stávainvestičnýmm ajetkom,ktorýsaúčtovnebude
viesť v objektívnej hodnote, podnik pokračuje v odpisovaní nehnuteľnost i a vo vykazovaní každej straty
zo zníženia hodnoty, ktorá nastala. Podnik zaobchádza s akýmkoľvek rozdi elom k tomuto dátumu medzi
účtovnouhodnotounehnuteľnostipodľaIAS16ajehoobjektívnouhodnotou rovnakýmspôsobomakopri
preceňovaní podľa IAS 16. Inými slovami:
a) akékoľvekvýslednézníženieúčtovnejhodnotynehnuteľnostisavykazu jevčistomziskualebostrateza
obdobie.Dorozsahu,vakomjesumazahrnutádoprebytkuzpreceneniapretú tonehnuteľnosť,savšak
zníženie účtuje na ťarchu oproti prebytku z precenenia; a374 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) s akýmkoľvek výsledným zvýšením účtovnej hodnoty sa zaobchádza nasled ovne:
i) do rozsahu, v akom zvýšenie ruší predchádzajúcu stratu zo zníženia hodn oty nehnuteľnosti, sa
zvýšenievykazujevčistomziskualebostratezaobdobie.Sumavykázanávč istomziskualebostrate
zaobdobienepresahujesumupotrebnúnanavrátenieúčtovnejhodnotynaúč tovnúhodnotu,ktorá
by mohla byť stanovená (bez odpisov), nevykazovala by stratu zo zníženia h odnoty; a
ii) každá zostávajúca časť zvýšenia sa zaúčtuje priamo v prospech vlastné ho imania pod názvom
prebytok z precenenia. Pri následnom vyradení investičného nehnuteľnos tí môže byť prebytok
z precenenia zahrnutý do vlastného imania prevedený do nerozdelených zis kov. Prevod prebytku
z precenenia do nerozdelených ziskov sa nevykonáva cez výkaz ziskov a strá t.
57. Priprevodezásobdoinvestičnéhonehnuteľností,ktorýbudeúčtovnevede nývobjektívnejhodnote,bymal
byťakýkoľvekrozdielmedziobjektívnouhodnotounehnuteľnostiktomuto dátumuajejpredchádzajúcou
účtovnou hodnotou vykázaný v čistom zisku alebo strate za obdobie.
58. Zaobchádzanie s prevodmi zo zásob do investičného nehnuteľností, ktorý b ude účtovne vedený
v objektívnej hodnote, je konzistentné so zaobchádzaním pri predaji záso b.
59. Ak podnik dokončí zhotovovanie alebo zhodnocovanie investičného nehnut eľností zhotovovaného
vlastnoučinnosťou,ktorýbudeúčtovnevedenývobjektívnejhodnote,mal bybyťakýkoľvekrozdielmedzi
objektívnou hodnotou nehnuteľnosti k tomuto dátumu a jeho predchádzajúc ou účtovnou hodnotou
vykázaný do čistého zisku alebo straty za obdobie.
VYRADENIA
60. Investície v nehnuteľnostiach by mal byť vylúčený z vykazovania (vylúčen ý zo súvahy) pri vyradení, alebo
ak je finančný investície v nehnuteľnostiach stiahnutý z používania a neo čakávajú sa žiadne ďalšie
hospodárske požitky z vyradenia.
61. Vyradenie investičného nehnuteľností môže nastať predajom alebo uzatvo rením finančného nájmu. Pri
určení dátumu vyradenia investičného nehnuteľností podnik aplikuje kri tériá v IAS 18, Výnosy z bežnej
činnosti,prevykazovanievýnosovzpredajatovaruazvážisúvisiacinávo dvprílohekIAS18.IAS17,nájmy
platí pre vyradenie uzatvorením finančného lízingu alebo predajom a spät ným nájmom.
62. Zisky alebo straty vznikajúce zo stiahnutia alebo vyradenia investičnéh o nehnuteľností by mali byť určené
akorozdielmedzičistýmitržbamizvyradeniaaúčtovnouhodnotounehnute ľnostíamalibybyt’vykázané
ako výnosy alebo náklady vo výkaze ziskov a strát (pokiaľ to IAS 17, nájmy ne požaduje pri predaji
a spätnom nájmu inak.)
63. Pohľadávka na protihodnotu pri vyradení investičného nehnuteľností sa v ykazuje prvotne v objektívnej
hodnote. Ak je platba za investície v nehnuteľnostiach odložená, prijatá protihodnota sa vykazuje prvotne
v ekvivalente ceny v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protih odnoty a ekvivalentom ceny
v hotovosti sa vykazuje ako úrokový výnos podľa IAS 18 na časovom pomernom z áklade, ktorý berie do
úvahy efektívny výnos pohľadávky.
64. Podnik aplikuje IAS 37, rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadá vky alebo iné medzinárodné
účtovné štandardy, ak je to vhodné, na akékoľvek záväzky, ktoré si podnik p onecháva po vyradení
investičného nehnuteľností.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 375
ZVEREJŇOVANIE
Model oceňovania v objektívnej hodnote a model oceňovania v obstarávacej cene
65. Nižšieuvedenézverejňovaniaplatianavyšektým,ktorésúuvedenévIAS17 ,Nájmy.PodľaIAS17vlastník
investičného nehnuteľností poskytuje zverejnenia prenajímateľa o oper atívnych nájmoch. Podľa IAS 17,
podnik, ktorý drží investície v nehnuteľnostiach na základe finančného n ájmu, poskytuje zverejnenia
nájomcu o finančnom nájmu a zverejnenia prenajímateľa o akýchkoľvek oper atívnych nájmoch, ktoré
podnik poskytol.
66. Podnik by mal zverejňovať:
a) ak je členenie obtiažne (pozri odsek 12), kritériá vytvorené podnikom n a rozlišovanie investičného
nehnuteľnostíodnehnuteľnostípoužívanejvlastníkomaodnehnuteľnost ídržanejnapredajvbežnom
podnikaní;
b) metódy a významné predpoklady použité pri určovaní objektívnej hodnot y finančného investičného
nehnuteľností vrátane vyhlásenia, či určenie objektívnej hodnoty bolo p odporené trhovým dôkazom,
alebo či bolo viac založené na iných faktoroch (ktoré by mal podnik zverejn iť) z dôvodov charakteru
nehnuteľnosti a nedostatku porovnateľných trhových údajov;
c) rozsah, v ktorom je objektívna hodnota investičného nehnuteľností (ak o je ocenená a zverejnená
v účtovnej závierke) založená na ohodnotení nezávislým odhadcom, ktorý m á uznávanú a relevantnú
profesijnú kvalifikáciu a ktorý má nedávnu skúsenosť s lokalizáciou a kat egorizáciou investičného
nehnuteľností, ktorý sa oceňuje. Ak nebolo vykonané žiadne takéto ocenen ie, táto skutočnosť by mala
byť zverejnená.
d) sumu zahrnutú do výkazu ziskov a strát pre:
i) výnos z nájomného investičného nehnuteľností;
ii) priame prevádzkové náklady (vrátane opravy a údržby), vznikajúce z in vestičného nehnuteľností,
ktorý vytvára vynos z nájomného počas obdobia; a
iii) priame prevádzkové náklady (vrátane opravy a údržby), vznikajúce z i nvestičného nehnuteľností,
ktorý nevytvára výnos z nájomného počas obdobia;
e) existenciuasumyobmedzenírealizovateľnostiinvestičnéhonehnuteľ nostíaleboúhraduvýnosuatržby
z vyradenia; a
f) významnézmluvnépovinnostinanákup,zhotovovaniealebozdokonaleni einvestičnéhonehnuteľností
alebo na opravu, údržbu alebo zhodnotenie.
Model oceňovania v objektívnej hodnote
67. Navyše k zverejňovaniu, ktoré sa požaduje v odseku 66, podnik, ktorý aplik uje model oceňovania
vobjektívnejhodnotevodsekoch27—49bymaltiežzverejniťporovnanieúč tovnejhodnotyinvestičného
nehnuteľností na začiatku a na konci obdobia zobrazujúc nasledujúce (por ovnateľné informácie sa
nepožadujú):
a) prírastky, pričom sa zverejnia oddelene tie prírastky, ktoré vznikajú z akvizície a tie, ktoré vznikajú
z kapitalizovaných následných výdavkov;
b) prírastky vyplývajúce z nadobudnutí cez podnikové kombinácie;c) vyradenia;376 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
d) čisté zisky alebo straty z úprav objektívnej hodnoty;
e) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky zahr aničnej jednotky;
f) prevody do alebo zo zásob a nehnuteľností používanej vlastníkom; ag) iné pohyby.
68.
Vo výnimočných prípadoch, keď podnik oceňuje investície v nehnuteľnosti ach na základe základného
riešenia v IAS 16, Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (z dôvodu spoľahliv ej objektívnej hodnoty, pozri
odsek 47 vyššie) porovnanie požadované predchádzajúcim odsekom by malo z verejňovať sumy súvisiace
stýmtoinvestičnýmmajetkomoddeleneodsúmsúvisiacichsinýminvestičn ýmmajetkom.Podnikbymal
navyše zverejniť:
a) opis investičného nehnuteľností;b) vysvetlenie, prečo nemôže byť objektívna hodnota spoľahlivo stanoven á;
c) akjetomožné,rozsahodhadov,vrámciktorýchjevysokopravdepodobnýv ýskytobjektívnejhodnoty;
a
d) pri vyradení finančného investičného nehnuteľností účtovne nevedené ho v objektívnej hodnote:
i) skutočnosť,žepodnikvyradilinvestícievnehnuteľnostiachúčtovnej evedenývobjektívnejhodnote;
ii) účtovnú hodnotu finančného investičného nehnuteľností v čase predaj a; a
iii) sumu vykázaných ziskov a strát.
Model oceňovania v obstarávacej cene
69. Okremzverejňovania,ktorépožadujeodsek66,podnik,ktorýuplatňujemo deloceňovaniavobstarávacej
cene v odseku 50, by mal tiež zverejniť:
a) použité metódy odpisovania;
b) doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby;c) hrubú účtovnú hodnotu a akumulované odpisy (agregované s akumulovaným i stratami zo zníženia
hodnoty) na začiatku a na konci daného obdobia;
d) porovnanie účtovnej hodnoty investičného nehnuteľností na začiatku a na konci obdobia
s nasledujúcimi údajmi (porovnateľné informácie sa nepožadujú):i) prírastky, zverejňujúc oddelene tie prírastky, ktoré vznikajú z akviz ície a tie, ktoré vznikajú
z kapitalizovaných následných výdavkov;
ii) prírastky vyplývajúce z nadobudnutí cez podnikové kombinácie;iii) vyradenia;iv) odpisy;v) sumu vykázaných strát zo zníženia hodnoty a sumu zrušených strát zo zníž enia hodnoty počas
obdobia podľa IAS 36, zníženie hodnoty majetku;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 377
vi) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky zah raničnej jednotky;
vii) prevody do alebo zo zásob a nehnuteľnosti používanej vlastníkom; a
viii) iné pohyby; a
e) objektívnu hodnotu investičného nehnuteľností. Vo výnimočných prípa doch popísaných v odseku 47,
ak podnik nemôže určiť objektívnu hodnotu investičného nehnuteľností sp oľahlivo, mal by zverejniť:
i) opis investičného nehnuteľností;ii) vysvetlenie, prečo nemôže byť objektívna hodnota spoľahlivo určená; a
iii) ak je to možné, rozsah odhadov v rámci ktorých je vysoko pravdepodobný výskyt objektívnej
hodnoty.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
Model oceňovania v objektívnej hodnote
70. Podľamodeluoceňovaniavobjektívnejhodnotebymalpodnikvykázaťdosah prijatiatohtoštandarduvdeň
jeho účinnosti (alebo skôr) ako úpravu začiatočného zostatku nerozdelen ých ziskov za obdobie, v ktorom
je štandard po prvýkrát prijatý. Okrem toho:
a) ak podnik predtým verejne zverejnil (v účtovnej závierke alebo inak) ob jektívnu hodnotu jeho
investičnéhonehnuteľnostívskoršíchobdobiach(určenénazáklade,kto rývyhovujedefiníciiobjektívnej
hodnoty v odsek u 4 a návodu v odsekoch 29 až 46) podniku sa odporúča, ale nevyžaduje sa:
i) upraviť začiatočný zostatok nerozdelených ziskov za skoršie prezento vané obdobia, za ktoré bola
táto objektívna hodnota verejne zverejnená; a
ii) prepočítať porovnateľné informácie pre tieto obdobia; a
b) ak podnik predtým verejne nezverejnil informácie opísané v bode a), pod nik by nemal prepočítať
porovnateľné informácie a mal by túto skutočnosť zverejniť.
71. Tento štandard požaduje odlišné riešenie od základného a prípustného alt ernatívneho riešenia pre zmeny
vúčtovnýchzásadáchpodľaIAS8,Čistýziskalebostratazaobdobie,zákla dnéchybyazmenyvúčtovných
zásadách.IAS8požaduje,abyboliporovnateľnéinformácieprepočítané( základnériešenie)aleboabyboli
dodatočnéproformaporovnateľnéinformácienaprepočítanomzákladezve rejnené(povolenéalternatívne
riešenie), pokiaľ to nie je neuskutočniteľné.
72. Akpodnikprijímatentoštandardpoprvýkrát,úpravazačiatočnéhozostat kunerozdelenýchziskovzahŕňa
reklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z precenenia pre inves tície v nehnuteľnostiach.
Model oceňovania v obstarávacej cene
73. IAS8platínaakékoľvekzmenyvúčtovnýchzásadách,ktorévzniknú,akpodn ikprijmetentoštandardpo
prvýkrát a vyberie si na používanie model oceňovania v obstarávacej cene. Dosah zmeny v účtovných
zásadách zahŕňa reklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z prec enenia pre investície
v nehnuteľnostiach.378 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
DÁTUM ÚČINNOSTI
74. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézá vierkyzostavenézaobdobie
začínajúce 1. januára 2001 alebo neskôr. Odporúča sa ho uplatňovať skôr. A k podnik uplatňuje tento
štandard na obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2001, podnik by mal túto skutočnosť zverejniť.
75. Tento štandard nahrádza IAS 25, Účtovanie finančných investícií, vzhľad om na investície
v nehnuteľnostiach.
MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 41
Poľnohospodárstvo
TentomedzinárodnýúčtovnýštandardbolschválenýpredsedníctvomRadyI ASvdecembri2000astávasaúčinným
pre účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 20 03 alebo neskôr.
ÚVOD
1.IAS 41 stanovuje účtovné riešenie, prekladanie účtovnej závierky a zvere jnenia súvisiace
s poľnohospodárskou činnosťou, záležitosť, ktorá nie je obsiahnutá v iný ch Medzinárodných účtovných
štandardoch. Poľnohospodárska činnosť je podnikové riadenie biologick ej premeny žijúcich zvierat alebo
rastlín (biologický majetok) na predaj, na poľnohospodársku produkciu a lebo na ďalší biologický majetok.
2.IAS 41 stanovuje, okrem iného, účtovné riešenie pre biologický majetok po čas obdobia rastu, degenerácie,
výroby a rozmnožovania a pre prvotné ocenenie poľnohospodárskej produkc ie v čase zberu úrody. To si
vyžaduje oceňovanie objektívnou hodnotou zníženou o odhadované predajn é náklady z prvotného
vykazovania biologických majetku do okamihu zberu úrody, iné ako keď sa ob jektívna hodnota nemôže
spoľahlivo stanoviť pri prvotnom vykazovaní. IAS 41 sa však nezaoberá spr acovaním poľnohospodárskej
produkcie po zbere úrody, ako napríklad spracovaním hrozna na víno a vlny n a priadzu.
3.Predpokladása,žeobjektívnuhodnotubiologickéhomajetkujemožnéspoľ ahlivostanoviť.Tentopredpoklad
jevšakmožnévyvrátiťlenpriprvotnomvykazovaníprebiologickýmajetok ,prektoréniesúdostupnétrhovo
určené ceny alebo hodnoty a pre ktoré sú alternatívne odhady objektívnej h odnoty určené jednoznačne
nespoľahlivo. V takomto prípade IAS 41 požaduje, aby podnik ocenil takéto biologický majetok jeho
obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky akumulo vané straty zo zníženia
hodnoty. Len čo je možné objektívnu hodnotu takéhoto biologického majetk u možné spoľahlivo stanoviť,
podnik by ho mal oceniť jeho objektívnou hodnotou zníženou o odhadované pr edajné náklady. Podnik by
mal vo všetkých prípadoch oceniť poľnohospodársku produkciu v okamihu zb eru úrody jej objektívnou
hodnotou zníženou o odhadované predajné náklady.
4.IAS 41 požaduje, aby zmena objektívnej hodnoty zníženej o odhadované pred ajné náklady biologického
nehnuteľnostíbolazahrnutádočistéhoziskualebostratyzaobdobie,vkt oromvznikla.Vpoľnohospodárskej
činnosti sa zmenou fyzických vlastností živého zvieraťa alebo rastliny z vyšujú alebo znižujú hospodárske
požitky podniku. Podľa transakčne založeného účtovného modelu oceňovan ia históriou vývoja nákladov,
podnik lesného hospodárstva by nemohol vykazovať žiaden príjem až do prve j ťažby alebo predaja, možno
až po 30 rokoch po vysadení. Na druhej strane, účtovný model, ktorý účtuje a oceňuje biologický rast
použitím súčasných objektívnych hodnôt, vykazuje zmeny objektívnej hod noty v priebehu obdobia medzi
vysadením a ťažbou.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 379
5.IAS 41 nestanovuje nové zásady pre pozemok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou. Namiesto toho,
podnik dodržiava IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia alebo IAS 40, investície v nehnuteľnostiach,
v závislosti od toho, ktorý štandard je za daných okolností vhodný. IAS 16 v yžaduje, aby sa pozemok
oceňoval buď jeho obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulované strat y zo zníženia hodnoty alebo
precenenou hodnotou. IAS 40 vyžaduje, aby sa pozemok, ktorý je investičný m majetkom, oceňoval jeho
objektívnou hodnotou alebo obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulo vané straty zo zníženia
hodnoty.Biologickýmajetok,ktorýjefyzickyspojenýspozemkom(akonap ríkladstromyvlesnomporaste)
sa oceňuje jeho objektívna hodnotou znížená o odhadované predajné náklad y oddelene od pozemku.
6.IAS 41 požaduje, aby sa nepodmienená štátna dotácia súvisiaca s biologick ým majetkom, oceneným jeho
objektívnou hodnotou zníženou o odhadované predajné náklady, účtovala a ko výnos vtedy a len vtedy, ak
sa štátna dotácia stáva pohľadávkou. Ak je štátna dotácia podmienená vrát ane prípadu, keď štátna dotácia
vyžadujeodpodniku,abysaneangažovalvovymedzenejpoľnohospodárskej činnosti,podnikbymalúčtovať
štátnu dotáciu ako výnos vtedy a len vtedy, ak sú podmienky spojené s dotáci ou splnené. Ak štátna dotácia
súvisísbiologickýmmajetkomocenenýmjehoobstarávacoucenouzníženou ovšetkyakumulovanéodpisy
a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty, uplatňuje sa IAS 20, vyka zovanie štátnych dotácií
a zverejňovanie štátnej podpory.
7.IAS 41 je účinný pre ročné účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré zač ínajú 1. januára 2003 alebo
neskôr. Odporúča sa skoršia aplikácia.
8.IAS41neustanovujebližšieurčenéprechodnéustanovenia.PrijatieIAS4 1jevykázanévsúladesIAS8,čistý
zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách.
9.VpríloheAsúuvedenéilustratívnepríkladyuplatňovaniaIAS41.Vpríloh eB,Základprezávery,súzhrnuté
dôvody Rady pre prijatie požiadaviek stanovených v IAS 41.
OBSAH
Odseky
Cieľ 381
Rozsah 381
Definície 382
Definície súvisiace s poľnohospodárstvom 382
Všeobecné definície 382
Vykazovanie a oceňovanie 383
Zisky a straty 385
Neschopnosť spoľahlivo stanoviť objektívnu hodnotu 385Štátne dotácie 385
Prezentácia a zverejňovanie 386
Prezentácia 386
Zverejňovanie 386
Všeobecne 386
Dodatočné zverejňovanie pre biologický majetok, pri ktorom nie je možné s poľahlivo stanoviť objek-
tívnu hodnotu388380 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Štátne dotácie 388
Dátum účinnosti a prechodu 388
Štandardy, ktoré boli vytlačené polotučnou kurzívou, by sa mali chápať v k ontexte s podkladovým materiálom
anávodomnauplatňovanievtomtoštandard eavkontextes„PredslovomkMedzinárodnýmúčtovnýmštandardom“.
Medzinárodnéúčtovnéštandardyniesúurčenénauplatňovanienanevýznam népoložky(pozriodsek12predslovu).
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné riešenie, prekladanie účtovn ej závierky a zverejnenia súvisiace
s poľnohospodárskou činnosťou.
ROZSAH
1.Tento štandard by sa mal uplatňovať pri vykazovaní týchto položiek, ak súv isia s poľnohospodárskou
činnosťou:
a) biologický majetok;
b) poľnohospodárska produkcia v okamihu zberu úrody; ac) štátne dotácie, na ktoré sa vzťahujú odseky 34 až 35.
2.
Tento štandard sa nevzťahuje na:
a) pozemky, ktorých sa týka poľnohospodárska činnosť (pozri IAS 16, Nehnu teľnosti, stroje a zariadenia
a IAS 40, Investície v nehnuteľnostiach); a
b) nehmotný majetok, ktoré súvisia s poľnohospodárskou činnosťou (pozri IAS 38, Nehmotný majetok).
3.Tento štandard platí pre poľnohospodárske produkty, ktoré sú zozbieraný mi produktmi biologických
majetku podniku len v okamihu zberu úrody. Potom sa uplatňuje IAS 2, Zásoby , alebo iný použiteľný
medzinárodnýúčtovnýštandard.Podľatohosatentoštandardnezaoberáso spracovanímpoľnohospodárskej
produkcie po zbere úrody, ako napríklad spracovaním hrozna na víno vináro m, ktorý hrozno vypestoval.
Keďže takéto spracovanie môže byť logickým a prirodzeným rozšírením poľn ohospodárskej činnosti
a prebiehajúce udalosti môžu priniesť určitú podobnosť s biologickou pre menou, takéto spracovanie nie je
zahrnuté do definície poľnohospodárskej činnosti v tomto štandarde.
4.Vtejtotabuľkesúuvedenépríkladybiologickýchmajetku,poľnohospodár skejprodukcieaproduktov,ktoré
sú výsledkom spracovania po zbere úrody:
Biologický majetok Poľnohospodárska produkciaProdukty, ktoré sú výsledkom
spracovania po zbere úrody
Ovce Vlna Priadza, koberce
Stromy v lesnom poraste Guľatina RezivoRastliny Bavlna Nite, odevy
Zozbieraná trstina Cukor
Dojnice Mlieko SyrOšípané Trupy Klobásy, údená šunkaKríky List Čaj, sušený tabakViniče Hrozno VínoOvocné stromy Pozberané ovocie Spracované ovocie13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 381
DEFINÍCIE
Definície súvisiace s poľnohospodárstvom
5.V tomto štandarde sa tieto pojmy používajú v uvedenom význame:
Poľnohospodárska činnosť je podnikové riadenie biologickej premeny bio logického majetku na predaj,
na poľnohospodársku produkciu alebo na ďalší biologický majetok.
Poľnohospodárska produkcia je zozbieraný produkt biologických majetku podniku.
Biologickým majetkom je živé zviera alebo rastlina.
Biologická premena zahŕňa procesy rastu, degenerácie, produkcie a rozmn ožovania, ktoré sú príčinou
kvalitatívnych alebo kvantitatívnych zmien biologického majetku.Skupina biologických majetku je súhrn živých zvierat alebo rastlín.Zber úrody je oddelenie produkcie od biologického majetku alebo skončeni e životných procesov
biologického majetku.
6.
Poľnohospodárskačinnosťsavzťahujenarozmanitýrozsahčinností;napr íkladchovdobytka,lesníctvo,zber
úrody raz do roka alebo počas viacerých rokov, obrábanie ovocných sadov a p lantáží, kvetinárstvo
a vodohospodárstvo (vrátane chovu rýb). V rámci tejto rozmanitosti exist ujú určité spoločné črty:
a) schopnosť meniť sa: živé zvieratá a rastliny sú schopné biologickej pre meny;
b) riadenie zmeny: riadenie uľahčuje biologickú premenu zlepšením alebo aspoň stabilizáciou podmienok
nevyhnutnýchnauskutočnenieprocesu(napríkladúrovnevýživnosti,vlh kosť,teplota,plodnosťasvetlo).
Takéto riadenie odlišuje poľnohospodársku činnosť od ostatných činnost í. Napríklad zbieranie úrody
z neriadených zdrojov (ako je morský rybolov a odlesňovanie) nie je poľnoh ospodárskou činnosťou; a
c) oceňovanie zmeny: zmena kvality (napríklad genetická vlastnosť, hust ota, zrelosť, tuková vrstva, obsah
bielkovín a sila vlákna) alebo kvantity (napríklad potomstvo, hmotnosť, kubické metre, dĺžka alebo
priemervláknaapočetpúčikov)spôsobenábiologickoupremenousaoceňuj easledujeakosúčasťbežnej
funkcie riadenia.
7.Biologická premena má za následok tieto druhy výsledkov:
a) zmenymajetkuprostredníctvomi)rastu(zvýšeniekvantityalebozlepš eniekvalityzvieraťaaleborastliny);
ii)degenerácie(zníženiekvantityalebozhoršeniekvalityzvieraťaale borastliny);aleboiii)rozmnožovania
(vytváranie ďalších živých zvierat alebo rastlín); alebo
b) výroba poľnohospodárskych produktov, napríklad latex, čajové listy, vlna a mlieko.
Všeobecné definície
8.Nasledujúce výrazy, ktoré sa používajú v tomto štandarde, majú tieto vyme dzené významy:
Aktívny trh je trh, na ktorom existujú všetky tieto podmienky:a) položky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;b) v akomkoľvek čase bežne môžu byť ochotní kupujúci a predávajúci; ac) ceny sú verejnosti k dispozícii.Účtovná hodnota je hodnota, v ktorej sa majetok účtuje v súvahe.382 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Objektívna hodnota je suma, za ktorú môže sa majetok vymeneniť alebo záväz ok vyrovnať v nezávislej
transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi zúčastnenými s tranami.
Štátnedotáciesúdotácie,ktorésúvymedzenévIAS20,Vykazovanieštátny chdotáciíazverejňovanieštátnej
pomoci.
9.Objektívna hodnota majetku vychádza z jeho súčasného umiestnenia a stavu . Z toho napríklad vyplýva, že
objektívna hodnota dobytka na farme je cenou dobytka na relevantnom trhu, ktorá je znížená o prepravné
a iné náklady súvisiace s privedením dobytka na trh.
VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE
10. Podnik by mal účtovať biologický majetok alebo poľnohospodárska produkc ia vtedy a len vtedy, ak:
a) podnik riadi majetok v dôsledku minulých udalostí;
b) je pravdepodobné, že budúce hospodárske požitky spojené s majetkom bud ú plynúť do podniku; a
c) objektívnu hodnotu alebo obstarávaciu cenu majetku je možné spoľahliv o stanoviť.
11. V poľnohospodárskej činnosti sa kontrola môže preukázať napríklad právn ym vlastníctvom dobytka
a značkovaním alebo iným označením dobytka pri získaní, narodení alebo sk ončením pridájania. Budúce
požitky sa zvyčajne stanovia ocenením významných fyzických vlastností.
12. Biologický majetok by sa mali oceniť pri prvotnom vykazovaní a ku každému s úvahovému dňu svojou
objektívnou hodnotou zníženou o odhadované predajné náklady, s výnimkou prípadu, ktorý je uvedený
v odseku 30, keď sa objektívna hodnota nemôže spoľahlivo stanoviť.
13. Poľnohospodárska produkcia zozbieraná z biologického majetku podniku b y sa mali oceniť svojou
objektívnou hodnotou zníženou o odhadované predajné náklady v okamihu zb eru úrody. Takýmto
ocenenímjeobstarávaciacenaktomutodátumu,keďplatíIAS2,zásobyaleb oinýpoužiteľnýmedzinárodný
účtovný štandard.
14. Predajné náklady zahŕňajú provízie maklérom a sprostredkovateľom, popl atky regulačným orgánom
akomoditnýmburzám,danezprevoduaclá.Medzipredajnénákladynepatria prepravnéaostatnénáklady
nevyhnutné na umiestnenie majetku na trh.
15. Určenie objektívnej hodnoty pre biologický majetok alebo poľnohospodár ska produkcia je možné uľahčiť
zoskupením biologických majetku alebo poľnohospodárskej produkcie pod ľa významných vlastností,
napríkladpodľavekualebokvality.Podniksivolívlastnostizodpovedaj úcevlastnostiampoužitýmnatrhu
ako základ pre cenotvorbu.
16. Podniky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojich biologických majetku a lebo poľnohospodárskej
produkciekbudúcemudátumu.Zmluvnécenyniesúnevyhnutnedôležitépriu rčeníobjektívnejhodnoty,
pretože objektívna hodnota odráža existujúci trh, na ktorom by mohli ocho tní kupujúci a predávajúci
vstúpiť do transakcie. Následkom toho sa objektívna hodnota biologickéh o majetku alebo
poľnohospodárskej produkcie neupravuje z dôvodu existencie zmluvy. V ni ektorých prípadoch môže byť
zmluva o predaji biologického majetku alebo poľnohospodárskej produkci e nevýhodnou zmluvou podľa
vymedzenia v IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky . Pre nevýhodné zmluvy
platí IAS 37.
17. Akexistujeaktívnytrhpreniektorébiologickýmajetokalebopoľnohospo dárskuprodukciu,kótovanácena
na takomto trhu je vhodným základom na určenie objektívnej hodnoty tohto m ajetku. Ak má niektorý
podnikprístupkrozdielnymaktívnymtrhom,potomtentopodnikpoužijena jvýznamnejšítrh.Napríklad,
akmápodnikprístupkdvomaktívnymtrhom,použilbycenuexistujúcunatrh u,ktorejpoužitieočakáva.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 383
18. Akaktívnytrhneexistuje,podnikpoužívapriurčeníobjektívnejhodnoty jedenaleboviacztýchtozdrojov,
ak sú dostupné:
a) cena poslednej trhovej transakcie, ak sa nevyskytla žiadna významná zm ena ekonomických okolností
medzi dátumom transakcie a súvahovým dňom;
b) trhové ceny pre podobný majetok s úpravou, ktorá odráža rozdiely; a
c) sektorové kritéria, ako napríklad hodnota ovocného sadu vyjadrená na v yvážaný zásobník, bušel alebo
hektár a hodnota dobytka vyjadrená na kilogram mäsa.
19. V niektorých prípadoch môžu z informačných zdrojov uvedených v odseku 18 v yplývať rozdielne závery,
pokiaľideoobjektívnuhodnotubiologickéhomajetkualebopoľnohospodá rskejprodukcie.Podnikpretieto
rozdiely zvažuje dôvody, aby sa dosiahol najspoľahlivejší odhad objektí vnej hodnoty v rámci relatívne
malého rozsahu prijateľných odhadov.
20. Ceny alebo hodnoty určené trhom nemôžu byť za určitých okolností dostupné pre biologický majetok pri
jehoexistujúcomstave.Vtakejtosituáciipodnikpoužívasúčasnúhodnot uočakávanýchčistýchpeňažných
tokov z majetku, diskontovaných súčasnou trhovo určenou sadzbou pred zda nením pri určovaní
objektívnej hodnoty.
21. Cieľom výpočtu súčasnej hodnoty očakávaných čistých peňažných tokov je u rčiť objektívnu hodnotu
biologického majetku pri jeho existujúcom umiestnení a stave. Podnik to z važuje pri určovaní vhodnej
diskontnej sadzby, ktorá sa má použiť a pri odhade očakávaných čistých peň ažných tokov. Súčasný stav
biologického majetku vylučuje akékoľvek zvýšenia hodnoty z dodatočnej b iologickej premeny a budúcich
činností podniku, ako napríklad tie, ktoré súvisia so zlepšením budúcej b iologickej premeny, zberu úrody
alebo predaja.
22. Podnik nezahŕňa všetky peňažné toky z financovania nehnuteľností, zdane nia alebo z obnovy pôvodného
biologickéhomajetkupozbereúrody(napríkladnákladynaznovuvysadeni estromovvlesnomporastepo
ťažbe).
23. Pri odsúhlasovaní ceny v nezávislej transakcii, informovaní, dobrovoľn e súhlasiaci kupujúci a predávajúci
zvažujú možnosť odchýlok v peňažných tokoch. Z toho vyplýva, že objektívn a hodnota odráža možnosť
takýchto odchýlok. Podľa toho, podnik začleňuje očakávania o možných odc hýlkach v peňažných tokoch
buďdoočakávanýchpeňažnýchtokovalebodiskontnejsadzbyalebodonejak ejkombinácietýchtodvoch
položiek. Pri určovaní diskontnej sadzby podnik používa predpoklady kon zistentné s tými, ktoré boli
použité pri odhade očakávaných peňažných tokov, aby sa odstránil účinok n iektorých predpokladov
dvojnásobne započítaných alebo ignorovaných.
24. Cena sa môže niekedy približovať objektívnej hodnote, najmä keď:
a) od vzniku počiatočnej obstarávacej ceny (napríklad pre sadenice ovocn ých stromov vysadených
okamžite pred súvahovým dňom) sa uskutočnila malá biologická premena; al ebo
b) neočakáva sa významný vplyv biologickej premeny na cenu (napríklad pre prvotný rast v 30-ročnom
výrobnom cykle borovicového porastu).
25. Biologický majetok je často fyzicky spojený s pozemkom (napríklad stromy v lesnom poraste). Pre
biologickýmajetokspojenýspozemkomnemôžeexistovaťsamostatnýtrh,a leaktívnytrhmôžeexistovať
prekombinovanýmajetok,toznamenáprebiologickýmajetok,nekultivova núpôduameliorácieakosúbor.
Podnik môže použiť informácie týkajúce sa kombinovaných majetku na určen ie objektívnej hodnoty pre
biologický majetok. Napríklad objektívna hodnota nekultivovanej pôdy a meliorácií sa môže odpočítať od
objektívnej hodnoty kombinovaného majetku na dosiahnutie objektívnej h odnoty biologického majetku.384 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Zisky a straty
26. Zisk alebo strata vznikajúce pri prvotnom vykazovaní biologického majet ku pri objektívnej hodnote
zníženejoodhadovanépredajnénákladyazozmenyobjektívnejhodnotyzní ženejoodhadovanépredajné
nákladybiologickéhomajetkubysamalizahrnúťdočistéhoziskualebostr atyzaobdobie,vktoromvznikli.
27. Strata môže vzniknúť pri prvotnom vykazovaní biologického majetku, pret ože odhadované predajné
náklady sa odpočítajú pri určovaní objektívnej hodnoty zníženej o odhado vané predajné náklady
biologickéhomajetku.Ziskmôževzniknúťpriprvotnomvykazovaníbiolog ickéhomajetku,napríkladkeď
sa narodí teľa.
28. Ziskalebostratavznikajúcepriprvotnomvykazovanípoľnohospodárskej produkcieobjektívnouhodnotou
zníženou o odhadované predajné náklady by sa mali zahrnúť do čistého zisku alebo do straty za obdobie,
v ktorom vznikli.
29. Zisk alebo strata môže vzniknúť pri prvotnom vykazovaní poľnohospodársk ej produkcie ako výsledok
zberu úrody.
Neschopnosť spoľahlivo stanoviť objektívnu hodnotu
30. Predpokladá sa, že objektívnu hodnotu biologického majetku je možné stan oviť spoľahlivo. Tento
predpoklad je však možné vyvrátiť len pri prvotnom vykazovaní pre biologi cký majetok, pre ktoré nie sú
dostupnétrhovourčenécenyalebohodnotyaprektorésúalternatívneodha dyobjektívnejhodnotyurčené
jednoznačne nespoľahlivo. V takomto prípade by sa malo toto biologický ma jetok oceniť obstarávacou
cenou zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty. Len čo
sa objektívna hodnota takéhoto biologického majetku stane spoľahlivo st anoviteľnou, podnik by ho mal
oceniť jeho objektívnou hodnotou zníženou o odhadované predajné náklady .
31. Predpoklad v odseku 30 je možné vyvrátiť len pri prvotnom vykazovaní. Podn ik, ktorý predtým ocenil
biologický majetok jeho objektívnou hodnotou zníženou o odhadované pred ajné náklady pokračuje
v oceňovaní biologického majetku jeho objektívnou hodnotou zníženou o od hadované predajné náklady
až do vyradenia.
32. Vkaždomprípade,podnikoceňujepoľnohospodárskuprodukciuvčasezberu úrodyobjektívnouhodnotou
zníženou o odhadované predajné náklady. Tento štandard odráža názor, že o bjektívnu hodnotu
poľnohospodárskej produkcie v čase zberu úrody je možné vždy spoľahlivo s tanoviť.
33. Pri určovaní obstarávacej ceny, akumulovaných odpisov a akumulovaných s trát zo zníženia hodnoty,
podnikberiedoúvahyIAS2,zásoby,IAS16,nehnuteľnosti,strojeazariad eniaaIAS36,zníženiehodnoty
majetku.
ŠTÁTNE DOTÁCIE
34. Nepodmienená štátna dotácia súvisiaca s biologickým majetkom oceneným j eho objektívnou hodnotou
zníženou o odhadované predajné náklady by sa mala účtovať ako výnos vtedy a len vtedy, ak sa štátna
dotácia stáva pohľadávkou.
35. Akještátnadotácia,ktorásúvisísbiologickýmmajetkomocenenýmjehoob jektívnouhodnotouzníženou
o odhadované predajné náklady, podmienená, vrátane prípadov, keď štátna dotácia vyžaduje od podniku,
abysaneangažovalvbližšieurčenejpoľnohospodárskejčinnosti,podnik bymalúčtovaťštátnudotáciuako
výnos vtedy a len vtedy, ak sú podmienky spojené s dotáciou splnené.
36. Podmienky štátnych dotácií sa menia. Napríklad pri štátnej dotácii sa môž e od podniku vyžadovať, aby
hospodárilvurčitejlokalitepäťrokovavyžaduje,abypodnikvrátilcelú štátnudotáciu,akbudehospodáriť
menej ako päť rokov. V tomto prípade sa štátna dotácia neúčtuje ako výnos až do uplynutia piatich päť
rokov.Akvšakštátnadotáciaumožňuje,abybolačasťštátnejdotáciepone chanánazákladeplynutiačasu,
podnik účtuje štátnu dotáciu ako výnos na základe pomeru pripadajúceho na časové obdobie.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 385
37. Ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oceneného jeho obstarávac ou cenou zníženou o všetky
akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty (pozr i odsek 30), uplatňuje sa IAS
20, vykazovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej podpory.
38. Tentoštandardvyžadujepostup,ktorýjeodlišnýodIAS20,aksaštátnadot áciatýkabiologickéhomajetku
ocenenéhojehoobjektívnouhodnotouzníženouopredajnénákladyaleboak saprištátnejdotáciivyžaduje
od podniku, aby sa neangažoval v bližšie určenej poľnohospodárskej činno sti. IAS 20 platí len na štátnu
dotáciu týkajúcu sa biologického majetku oceneného jeho obstarávacou ce nou zníženou o všetky
akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty.
PREZENTÁCIA A ZVEREJŇOVANIE
Prezentácia
39. Podnik by mal predkladať účtovnú hodnotu svojich biologických majetku od delene prakticky vo svojej
súvahe.
Zverejňovanie V
šeobecne
40. Podnik by mal zverejniť súhrnný zisk alebo stratu vznikajúce počas bežnéh o obdobia pri prvotnom
vykazovaníbiologickýchmajetkuapoľnohospodárskejprodukcieazozmen yobjektívnejhodnotyzníženej
o odhadované predajné náklady biologických majetku.
41. Podnik by mal poskytnúť opis každej skupiny biologických majetku.
42. Zverejnenie požadované odsekom 41 môže byť v podobe slovného alebo kvanti fikovaného opisu.
43. Podnikusaodporúčaposkytnúťkvantifikovanýopiskaždejskupinybiolog ickýchmajetku,pričomsapodľa
vhodnosti rozlišuje medzi konzumovateľnými a plodiacimi biologickým ma jetkom alebo zrelými
anezrelýmibiologickýmmajetkom.Napríkladpodnikmôžezverejniťúčtov néhodnotykonzumovateľných
biologických majetku a plodiacich biologických majetku podľa skupiny. P odnik môže ďalej rozdeliť tieto
účtovné hodnoty na zrelý a nezrelý majetok. Toto rozlišovanie poskytne in formácie, ktoré môžu pomôcť
pri posúdení načasovania budúcich peňažných tokov. Podnik zverejňuje vý chodiskový základ pre takéto
rozlíšenie.
44. Konzumovateľnýbiologickýmajetokjeten,ktorýsazozbieraakopoľnohos podárskeproduktyalebopredá
ako biologický majetok. Príkladom konzumovateľných biologických majet ku je dobytok určený
na produkciu mäsa, dobytok chovaný na predaj, ryby z chovu, plodiny ako nap ríklad kukurica a pšenica
astromypestovanénarezivo.Plodiacimbiologickýmmajetkomjemajetoko dlišnýodkonzumovateľného
biologickoho majetku; napríklad dobytok, ktorý produkuje mlieko, vinná réva, ovocné stromy, stromy,
z ktorých sa zbiera palivové drevo, pričom tieto stromy zostávajú zachova né. Plodiaci biologický majetok
nie je poľnohospodársky produkt, ale má skôr vlastnosť sebaregenerácie.
45. Biologickýmajetoksamôžezatrieďovaťbuďakozrelýbiologickýmajetoka lebonezrelýbiologickýmajetok.
Zrelý biologický majetok je majetok, ktorý dosiahol vlastnosti potrebné na zber (pre konzumovateľný
biologickýmajetok)aleboktorýjeschopnýuniesťpravidelnýzberúrody( preplodiacibiologickýmajetok).
46. Ak podnik niekde inde nezverejní informácie uverejnené spolu s účtovnou z ávierkou, mal by opísať:
a) charakter svojich činností, so zahrnutím každej skupiny biologických majetku; a386 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
b) nefinančné kritériá alebo odhady fyzikálnych veličín:
i) každej skupiny biologických majetku podniku ku koncu obdobia; a
ii) objem poľnohospodárskej produkcie za toto obdobie.
47. Podnikbymalzverejniťmetódyavýznamnépredpokladypoužitépriurčovan íobjektívnejhodnotykaždej
skupiny poľnohospodárskej produkcie v čase zberu úrody a každej skupiny b iologických majetku.
48. Podnikbymalzverejniťobjektívnuhodnotupoľnohospodárskejprodukcie zozbieranejpočasdanéobdobia
zníženú o predajné náklady, ktorá bola určená v čase zberu úrody.
49. Podnik by mal zverejniť:
a) existenciu a účtovné hodnoty biologických majetku, ktorých právo je ob medzené a účtovné hodnoty
biologických majetku zaistených ako záruka za záväzky;
b) hodnotu záväzkov pre rozvoj alebo získanie biologických majetku; ac) stratégie riadenia finančného rizika, ktoré súvisia s poľnohospodárs kou činnosťou.
50.
Podnik by mal predložiť zosúladenie zmien v účtovnej hodnote biologickýc h majetku medzi začiatkom
akoncombežnéhoobdobia.Porovnávacieinformáciesanevyžadujú.Zosúla deniebymaloobsahovaťtieto
položky:
a) zisk alebo strata, ktoré vyplývajú zo zmeny objektívnej hodnoty znížen ej o odhadované predajné
náklady;
b) zvýšenie spôsobené nákupmi;c) zníženie spôsobené predajom;d) zníženie spôsobené zberom úrody;e) zvýšenie vyplývajúce z podnikových kombinácií;f) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky zahr aničného subjektu; a
g) ostatné zmeny.
51.
Objektívna hodnota znížená o odhadované predajné náklady biologického m ajetku sa môže zmeniť tak
v dôsledku fyzických zmien ako aj cenových zmien na trhu. Oddelené zverejn enie fyzických a cenových
zmienjevhodnéprioceňovanívýnosnostibežnéhoobdobiaabudúcichvyhli adok,najmävtedy,akvýrobný
cyklus trvá viac ako jeden rok. V takýchto prípadoch sa podniku odporúča zv erejniť, podľa skupín alebo
inak,objemzmenyobjektívnejhodnotyzníženejoodhadovanépredajnénák ladyzahrnutýdočistéhozisku
astratyvdôsledkufyzickýchzmienalebovdôsledkucenovýchzmien.Tieto informáciesúvovšeobecnosti
menej užitočné, ak je výrobný cyklus menej ako jeden rok (napríklad pri cho ve kurčiat alebo pestovaní
obilných plodín).
52. Biologická premena má za následok niekoľko druhov fyzickej zmeny – rast, d egenerácia, výroba
arozmnožovanie,zktorýchkaždájepozorovateľnáamerateľná.Každáztýc htofyzickýchzmienmápriamy
vzťah k budúcim ekonomickým požitkom. Zmena objektívnej hodnoty biologi ckého majetku spôsobená
zberom úrody je taktiež zmenou fyzickou.
53. Poľnohospodárskačinnosťječastovystavenápoveternostným,zdravotný maostatnýmprírodnýmrizikám.
Ak nastane situácia, že kvôli jej rozsahu, podstate alebo výskytu je dôlež ité pochopiť výkonnosť podniku
zadanéobdobie,charakterasumasúvisiacichpoložiekpríjmovavýdavkov sazverejňujúpodľaIAS8,čistý
zisk alebo strata za dané obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásad ách. Príkladmi sú ohniská
nákazlivej choroby, povodeň, veľké suchá alebo silné mrazy a mor hmyzu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 387
Dodatočné zverejňovanie pre biologický majetok, priktorom nie je možné s poľahlivo stanoviť
objektívnu hodnotu
54. Ak podnik oceňuje biologický majetok jeho obstarávacou cenou zníženou o v šetky akumulované odpisy
avšetkyakumulovanéstratyzozníženiahodnoty(pozriodsek30)nakoncio bdobia,tentopodnikbymal
zverejniť pre takýto biologický majetok:
a) opis týchto biologických majetku;
b) vysvetlenie, prečo sa nedá spoľahlivo stanoviť objektívna hodnota;c) ak je to možné, rozsah odhadov, do rámca ktorého veľmi pravdepodobne pat rí objektívna hodnota;
d) použitá metóda odpisov;
e) doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby; af) hrubá účtovná hodnota a akumulované odpisy (zoskupené s akumulovanými stratami zo zníženia
hodnoty) na začiatku a na konci obdobia.
55.
Akpočasbežnéhoobdobiapodnikoceňujebiologickýmajetokjehoobstaráv acoucenouzníženouovšetky
akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty (pozr i odsek 30), podnik by mal
zverejniť všetok zisk alebo stratu účtovanú pri vyradení takéhoto biolog ického majetk u a v zosúladení
požadovanomodsekom50bymalzverejniťsumytýkajúcesanatakéhotobiolo gickéhomajetkuoddelene.
Zosúladenie by pritom malo obsahovať tieto sumy zahrnuté do čistého zisku alebo straty súvisiace
s uvedenými biologickým majetkom:
a) straty zo zníženia hodnoty;b) zrušenia strát zo zníženia hodnoty; ac) odpisy.
56.
Ak sa objektívna hodnota biologických majetku predtým oceneného jeho obs tarávacou cenou zníženou
o všetky akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodno ty stáva spoľahlivo
stanoviteľnou počas bežného obdobia, podnik by mal pre takýto biologický majetok zverejniť:
a) opis týchto biologických majetku;b) vysvetlenie, prečo sa objektívna hodnota stala spoľahlivo stanoviteľ nou; a
c) účinok tejto zmeny.
Štátne dotácie
57. Podnik by mal zverejniť v súvislosti s poľnohospodárskou činnosťou obsia hnutou v tomto štandarde tieto
informácie:
a) povahu a rozsah štátnych dotácií účtovaných v účtovnej závierke;b) nesplnené podmienky a ostatné podmienené skutočnosti spojené so štátn ymi dotáciami; a
c) významné zníženia očakávané v úrovni štátnych dotácií.
DÁTUM ÚČINNOSTI A PRECHODU
58. Tentomedzinárodnýúčtovnýštandardsastávaúčinnýmpreročnéúčtovnézá vierkyzostavenézaobdobia
začínajúce 1. januára 2003 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovani e. Ak podnik použije tento
štandard pre obdobia začínajúce pred 1. januárom 2003, mal by túto skutočn osť zverejniť.
59. Tento štandard neustanovuje bližšie určené prechodné ustanovenia. Prij atie tohto štandardu je vykázané
v súlade s IAS 8, Čistý zisk alebo strata za dané obdobie, základné chyby a zm eny v účtovných zásadách.388 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-1
Konzistentnosť – rôzne oceňovacie vzorce na zásoby
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 2, zásoby.
Formulácia problému
1.IAS 2.21 a 2.23 povoľujú rôzne oceňovacie vzorce (FIFO, metóda váženého ar itmetického priemeru cien
aleboLIFO)nazásoby,ktorésúbežnezameniteľnéaleboniesúvytvorenéao ddelenéprekonkrétneprojekty.
2.Problémom je, či môže podnik používať rôzne oceňovacie vzorce na rôzne typ y zásob.
Záver
3. Podnik by mal pre všetky zásoby, ktoré sú podobnej povahy a majú v podniku podobné využitie, používať
rovnaký vzorec na výpočet ceny. Pre zásoby, ktoré sú rôznej povahy a majú rô zne využitie (napr. určité
komodity používané v jednom segmente podnikania a rovnaký typ komodít pou žívaný v inom segmente
podnikania), môže byť odôvodnené používanie rôznych oceňovacích vzorco v. Odlišnosť v geografickom
umiestnení zásob (a v príslušných daňových predpisoch) sama osebe dostat očne neodôvodňuje používanie
rôznych oceňovacích vzorcov.
Dátum záveru: júl 1997.Dátum účinnosti: Obdobia začínajúce 1. januára 1999 alebo neskôr; odporú ča sa skoršie uplatňovanie.
Zmeny v účtovných zásadách by sa mali účtovať podľa prechodných požiadavi ek v IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-2
Konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôžičky
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 23, náklady na prijaté úvery a pôžičky.
Formulácia problému
1.
IAS 23.07 a 23.11 povoľuje výber buď:
a) vykazovania všetkých nákladov na prijaté úvery a pôžičky ako nákladu v o bdobí, s ktorým časovo
a vecne súvisia (základné riešenie); a13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 389
b) kapitalizácienákladovnaprijatéúveryapôžičky,ktorépriamosúvisi asobstaraním,zhotovenímalebo
výrobou kvalifikovateľných majetku ako súčasti obstarávacej ceny týcht o majetku (prípustné
alternatívne riešenie).
2.Problémom je, či by mal podnik, ktorý si vybral zásadu kapitalizácie nákla dov na prijaté úvery a pôžičky,
uplatňovať túto zásadu na celý kvalifikovateľný majetok, alebo či sa podn ik môže rozhodnúť kapitalizovať
náklady na prijaté úvery a pôžičky len pre určité vymedzené druhy kvalifik ovateľnéhoch majetku a
pre ostatné nie.
Záver
3. V prípade, že podnik uplatňuje prípustné alternatívne riešenie, malo b y sa toto riešenie uplatňovať
konzistentne na všetky náklady na prijaté úvery a pôžičky, ktoré priamo sú visia s obstaraním, zhotovením
alebovýroboukvalifikovateľnýchmajetkupodniku.Aksúsplnenévšetkyp odmienkyustanovenéIAS23.11,
podnik by mal pokračovať v kapitalizácii takýchto nákladov na prijaté úve ry a pôžičky aj vtedy, ak účtovná
hodnotamajetkuprevýšijehouhraditeľnúsumu.IAS23.19všakvysvetľuje ,žeúčtovnáhodnotamajetkuby
byť sa mala odpísať s cieľom vykázať straty zo zníženia hodnoty v týchto prí padoch.
Dátum záveru: júl 1997.
Dátum účinnosti: Obdobia začínajúce 1. januára 1998 alebo neskôr; odporú ča sa skoršie uplatňovanie.
Zmeny v účtovných zásadách by mali účtovať pomocou prechodných požiadavi ek IAS 23.30. Preto sa
podnik, ktorý používa prípustné alternatívne riešenie, môže rozhodnúť n ekapitalizovať všetky náklady
na prijaté úvery a pôžičky, ktoré vznikli pred dátumom účinnosti tejto int erpretácie.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-3
Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát z transakcií s pridruženými po dnikmi
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo.žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 28, účtovanie investícií do pridružených podnikov.
Formulácia problému
1.
Hoci IAS 28.16 odkazuje na postupy konsolidácie stanovené v IAS 27, neposk ytuje jasný návod
naeliminovanienerealizovanýchziskovastrátvznikajúcichzo„vzostup ných“alebo„zostupných“transakcií
medzi investorom (alebo jeho konsolidovanými dcérskymi podnikmi) a prid ruženými podnikmi.
„Vzostupnou“ transakciou je napr. predaj majetku pridruženého podniku i nvestorovi (alebo jeho
konsolidovaným dcérskym podnikom). „Zostupnou“ transakciou je napr. ma jetku investora (alebo jeho
konsolidovaných dcérskych podnikov) pridruženému podniku.
2.Problémom je, do akého rozsahu by mal investor eliminovať nerealizované z isky a straty vyplývajúce
ztransakciímedziinvestorom(alebojehokonsolidovanýmidcérskymipod nikmi)apridruženýmipodnikmi,
ktoré sú účtované pomocou metódy vlastného imania.
Záver
3. Ak je pridružený podnik účtovaný pomocou metódy vlastného imania, nere alizované zisky a straty
vyplývajúce zo „vzostupných“ a „zostupných“ transakcií medzi investoro m (alebo jeho konsolidovanými
dcérskymi podnikmi) a pridruženými podnikmi by mali byť eliminované v roz sahu investorovho podielu
v pridruženom podniku.390 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4. Nerealizované straty by nemali byť eliminované v rozsahu, v akom transa kcia poskytuje dôkaz o znížení
hodnoty prevedených majetku.
Dátum záveru: júl 1997Dátum účinnosti: obdobia začínajúce 1. januára 1998 alebo neskôr; odporú ča sa skoršie uplatňovanie.
Zmeny v účtovných zásadách by sa mali účtovať podľa prechodných požiadavi ek MÚŚ 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-6
Náklady na modifikáciu existujúceho softvéru
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: Rámcová osnova Rady IAS pre zostavovanie a prezentáciu účtovnej zá vierky.
Formulácia problému1.
Podnikymôžuvynaložiťznačnénákladynamodifikáciuexistujúcehosoftv érovéhosystému.Takétonáklady
samôžuvynaložiťnapr.nato,abysapodnikomumožnilopokračovaťvzamýšľ anejčinnostipoprechodedo
nového tisícročia (často nazývané „náklady na softvér roku 2000“), alebo po zavedení novej meny (napr.
„euro“),
2.Problémom je:
a) či takéto náklady môžu byť aktivované; a ak nie,
b) kedy by sa tieto náklady mali vykázať ako náklady.
3.Táto interpretácia sa nezaoberá a) s nákladmi na modifikáciu softvéru vyr obeného na predaj, b) s nákupmi
náhradného softvéru, c) so zlepšením systému („upgrade“ nad úroveň nevyh nutnú pre možnosť pokračovať
so systémom v očakávanom výkone, a d) s vykázaním strát zo znehodnotenia sp ojeného s existujúcim
počítačovým softvérom.
Záver
4.Nákladyvynaloženévsnahenahradiťaleboudržaťbudúcehospodárskepoži tky,ktorépodnikmôžeočakávať
zpôvodneohodnotenéhoštandarduvýkonnostiexistujúcehosoftvérového systému,bysamalivykázaťako
náklady vtedy a len vtedy, ak je vykonávaná obnova alebo údržba (napr. na um ožnenie činnosti systému
v pôvodnom zameraní po prechode do nového tisícročia alebo po zavedení eur a).
Zverejňovanie
5. Potrebazákladnýchmodifikáciísoftvérumôževiesťkuvznikuneistôt. VsúladesIAS1.08(revidovaný1997)
sa podnikom odporúča prezentovať okrem účtovnej závierky informácie o hl avných neistotách, ktorým sú
vystavené (napr. opis činností a výdavkov uskutočnených a plánovaných v b udúcich obdobiach vo vzťahu
k základným modifikáciám softvéru).
Dátum záveru: október 1997.
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnou1.júna1998.Zmenyv účtovnýchzásadáchbysamali
účtovať podľa prechodných požiadaviek MÚŚ 8.46.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 391
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-7
Zavedenie meny euro
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú potrebné uplatňovať na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 21, účinky zmien v kurzoch cudzích mien.
Formulácia problému
1.Od l. januára 1999 sa nadobudnutím účinnosti Hospodárskej a menovej únie ( EMÚ) euro stane menou
svlastnýmiprávamiavýmennékurzymedzieuromazúčastnenýminárodnýmim enamibudúneodvolateľne
stanovené, t. j. riziko následných kurzových rozdielov súvisiacich s tým ito menami je od tohto dátumu
eliminované.
2.ProblémomjeuplatňovanieIAS21naprechodznárodnýchmienzúčastnených členskýchštátovEurópskej
únie na euro („prechod“).
Záver
3. Požiadavky IAS 21 týkajúce sa prepočtu transakcií v cudzej mene a účtovn ej závierky zahraničných
prevádzok by sa mali prísne uplatňované na prechod. Rovnaký základ platí p re stanovovanie výmenných
kurzov v prípadoch, keď krajiny vstúpia do EMÚ v neskorších obdobiach.
4. Toto znamená najmä:
a) peňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce z transakcií by sa ma li naďalej prepočítavať
na vykazovanú menu závierkovým kurzom. Všetky výsledné kurzové rozdiely by sa mali okamžite
vykazovať ako výnosy alebo náklady, s tou výnimkou, že podnik by mal naďale j uplatňovať svoje
existujúceúčtovnézásadynakurzovéziskyastratysúvisiacesdevízovým iobchodmi,ktorésapoužívajú
na zníženie kurzového rizika pri budúcich transakciách alebo záväzkoch ( predpokladaný hedging);
b) kumulatívnekurzovérozdielysúvisiacesprepočtomúčtovnejzávierky zahraničnýchjednotiekbysamali
naďalejklasifikovaťakovlastnéimaniemalibysavykazovaťakovýnosyal ebonákladyjedineprivyradení
čistej investície v zahraničnom subjekte; a
c) kurzovérozdielyvyplývajúcezprepočtuzáväzkovvymenovanýchvzúčas tnenýchmenáchbysanemali
zahrnúť do účtovnej hodnoty súvisiacich majetku.
Dátum záveru: október 1997.
Dátumúčinnosti:tátointerpretáciasastávaúčinnou1.júna1998.Zmenyv účtovnýchzásadáchbysamali
účtovať podľa prechodných požiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-8
Prvé uplatnenie IAS ako východiskovej základne účtovníctva
Odsek11zIAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžadu je,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 1, prezentácia účtovnej závierky.392 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Formulácia problému
1.Podnik má záujem opísať svoju účtovnú závierku prvýkrát ako úplne v súlade s medzinárodným účtovným
štandardom („IAS“). Mohol napr. predtým prezentovať svoju účtovnú závie rku len pomocou národných
účtovných zásad („národné GAAP – všeobecne uznávané národné účtovné zása dy“) ako východiskovej
základne účtovníctva. Mohol tiež prezentovať svoju účtovnú závierku sča sti na základe národných GAAP
asčastinazákladeIA SavtakomprípadebysanárodnéGAAPpovažovalizapredchádzajúcuvýchodi skovú
základňu účtovníctva. IAS 1 (revidovaný 1997) a IAS 8 neposkytujú výslovn ý návod, ako účtovať prechod
z národných GAAP na IAS ako východiskovú základňu účtovníctva.
2.Problémom je:
a) ako by sa mala zostavovať a prezentovať účtovná závierka podniku v obdob í keď sa IAS prvýkrát plne
uplatňujú ako východisková základňa účtovníctva; a
b) keď sa IAS prvýkrát plne uplatňujú ako východisková základňa účtovníct va, ako by sa mali uplatňovať
osobitné prechodné ustanovenia stanovené v jednotlivých štandardoch a i nterpretáciách na zostatky
položiek, ktoré už existovali k dátumom účinnosti týchto štandardov a int erpretácií.
Záver3.
Vobdobí,keďsaIASuplatňujúprvýkrátakovýchodiskovázákladňaúčtovní ctva,účtovnázávierkapodniku
by sa mala zostaviť a prezentovať tak, ako keby bola účtovná závierka vždy z ostavovaná v súlade so
štandardmiainterpretáciamiplatnýmivobdobíprvéhouplatňovania.Pre toštandardyainterpretácieúčinné
v období prvého uplatňovania by sa mali uplatňovať spätne s výnimkou prípa dov, keď:
a) jednotlivé štandardy alebo interpretácie vyžadujú alebo povoľujú odl išné prechodné riešenie; alebo
b) sumu úpravy súvisiacej s predchádzajúcimi obdobiami nemožno spoľahli vo stanoviť.
4.Porovnateľné informácie by mali byť zostavené a prezentované v súlade s IA S.
5.Každá úprava vyplývajúca z prechodu na IAS by sa mala spracovať ako úprava p očiatočného zostatku
nerozdeleného zisku za obdobie, ktoré bolo ako prvé prezentované v súlade s IAS.
6.Keď sa IAS ako východisková základňa účtovníctva plne uplatňujú prvýkrát , podnik by mal uplatňovať
prechodnéustanoveniaplatnýchštandardovainterpretáciíibazaobdobi akončiacekdátumupredpísanému
v príslušných štandardoch a interpretáciách.
Zverejňovanie
7.V období, v ktorom sa IAS ako východisková základňa účtovníctva plne uplat ňujú prvýkrát, podnik by mal
zverejniť:
a) skutočnosť, že sumy úpravy počiatočného stavu nerozdeleného zisku nem ožno spoľahlivo určiť;
b) skutočnosť, že nie je prakticky možné poskytovanie porovnateľných inf ormácií; a
c) pre každý IAS, ktorý povoľuje výber z prechodných účtovných zásad, vybr anú zásadu.
8.Podnikom sa odporúča zverejniť v súvislosti so zverejneniami vyžadovaný mi podľa IAS 1.11 (revidovaný
1997) skutočnosť, že IAS sa plne uplatňujú prvýkrát.
Dátum záveru: január 1998.Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou 1. augusta 1998.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 393
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-9
Podnikové kombinácie – rozdelenie ako akvizícia alebo ako zlúčenie podie lov
Odsek11zIAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžadu je,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 22 (revidovaný 1998), podnikové kombinácie (1).
FORMULÁCIA PROBLÉMU
1.Vsnaherozdeliťpodnikovékombinácie,IAS22(revidovaný1998)(„IAS22“ )obsahujeajvšeobecnédefinície
o d s .8aa j dodatočné návod v odsekoch 10 až 12 pre akvizície a ods. 13 až 16 pre zlúčenia podielov. IAS
22 je presvedčený, že bude možné identifikovať nadobúdateľa v podstate vo všetkých prípadoch, a preto sa
očakáva výskyt zlúčenia podielov len za výnimočných okolností. Daný štan dard však neposkytuje výslovný
návod na vzájomné pôsobenie medzi definíciami a dvoma časťami, obsahujúc imi návod na akvizície
a zlúčenia podielov.
2.Problémom je:
a) ako majú byť definície a dodatočný návod IAS 22 interpretované a uplatňo vané pri klasifikovaní
podnikovej kombinácie a
b) čibynemuselabyťpodnikovákombináciapodľaIAS22klasifikovanáania koakvizícia,aniakozlúčenie
podielov.
3.Táto interpretácia sa nezaoberá transakciami medzi podnikmi pod spoločn ou kontrolou.
Záver
4. Podniková kombinácia by mala byť zaúčtovaná ako akvizícia, s výnimkou p rípadu, kedy nemožno
identifikovať nadobúdateľa. V podstate pri všetkých podnikových kombin áciách možno nadobúdateľa
identifikovať, t. j. akcionári jedného z kombinujúcich sa podnikov získa vajú kontrolu nad kombinovaným
podnikom.
5. Klasifikácia podnikovej kombinácie by mala byť založená na celkovom zh odnotení všetkých podstatných
skutočnostíaokolnostíkonkrétnejtransakcie.NávoddanýIAS22,poskyt ujepríkladyvýznamnýchfaktorov,
ktoré treba brať do úvahy, nie však povinný súbor podmienok, ktoré musia by ť splnené. Jednotlivé črty
kombinovaného podniku, ako je hlasovacie právo alebo pomerne objektívne hodnoty kombinujúcich sa
podnikov, by nemali byt’ hodnotené samostatne kvôli určeniu, ako by mala b yť podniková kombinácia
zaúčtovaná.
6. IAS22.15a),b)ac)opisujenevyhnutnévlastnostizlúčeniapodielov.P odnikbymalklasifikovaťpodnikovú
kombináciu ako akvizíciu, s výnimkou prípadu, keď sú prítomné všetky z tro ch uvedených vlastností.
Dokoncaajvtedy,aksúprítomnévšetkyztrochuvedenýchvlastností,podn ikbymalklasifikovaťpodnikovú
kombináciu ako zlúčenie podielov iba vtedy, ak podnik môže dokázať, že nem ožno identifikovať
nadobúdateľa.
7. Všetky podnikové kombinácie sú podľa IAS 22 buď „akvizíciou“, alebo „zl účením podielov“.
Dátum záveru: január 1998
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciastávasaúčinnouprepodnikovékombi nácie,ktoréboliprvotneúčtovne
vykázané v obdobiach, ktoré začínajú 1. augusta 1998 alebo neskôr.
(1) MÚŠ 22 (revidovaný 1993) bol nahradený MÚŠ 22 (revidovaný 1998), podniko vé kombinácie, s účinnosťou od 1. júla 1999.
Krížové odkazy v tejto interpretácii boli aktualizované na účely zosúlad enia s MÚŠ 22 revidovaný 1998).394 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-10
Štátna pomoc – bez konkrétneho vzťahu k prevádzkovým činnostiam
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 20, účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci .
Formulácia problému1.
Vniektorýchkrajináchmôžebyťštátnapomocpodnikomzameranánapovzbud eniealebodlhodobúpomoc
podnikateľskýchčinností,buďvurčitýchoblastiachalebopriemyselnýc hodvetviach.Podmienkynazískanie
tejto pomoci nemusia bezprostredne súvisieť s prevádzkovými činnosťami podniku. Príkladom takejto
pomoci sú prevody prostriedkov štátu podnikom, ktoré:
a) fungujú v konkrétnom priemyselnom odvetví;
b) pokračujú v činnosti v nedávno sprivatizovaných priemyselných odvetv iach alebo
c) začínajú alebo pokračujú v podnikaní v nerozvinutých oblastiach.
2.Je však problém, či je táto štátna pomoc „štátnou dotáciou“ v rámci rozsahu IAS 20, a preto by mala byť
zaúčtovaná v súlade s týmto štandardom.
Záver
3. ŠtátnapomocpodnikomspĺňadefiníciuštátnejdotácievIAS20,dokonca ajvtedy,akneexistujúžiadneiné
podmienky, ktoré sa presne vzťahujú na prevádzkové činnosti podniku, ako požiadavky fungovania
v určitých oblastiach alebo priemyselných odvetviach. Takéto dotácie by sa z tohto dôvodu nemali byt’
priamo účtovať v prospech vlastného imania.
Dátum záveru: január 1998Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou 1. augusta 1998. Zme ny v účtovných zásadách by sa
mali účtovať v súlade s prechodnými požiadavkami IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-11
Kurzy cudzích mien – aktivácia strát vyplývajúcich z prudkých devalvácií meny
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 21, účinky zmien v kurzoch cudzích mien.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 395
Formulácia problému
1.Podnik má záväzky v cudzej mene v dôsledku obstarania majetku. Po obstaran í majetku podnikom mena,
vktorejsavykazujeprechádzaprudkoudevalvácioualeboznehodnotením. Výsledkomjevznikvýznamných
kurzových strát pri oceňovaní záväzkov závierkovým kurzom podľa IAS 21.1 1 písm. a). Povolené
alternatívne riešenie v IAS 21.21 vyžaduje splnenie mnohých podmienok pr ed tým, ako podnik môže
zahrnúť tieto kurzové straty do účtovnej hodnoty súvisiacich majetku.
2.Problémom je:
a) v akom období by mala byť splnená podmienka, že záväzok „nie je možné vyro vnať“ a že „v praxi
neexistuje prostriedok hedgingu“ a
b) v akých prípadoch je obstaranie majetku „nedávne“.
Záver
3. Kurzovéstratyzozáväzkovbymalibyťzahrnutédoúčtovnejhodnotysúvi siacehonehnuteľnostívtedyalen
vtedy, ak tieto záväzky nemohli byť vyrovnané a ak nebolo prakticky uskuto čniteľné ich zabezpečiť pred
výskytom prudkej devalvácie alebo znehodnotenia vykazovanej meny. Upra vená účtovná hodnota
nehnuteľností by nemala prevýšiť uhraditeľnú sumu.
4. V snahe zahrnúť kurzové straty zo záväzkov do účtovnej hodnoty súvisiac eho nehnuteľností, by malo byť
dokázané, že cudzia mena nevyhnutná na vysporiadanie záväzku, nebola v po dniku k dispozícii a nebol
praktickyuskutočniteľnýhedgingvočikurzovémuriziku(napr.prostred níctvomodvodenýchnástrojovako
sú forwardové zmluvy, opcie alebo iné finančné nástroje). Výskyt tohto sa očakáva len zriedka, napríklad
súbežný nedostatok cudzej meny v dôsledku devízových obmedzení vydaných vládou alebo centrálnou
bankou a nedostupnosti hedgingových nástrojov.
5. Akonáhlesúpodmienkynaaktiváciukurzovýchstrátsplnené,podnikbym alaktivovaťďalšiekurzovéstraty,
ktorévzniklipoprvejprudkejdevalváciialeboznehodnotenívykazovane jmenyibavrozsahu,vakombudú
všetky podmienky na aktiváciu naďalej splnené.
6. „Nedávne“ obstaranie majetku je obstaranie v období dvanástich mesiac ov, ktoré predchádzali prudkej
devalvácii alebo znehodnoteniu vykazovanej meny.
Dátum záveru: január 1998Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou 1. augusta 1998. Zme ny v účtovných zásadách by sa
mali účtovať v súlade s prechodnými požiadavkami IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-12
Konsolidácia – subjekty na špeciálny účel
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 27, konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie investícií do d cérskych podnikov.396 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Formulácia problému
1.Subjekt môže byť vytvorený na dosiahnutie úzkeho a presne definovaného ci eľa (napríklad na ovplyvnenie
nájmu,výskumnýchavývojovýchčinnostíalebonazabezpečeniefinančnéh onehnuteľností).Takýtosubjekt
našpeciálnyúčel(„SŠÚ“)môženadobudnúťformukapitálovejspoločnosti ,trastu,osobnejspoločnostialebo
neregistrovanejspoločnosti.SŠÚsúčastovytvorenéprávnymidohodami, ktorépredpisujúprísneaniekedy
dočasné obmedzenia na možnosti uskutočňovať rozhodnutia ich riadiaceho orgánu, správcu alebo
manažmentunadčinnosťamiSŠÚ.Častosútietonariadeniaurčenétak,žezá sadyriadiacenepretržitéčinnosti
SŠÚ nemôžu byť zmenené inou osobou, ako je napríklad jej zriaďovateľ alebo sponzor (t. j. fungujú s tzv.
„automatickým riadením“).
2.Sponzor (alebo podnik, v mene ktorého bola SŠÚ vytvorená) často prevádza n ehnuteľnosti do SŠÚ, získava
práva používať nehnuteľnosti držaný SŠÚ, alebo vykonáva služby pre SŠÚ, z atiaľ čo ostatní účastníci
(„poskytovatelia kapitálu“) môžu poskytovať zdroje pre SŠÚ. Podnik, kto rý sa zapája do transakcií so SŠÚ
(často zriaďovateľ alebo sponzor), môže v podstate kontrolovať SŠÚ.
3.PodielnaúžitkuzoSŠÚmôžemaťformunapríkladúverovéhonástroja,majet kovéhonástroja,účastníckeho
práva, zostatkového podielu alebo nájmu. Niektoré podiely na úžitku môžu jednoducho poskytovať
držiteľovipevnúalebostanovenúmieruvýnosov,zatiaľčoinédávajúdrži teľoviprávaaleboprístupkďalším
budúcim hospodárskym úžitkom z činností SŠÚ. Vo väčšine prípadov si zriaď ovateľ alebo sponzor (alebo
podnik, v mene ktorého bola SŠÚ vytvorená) ponecháva podstatný podiel na ú žitku z činností SŠÚ, aj keď
vlastní len malý alebo žiaden podiel na vlastnom imaní SŠÚ.
4.IAS27vyžadujekonsolidovaťsubjekty,ktorésúkontrolovanévykazujúci mpodnikom.Tentoštandardvšak
neposkytuje výslovný návod na konsolidáciu SŠÚ.
5.Problémom je, za akých okolností by mal podnik konsolidovať SŠÚ.
6.Táto interpretácia neplatí pre programy požitkov po skončení zamestnani a alebo programy požitkov vo
forme podielových náhrad.
7.Prevod nehnuteľností z podniku do SŠÚ možno kvalifikovať ako predaj v dano m podniku. Aj vtedy, ak je
prevodkvalifikovanýakopredaj,ustanoveniavIAS27atátointerpretáci amôžuznamenať,žepodnikbymal
konsolidovať SŠU. Táto interpretácia sa netýka prípadov, v ktorých by sa m alo uplatniť účtovanie predaja
v podniku alebo eliminácia následkov takejto konsolidácie v dôsledku pre daja.
Záver
8.SŠÚ by mala byť konsolidovaná, ak podstata vzťahu medzi podnikom a SŠÚ nazn ačuje, že SŠÚ je
kontrolovaná týmto podnikom.
9.V kontexte so SŠÚ, kontrola môže vzniknúť prostredníctvom predurčenia či nností SŠÚ (fungovanie
„automatickým riadením“) alebo inak. IAS 27.12 naznačuje mnohé okolnost i, ktoré vedú ku kontrole
dokoncaivprípadoch,kdepodnikvlastnípolovicualebomenejhlasovacíchprávi néhopodniku.Podobne,
kontrolamôžejestvova ťivprípadoch,kdepodnikvlastnímalýalebožiadenpodielnavlastnomima níSŠÚ.
Koncept uplatnenia kontroly vyžaduje, v každom prípade, posúdenie všetk ých podstatných skutočností
v celom kontexte.
10.Navyše k situáciám opísaným v IAS 27.12 napríklad nasledujúce okolnosti m ôžu poukazovať na vzťah,
vktorompodnikkontrolujeSŠÚanáslednebymalkonsolidovaťSŠÚ(dodatoč nýnávodjeuvedenývprílohe
k tejto interpretácii):
a) činnostiSŠÚsúvpodstatevykonávanévmenepodnikupodľajehošpecific kýchpodnikateľskýchpotrieb
tak, že podnik získava úžitky z fungovania SŠÚ;
b) podnikmávpodstaterozhodovaciuprávomoczískaťväčšinuúžitkovzčin nostíSŠÚalebovytvorením
mechanizmu „automatického riadenia“ podnik presunul túto rozhodovaciu právomoc;13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 397
c) podnik má v podstate právo získať väčšinu úžitkov SŠ Ú a z tohto dôvodu môže byť vystavený
nepredvídaným rizikám v činnostiach SŠÚ alebo
d) podniksivpodstatezachovávaväčšinuzostávajúcichalebovlastnícky chrizík,súvisiacichsoSŠÚalebo
jeho majetkom, v snahe získať úžitky z jeho činností.
11.PredurčenienepretržitýchčinnostíSŠÚpodnikom(sponzoromaleboinýmú častníkomspodielomnaúžitku)
by nepredstavovalo typ obmedzení, uvádzaných v IAS 27.13 b).
Dátum záveru: jún 1998
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnoupreročnéúčtovnéob dobia,ktorézačínajúl.júla1999
alebo neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných zásadá ch by sa mali účtovať v súlade
s prechodnými požiadavkami v IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-13
Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné príspevky spoločníkov
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 31 (revidovaný 1998), účtovné vykazovanie podielov v spoločný ch podnikoch
Formulácia problému1.
IAS 31.39 (revidovaný 1998) sa týka vkladov, ako aj predajov medzi spoločn íkom a spoločným podnikom
takto:„Akspoločníkvložíalebopredánehnuteľnostispoločnémupodniku ,vykázaniekaždejčastiziskualebo
stratyztransakciebymaloodzrkadľovaťpodstatutransakcie“.Okremtoh osavIAS31.19(revidovaný1998)
uvádza, že „spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktoré pre dstavuje založenie kapitálovej
spoločnosti, osobnej spoločnosti alebo inej jednotky, v ktorej má každý s poločník svoj podiel“. Neexistuje
však výslovný návod na vykázanie ziskov a strát vznikajúcich z vkladov nep eňažného nehnuteľností do
spoločne kontrolovaných jednotiek („SKJ“).
2.Vklady do SKJ sú prevodmi nehnuteľností spoločníkmi výmenou za podiel na v lastnom imaní SKJ. Takéto
vklady môžu mať rôzne formy. Vklady môžu byť uskutočnené súbežne spoloční kmi buď pri vytvorení SKJ,
alebo následne. Ponuka, prijatá spoločníkom/-mi výmenou za nehnuteľnos ti, vložený do SKJ, môže taktiež
obsahovať peňažné prostriedky alebo inú protihodnotu, ktorá nezávisí od budúcich peňažných tokov SKJ
(„dodatočná protihodnota“).
3.Problémom je:
a) kedy by mala byť vykázaná primeraná časť ziskov a strát, vznikajúcich z v kladu nepeňažného majetku
do SKJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SKJ, u spoločníka vo výkaze zisko v a strát;
b) ako by mala byť zaúčtovaná dodatočná protihodnota u spoločníka a
c) ako by mal byť prezentovaný nerealizovaný zisk alebo strata v konsolido vanej účtovnej závierke
spoločníka.398 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4.Táto interpretácia sa zaoberá účtovaním u spoločníka o nepeňažných vklad och do SKJ výmenou za podiel
na vlastnom imaní SKJ, ktorý je zaúčtovaný s použitím buď metódy vlastného imania, alebo podielovou
konsolidáciou.
Záver
5.Pri uplatnení IAS 31.39 na nepeňažné vklady do SKJ výmenou za podiel na vlas tnom imaní SKJ, spoločník
by mal vykázať vo výkaze ziskov a strát za dané obdobie časť zisku alebo stra ty, prináležiacu podielom
na vlastnom imaní ostatných spoločníkov, s výnimkou prípadov, ak:
a) významné riziká a odmeny vlastníctva vloženého nepeňažného majetku ne boli prevedené na SKJ;
b) zisk alebo stratu z nepeňažného vkladu nemožno spoľahlivo oceňovať; al ebo
c) vložený nepeňažný majetok je podobný tomu, ktorý bol vložený ostatnými spoločníkmi. Nepeňažný
majetokjepodobnýtomu,ktorývložiliostatníspoločníci,akmápodobnýc harakter,podobnépoužitie
vtejistejpodnikateľskejlíniiapodobnúobjektívnuhodnotu.Vkladspĺň atestpodobnostiibavtedy,ak
všetky významné súčasti tohto nehnuteľností sú podobné tomu, ktorý bol vl ožený ostatnými
spoločníkmi.
Ak sa ktorákoľvek z výnimiek a) až c) uplatňuje, zisk alebo strata by boli po važované za nerealizované
a neboli by preto vykázané vo výkaze ziskov a strát s výnimkou prípadu, keď p latí aj ods. 6.
6.Ak navyše k získaniu podielu na vlastnom imaní SKJ, spoločník prijme peňaž ný alebo nepeňažný majetok,
iný ako ten, ktorý vložil, primeraná časť zisku alebo straty z tejto transa kcie by mala byť vykázaná
u spoločníka vo výkaze ziskov a strát.
7.Nerealizované zisky alebo straty z nepeňažného majetku, vloženého do SKJ , by mali byť vylúčené voči
pôvodnému nehnuteľností podľa metódy podielovej konsolidácie alebo voč i investíciám podľa metódy
vlastného imania. Takéto nerealizované zisky alebo straty by nemali byť p rezentované ako odložené zisky
alebo straty u spoločníka v konsolidovanej súvahe.
Dátum záveru: jún 1998
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnoupreročnéúčtovnéob dobiazačínajúce1.januára1999
alebo neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných zásadá ch by mali byt’ zaúčtované
v súlade s prechodnými požiadavkami IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-14
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zníženie hodnoty ale bo stratu položiek
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný 1998).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 399
Formulácia problému
1.Podniky môžu získať peňažnú alebo nepeňažnú kompenzáciu od tretieho účas tníka za zníženie hodnoty
alebostratupoložieknehnuteľností,strojovazariadení.Častomusíbyť prijatápeňažnákompenzáciapoužitá
znaliehavýchhospodárskychpríčinzdôvodunáhradyzníženiahodnotyneh nuteľnostíalebonanákup,alebo
zhotovenie nového nehnuteľností v snahe nahradiť stratený alebo vyraden ý nehnuteľnosti. IAS 16
(revidovaný 1998) nepodáva výslovný návod na to, ako účtovať o takejto peň ažnej alebo nepeňažnej
kompenzácii.
2.Príklady takýchto prípadov môžu zahŕňať:
a) náhradu od poisťovacích spoločností po znížení hodnoty alebo strate po ložiek nehnuteľností, strojov
a zariadení, napríklad v dôsledku živelnej pohromy, krádeže alebo nesprá vneho zaobchádzania;
b) odškodnéodštátuzapoložkynehnuteľností,strojovazariadení,ktoré bolivyvlastnené,napr.pôda,ktorá
musela byť použitá na verejné účely;
c) kompenzáciu súvisiacu s nedobrovoľným prevodom položiek nehnuteľnos tí, strojov a zariadení, napr.
premiestnenie zariadení z navrhovanej mestskej do mimomestskej časti v s úlade s národnou pôdnou
politikou alebo
d) fyzické nahradenie, úplné alebo čiastočné, za znehodnotený alebo stra tený majetok.
3.Problémom je, ako by mal podnik zaúčtovať:
a) zníženia hodnoty alebo straty položiek nehnuteľností, strojov a zaria dení;
b) súvisiacu kompenzáciu od tretieho účastníka a
c) následné nahradenie, nákup alebo zhotovenie majetku.
Záver
4.Zníženia hodnoty alebo straty položiek nehnuteľností, strojov a zariade ní, súvisiace reklamácie alebo
kompenzačné platby od tretích účastníkov a každý následný nákup alebo zho tovenie nahradzujúceho
nehnuteľnostísúsamostatnéhospodárskeudalostiamalibybyťtakajzaúč tované.Trihospodárskeudalosti
by mali byť samostatne zaúčtované nasledovne:
a) zníženia hodnoty položiek nehnuteľností, strojov a zariadení by mali b yť vykázané podľa IAS 36,
vyradeniealebolikvidáciapoložieknehnuteľností,strojovazariadení bymalibyťvykázanépodľaIAS16
(revidovaný 1998);
b) peňažná alebo nepeňažná kompenzácia od tretieho účastníka za položky n ehnuteľností, strojov
a zariadení, ktoré boli znehodnotené, stratené alebo vyradené, by mali by ť zahrnuté vo výkaze ziskov
a strát vtedy, ak sú vykazované a
c) obstarávacia cena majetku nahradených, nakúpených, zhotovených ako n áhrada alebo prijatých ako
kompenzácia, by mala byť stanovená a prezentovaná podľa IAS 16 (revidovan ý 1998).
Zverejňovanie
5.Peňažnáalebonepeňažnákompenzácia,vykázanázazníženiehodnotyalebo stratupoložieknehnuteľností,
strojov a zariadení, by mala byť zverejnená samostatne.
Dátum záveru: jún 1998
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnoupreročnéúčtovnéob dobie,ktorésazačína1.júla1999
alebo neskôr, odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných zásadá ch by sa mali účtovať v súlade
s prechodnými požiadavkami IAS 8.46.400 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-15
Operatívny nájom – stimuly
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 17, nájmy (revidovaný 1997).
Formulácia problému
1.Pri dojednávaní nového alebo obnoveného operatívneho nájmu by mal prenaj ímateľ poskytnúť nájomcovi
stimuly, aby uzatvoril dohodu. Príklady takýchto stimulov sú platba v hot ovosti nájomcovi alebo
odškodnenie, alebo prevzatie nákladov nájomcu prenajímateľom (ako sú ná klady na presun, zlepšenie
predmetunájmuanákladyspojenésužexistujúcimzmluvnýmzáväzkomprena jímateľa).Prípadne,samôže
po dohode stanoviť žiadna alebo znížená sadzba v počiatočnom období nájom ného vzťahu.
2.Problémomje,akoprioperatívnomnájmuvykázaťvúčtovnýchzávierkachst imulyprenajímateľaajnájomcu.
Záver
3.Všetky stimuly pre dohody o novom alebo obnovenom operatívnom nájme by mal i byť vykázané ako
neoodeliteľná časť zmluvnej pohľadávky, dohodnutej na používanie prena jatého majetku, bez ohľadu
na povahu stimulu alebo formy, alebo jeho načasovania platieb.
4.Prenajímateľbymalvykázaťcelkovénákladystimulovakozníženievýnoso vznájomnéhorovnomernepočas
obdobia nájomného vzťahu, pokiaľ iná systematická metóda nezodpovedá ča sovému priebehu zníženia
úžitku prenajatých majetku.
5.Nájomca by mal vykázať celkový úžitok stimulov ako zníženie nákladov za ná jomné rovnomerne počas
obdobia nájomného vzťahu, pokiaľ iná systematická metóda nezodpovedá ča sovému priebehu úžitku
nájomcu z užívania prenajatých majetku.
6.Náklady, ktoré vznikli nájomcovi, vrátane nákladov spojených s už existu júcou nájomnou zmluvou
(napríklad náklady na ukončenie, náklady na presun, zlepšenie predmetu n ájmu) by sa mali účtovať
nájomcovi v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi uplatniteľným i na tieto náklady vrátane
nákladov ktoré sú skutočne uhradené cez dohody o stimuloch.
Dátum záveru: jún 1998.
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnouprenájomnéobdobia začínajúce1.januára1999alebo
neskôr.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-18
Konzistentnosť – alternatívne metódy
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 1, prezentácia účtovnej závierky (revidovaný 1997).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 401
Formulácia problému
1.UrčitéštandardyRadyIASposkytujúpodnikujednoznačnývýbermedzialte rnatívnymiúčtovnýmizásadami
uplatňovanými v príprave jeho účtovných závierok. Niektoré štandardy po skytujú jednoznačný výber
účtovnej zásady s naznačením spôsobu, v ktorom sa výber uplatňuje. Naprík lad IAS 39 104 naznačuje, že
podnik si môže vybrať z dvoch zásad na rozpoznanie zmien v trhovej hodnote n a predaj dostupných
finančných majetku a môže sa táto zvolená zásada uplatňovať na všetok na pr edajný finančný majetok.
V ostatných štandardoch sa nehovorí o spôsobe uplatňovania výberu.
2.Problémom je, ako výber účtovnej zásady uplatňovať v kontexte tých štanda rdov Rady IAS, ktoré povoľujú
jednoznačnývýberúčtovnejstratégie,alesavnichnehovoríospôsobeupl atneniatohtovýberu.Základnou
otázkouje,čisamožnopovykonaníjednéhovýberuzásadyňouďalejdôsledn eriadiťpriostatnýchpoložkách
účtovaných podľa špecifických požiadaviek, ktoré poskytuje výber.
Záver
3.Ak je možné použiť viac ako jednu účtovnú zásadu podľa medzinárodných účto vných štandardov alebo
interpretácie, podnik by mal vybrať a uplatniť dôsledne jednu z týchto zás ad, pokiaľ štandard alebo
interpretáciaosobitnevyžadujúalebopovoľujúkategorizáciupoložiek (transakcie,operácie,zostatky,obnos
atď.),prektorémôžubyťvhodnérôznezásady.Akštandardpožadujealebop ovoľujekategorizáciupoložiek,
vyberie sa najvhodnejšia účtovná zásada a zásadne sa uplatní v každej kate górii. (Dodatočné poučenie je
stanovené v dodatk u A a dodatku B tejto interpretácie).
4.Ak sa vybrala vhodná počiatočná zásada podľa požiadaviek odseku 3, zmena v účtovnej zásade môže byť
vykonanáibavsúladesIAS8.42auplatnísanavšetkypoložkyalebokategór iepoložiekspôsobomurčeným
v odseku 3.
Dátum záveru: máj 1999.
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnoupreročnéúčtovnéob dobia,ktorézačínajúl.júla2000
alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných zásadá ch by sa mali účtovať v súlade
s prechodnými požiadavkami v IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-19
Mena, v ktorej sa vykazuje – ocenenie a prezentácia účtovnej závierky podľ a IAS 21 a IAS 29
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkazy: IAS 21, účinky zmien v kurzoch cudzích mien a IAS 29, účtovné vykazo vanie v hyperinflačných
hospodárstvach (prepracovaný 1994) (
1).
Formulácia problému
1.Odsek 4 IAS 21 uvádza, že hoci tento štandard nešpecifikuje, v akej mene má p odnik vykazovať účtovnú
závierku,podnikzvyčajnepoužívanavykazovanie,menuštátu,vktorommá sídlo.PretožeIAS21definuje
výraz„mena,vktorejsavykazuje“akomenupoužívanúnaprezentáciuúčtov nejzávierky,podnikompoužitá
mena, v ktorej sa vykazuje v účtovnej závierke má značný vplyv na hodnoteni e účtovnej závierky.
(1) Pozri tiež SIV-30: mena, v ktorej sa vykazuje – prepočet z oceňovanej meny na menu, v ktorej sa vykazuje.402 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
2.IAS21.7definujecudziumenuakoinúmenu,akojevykazujúcamenapodniku. Pretopovýberepodnikom
vykazovanej meny sa s každou inou menou nakladá ako s cudzou menou. Postupy vykazovania účtovnej
závierky na základe devízových obchodov sú špecifikované v IAS 21. IAS 21. 36 poukazuje aj na dôsledky
výberu vykazovanej meny účtovnej závierky zahraničného subjektu ako na ú čtovné vykazovanie
v hyperinflačných hospodárstvach. Účtovná závierka takého zahraničnéh o subjektu podľa IAS 29 sa
prepočíta ešte predtým, ako sa prepočítajú do vykazovanej meny vykazujúc eho podniku. IAS 29.8 tiež
vyžaduje prepočet pre podnik, ktorý pri prezentácii svojej vlastnej účto vnej závierky ako svoju vykazovanú
menu používa menu hyperinflačného hospodárstva.
3.Problémami sú:
a) ako má podnik určiť menu pre položky, ktoré sa majú oceniť v účtovnej závi erke („oceňovacia mena“);
b) či podnik môže použiť na účely oceňovania a prezentácie svojej meny aj in ú menu („prezentovaná
mena“); a
c) ak prezentácia meny môže byť odlišná od oceňovania, tak je potrebné prep očítať účtovnú závierku
z oceňovacej meny na prezentačnú menu.
4.IAS21.5uvádza,žeIAS21sanezaoberáprezentáciouúčtovnejzávierkypod nikumeny,vktorejprezentuje
účtovnú závierku v súlade s IAS, na oceňovanie inej meny, ktorú vykazujú pr e uľahčeniu zo zvyku k danej
mene. Preto s takými úpravami sa táto interpretácia nezaoberá.
Záver
5.Oceňovaniemenymáposkytnúťinformácieopodniku,ktorésúužitočnéaodz rkadľujúprepodnikpodstatné
hospodárske udalosti a okolnosti. Ak určitú menu používajú v značnej mier e, alebo daná mena má značný
význam pre podnik, táto mena môže byť primeranou menou použiteľnou ako oce ňovanie meny (ďalšie
usmernenievdodatk uAktejtointerpretácii.)Všetkyobchodyvmeneinejakooceňovanejmenej epotrebné
ošetriť ako obchod v cudzej mene na základe uplatniteľnosti IAS 21.
6.Akonáhle podnik zvolil oceňovanie meny, toto sa nedá zmeniť, len vtedy, ak nastanú zmeny v základných
udalostiach a okolnostiach podnik u – v súlade s odsekom 5 tejto interpretácie.
7.Ak oceňovaná mena, určená v súlade s odsekom 5 tejto interpretácie, je meno u hyperinflačných
hospodárstiev, tak:
a) je potrebné znovu upraviť vlastnú účtovnú závierku podniku na základe I AS 29; a
b) ak podnik je samostatným zahraničným subjektom podľa IAS 21 a je zahrnut ý do účtovnej závierky
druhéhovykazovaciehopodniku,jehoúčtovnúzávierkujepotrebnéupravi ťpodľaIAS29,predtýmnež
sa prepočíta do vykazovanej meny druhého vykazujúceho podniku.
8.Podľa odseku 5 tejto interpretácie, ak určená mena oceňovania nie je menou štátu s hyperinflačným
hospodárstvom, podnik podľa IAS 29 nie je povinný znovu upraviť svoju účto vnú závierku.
9.Aj keď podnik zvyčajne prezentuje svoju účtovnú závierku v tej istej mene, ako je určená mena oceňovania
v odseku 5 tejto interpretácie, má možnosť prezentovať svoju účtovnú závi erku v inej mene. Spôsob
prepočítania účtovnej závierky vykazujúceho podniku z meny oceňovania d o inej vykazovanej meny nie je
špecifikovaný v Medzinárodnom účtovnom štandarde. Aby účtovná závierka celkom verne prezentovala
finančnúsituáciu,finančnúvýkonnosťapeňažnýtok,metódaprepočtuupl atňovanápodnikomnemôževiesť
ktakýmmetódamvúčtovnejzávierke,ktoréniesúvsúladesoceňovanímpolo žiekúčtovnejzávierky,ktorá
je určená ako uplatniteľná mena oceňovania v súlade s odsekom 5 tejto inter pretácie. V prípade podniku,
ktorý vlastní zahraničné subjekty a prezentuje konsolidovanú účtovnú zá vierku, mena uplatňovaná
naprezentáciukonsolidovanejúčtovnejzávierkyjezvyčajnetáistámena akomenaoceňovaniamaterského
podniku, ale často sa odlišuje od meny oceňovania uplatňovaných v zahrani čných subjektoch. (Doplnok B
uvádza objasnenie používania konsolidovanej účtovnej závierku podľa te jto interpretácie.)13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 403
Zverejnenie
10.Uverejňuje sa nasledovné:
a) ak mena oceňovania je odlišná od meny štátu, v ktorom má podnik sídlo, prí čina uplatnenia odlišnej
meny;
b) príčina zmeny oceňovanej meny alebo prezentovanej meny; a
c) ak účtovná závierka sa prezentuje v odlišnej mene ako mena materského po dniku, mena oceňovania,
príčina uplatnenia odlišnej meny oceňovania, a opis metódy uplatňovanéh o prepočtu.
V prípade konsolidovanej účtovnej závierky sa zverejňovanie týka odvola ní na menu oceňovania podniku,
menu oceňovania materského podniku.
Dátum záveru: február 2000.Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou pre ročné účtovné ob dobie od 1. januára 2001 alebo
neskôr. Zmeny v účtovných zásadách by sa mali účtovať podľa prechodných po žiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-20
Metóda vlastného imania – zaznamenanie strát
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 28, účtovanie investícií do pridružených podnikoch (revidova ný 1998).
Formulácia problému1.
V niektorých prípadoch môže byť investor finančne rôzne zainteresovaný v pridruženom alebo spoločnom
podnikunaúčtovaníinvestíciívpridruženýchpodnikoch.Napríklad,inv estormôžemaťfinančnézáujmyako
kmeňovéaleboprioritnéakcie,úvery,zálohy,dlhovécennépapiere,opci enazískaniekmeňovýchakcií,alebo
nákupné pohľadávky.
2.IAS 28. 22 poukazuje na to, že podľa metódy účtovania hodnoty majetku podie lový vlastník obyčajne
nevykazuje stratu podielu z pridruženého podniku, ak účtovaná hodnota sa rovná jeho podielu straty alebo
presiahneju,investorzvyčajneďalejneberiedoúvahystratynapodieloc hprivykazovanístrátvpridružených
podnikoch. Avšak dodatočné straty sa vykazujú v rozsahu, v ktorom podielo vý vlastník sa zaviazal, alebo
vyplácal v mene pridruženého podniku, aby vyhovel záväzkom pridruženého podniku, za ktoré podielový
vlastník garantuje alebo iným spôsobom ručí.
3.Pri uplatňovaní hodnoty majetku otázkami sú:
a) ktoré finančné záujmy sú obsiahnuté v „účtovnej hodnote nehnuteľností “ uvádzané v IAS 28.22.; a
b) čisabudepokračovaťvovykazovanístrátúčtovnejhodnotymajetkusubj ektuzpridruženéhopodniku
alebospoločnekontrolovanéhopodniku,ktoráprekračujeúčtovnúhodnot u,akpodnikmáinéfinančné
záväzky z podielov, ktoré nie sú zahrnuté v účtovnej hodnote nehnuteľnost í.404 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
4.TátointerpretáciametódyúčtovaniainvestíciísariadipodľaIAS28.Pod ľavIAS31.32dovolenejalternatívnej
metódy účtovania hodnoty nehnuteľností použije podnik metódu účtovania hodnoty nehnuteľností aj pri
vykazovaní podielov pri spoločne kontrolovaných podnikoch a preto sa u tý ch tiež uplatňuje táto
interpretácia.
Záver
5.Finančnézáujmymôžubyťpopísanérôznymspôsobom,napr.záujemokmeňové aleboprioritnéakcie.Na
účely uplatňovania IAS 28.22, účtovanie hodnoty nehnuteľností má zahŕňa ť aj účtovnú hodnotu
prostriedkov,ktorémajúneobmedzenéprávonaparticipáciiziskuastrát ,akoajnároknavlastnýzostatkový
majetok investície.
6.Akpodielstrátinvestoraprekročíúčtovnúhodnotusvojhopodielu,účtov náhodnotapodielusaznížinanulu
aďalšiestratysanevykazujú,lenkeďvlastníkpodielusazaviazalvočipo dielnikovi,alebomáspĺňaťzáväzky
voči podielnikovi, za ktoré garantuje alebo iným spôsobom ručí, nezávisl e od toho, či sú kryté alebo nie.
Nakoľko investor má takého záväzky, pokračuje vo vykazovaní podielu stra ty v investíciách.
7.Finančné záujmy v investíciách, ktoré nie sú zahrnuté v účtovnej hodnote i nvestícií podľa odseku 5 tejto
interpretácie,súúčtovanévsúladesinýmuplatniteľnýmMedzinárodnýmú čtovnýmštandardom,napr.IAS
39, a skorším vykonávaným IAS 39, IAS 25 (prepracovaný 1994).
8.Pokračujúce straty investícií sa majú posudzovať ako objektívne príčiny , že tak ako podiely v takom
podielovom podnikaní, ktoré podľa odseku 5 tejto interpretácie sú vykazo vané v účtovnej hodnote, aj iné
finančné záujmy môžu byť oslabené. Oslabenie účtovnej hodnoty investíci í, ktoré je vykázané v účtovnej
hodnote nehnuteľností, sa určí na základe účtovnej hodnoty po prípadnom o dpočte straty podľa metódy
vlastného imania.
9.Akinvestorgarantujealeboinýmspôsobomručívočipodielnikovizavykon ávaniezáväzkov–okremtoho,
že naďalej účtuje straty na podiele investícií- investor má určiť, či podi el má byť vykazovaný v súlade s IAS
37. [Pred uplatňovaním IAS 37, rezervy, podmienené záväzky a podmienené p ohľadávky je vyhodnotený
podľa požiadaviek IAS 10 (prepracovaný 1994).]
Zverejnenie
10.Ak investor nepokračuje vo vykazovaní straty podielu v investovaní, má zv erejniť v poznámkach účtovnej
závierky sumu nevykazovaného podielu strát na investíciách, obe počas ob dobia a kumulatívne.
Dátum záveru: august 1999.
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnou15.júla2000.Zmeny vúčtovnýchzásadáchbysamali
účtovať podľa prechodných požiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-21
Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetkov
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 405
Návrh interpretácie SIC-D 21, dane z príjmov – súbor sa uverejňoval s cieľo m pripomienkovania v septembri 1999.
Uverejnenýnávrhzahrnulobidvasúbory,interpretáciusúčasnéhosúboru ainterpretáciupodľaSIC25,danezpríjmov
– zmeny daňovej situácie podniku alebo jeho akcionárov.
Odkaz: IAS 12, dane z príjmov (revidovaný 1996).
Formulácia problému
1.Podľa IAS 12.51 ocenenie odložených daňových záväzkov a majetku majú odzr kadliť daňové dôsledky
ocenenia,ktorévyplynúzospôsobuktorýmpodnikvyjadrujekudňusúvahy, nahradenie,alebovyrovnanie
účtovnej hodnoty tých majetku a záväzkov, ktoré vzniknú z dočasného rozdi elu.
2.IAS 12.20 poznamená, že precenenie majetku sa vždy netýka zdaniteľného zi sku (daňová strata)
v zhodnotenom období a že je možné, že neupravujú daňový základ majetku ako výsledok precenenia. Ak
v budúcnosti ocenenie účtovnej hodnoty bude zdaniteľné, rozdiel medzi úč tovnou hodnotu preceneného
majetkuajehodaňovéhozákladujedočasnýdaňovýrozdielavznikározdiel oceneniaodloženýchdaňových
záväzkov alebo nehnuteľností.
3.Otázkou je, ako interpretovať výraz „úhrada“ v súvislosti s majetkom, kto ré nie sú znížené na cene
(neodpisovateľný majetok) a je precenený podľa odseku 29 IAS (revidovaný 1998).
4.Tátointerpretáciasauplatňujeajnamajetokinvestičnéhocharakteru,k torýjevykázanývprecenenejhodnote
podľa IAS 25. odsek 23 písm. b), ale by neboli považované za neznižovateľné , ak by sa uplatňoval IAS 16.
Záver
5.Odložené daňové záväzky alebo majetok, ktoré vzniknú z preceňovania neod pisovateľného majetku podľa
IAS 16.29 majú byť oceňované na základe daňových následkov, ktoré by vyplý vali z precenenia účtovnej
hodnotyzdôvodupredajamajetku,nehľadiacnazákladoceneniaúčtovnejh odnotymajetku.Podľatoho,ak
daňový zákon určí daňovú sadzbu uplatniteľnú na zdaniteľnú čiastku z pred aja majetku, ktorá je odlišná od
sadzby,ktorájeuplatniteľnánazdaniteľnéčiastky,takjepotrebnéupla tňovaťpredchádzajúcudaňovúsadzbu
pri oceňovaní odložených daňových záväzkov alebo pri neodpisovateľnom m ajetku.
Dátum záver: august 1999.
Dátumúčinnosti:Tentozáversastávaúčinným15.júla2000.Zmenyvúčtovn ýchzásadáchsaúčtujúpodľa
prechodných požiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-22
Podnikové kombinácie – dodatočná úprava skutočnej hodnoty a pôvodne vyka zovaného goodwill-u
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 22, podnikové kombinácie (revidovaný 1998).406 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Formulácia problému
1.Priprvomúčtovanípodnikovejkombináciejemožné,ženadobúdateľnemákd ispozíciivšetkyuistenia,aby
určilaspoľahlivoohodnotilnadobudnutýmajetokazáväzky,aleboidenti fikovateľnýmajetok,alebozáväzky
nevyhovujúmierevykazovania.Totomôžezapríčiniťkomplexnosťnadobud nutiamajetku,potrebavčasného
vykazovania peňazí alebo informácií o nich, alebo iná príčina.
2.IAS22.7(revidovaný1998)stanovuje,ževrámcipodnikovejakvizície,id entifikovateľnýmajetokazáväzky,
ktoré sú nadobudnuté, ale nevyhovujú kritériám .…… pre osobitné vykazova nie akvizície, treba vykazovať
neskoršie, ak už spĺňajú požiadavky týchto kritérií. Účtovnú hodnotu nad obudnutého identifikovateľného
majetku a záväzkov treba upraviť vtedy, ak počas akvizície zisťujú také ďa lšie dôkazy, ktoré sú nápomocné
na hodnotenie sumy, ktoré boli k dispozícii pri prvom účtovaní akvizícií. Ak je to potrebné, treba upraviť
priradenú hodnotu k goodwill-u pozitívne alebo záporne tak, že:
a) úpravou účtovná hodnota goodwill-u neprekročí stanovenú hodnotu podľ a IAS 36 – zníženie hodnoty
majetku, a
b) takáto úprava bude uskutočnená po akvizícii do konca obdobia prvého roč ného zúčtovania [okrem
v odseku 3 stanovených identifikovateľných záväzkov, na ktoré sa vzťahuj ú lehoty v zmysle odseku 31
písm. c)];
ináč úpravy identifikovateľného majetku a záväzkov je potrebné vykazova ť ako výnos alebo výdavok.
3.Otázky v súvislosti s úpravou v rámci limitovaných úprav v zmysle IAS 22.71 sú:
a) čipriúpraveskutočnejhodnotynadobudnutéhoidentifikovateľnéhoma jetkuazáväzkovjepotrebnébrať
do úvahy tie účinky vplyvov zníženia hodnoty a okolností, ktoré by nastali vtedy, ak by upravenú
skutočnú hodnotu boli uplatňovali odo dňa akvizície;
b) či úprava spojená s goodwill-om v kladnom alebo zápornom zmysle má obsah ovať vplyv zníženia
upravenej hodnoty priradenej k goodwill-u počnúc dňom akvizície: a
c) ako prezentovať úpravy nadobudnutého identifikovateľného majetku a z áväzkov a goodwill-u.
4.Táto interpretácia nie je uplatniteľná na nasledovné položky, pretože ti e sú špecifikované osobitne
v medzinárodnom účtovnom štandarde:
a) v IAS 12 (revidovaný 1996), v odseku 66 a 68 stanovené odložené daňové poh ľadávky a záväzky;
b) zrušiť pôvodne na účely nadobudnutých činností vytvorené rezervy a zní žiť nadobudnutý majetok, IAS
22 (revidovaný 1998), odseky 75 a 76.
Záver5.
Úpravu účtovnej hodnoty nadobudnutého idetifikovateľného majetku a záv äzkov v rámci limitovaných
okolnostípopísanýchvodseku71IAS22jepotrebnévypočítaťtak,akobybo liododňaakvizícieuplatňované
upravenéskutočnéhodnoty.Úpravatedamáobsahovaťtakzmenupôvodnejsk utočnejhodnoty,akoajtaký
vplyv zníženia hodnoty a iných zmien, ktoré by boli nastali, ak by upravená skutočná hodnota bola
uplatňovaná od dňa akvizície.
6.Nakoľko úprava identifikovateľného majetku a záväzkov sa uskutočňuje do konca prvého ročného
zúčtovaciehoobdobiapoakvizícii,akjetopotrebné,upraviťúčtovnúhod notupriradenúkgoodwill-unatú
hodnotu, akou by bola, ak by upravené skutočné hodnoty boli k dispozícii v d eň akvizície. Tak je potrebné
amortizovaťgoodwillaleboupraviťvykazovaniegoodwill-ualebozáporn eododňaakvizície.Avšakúčtovnú
hodnotu môžeme upraviť len do takej miery aby táto neprevyšovala vykazova teľnú hodnotu.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 407
7.Úpravyodpisovaniaaamortizácie,nákladovnazníženiehodnotyainésumy stanovenévodsek u5a6tejto
interpretácie, majú byť zahrnuté do čistého zisku alebo straty v príslušn om zatriedení príjmu a výdavku
vpoložkáchvovýsledovke.Lentaképoložkynasledujúcepodniakvizícies adajúzahrnúťdomajetku,ktoré
podľa iných štandardov sú dovolené alebo požadované zahrnúť do majetku; t áto interpretácia nezmení
postup, ktorý stanovujú ostatné štandardy.
Zverejnenie
8.Úpravyúčtovnejhodnotyidentifikovateľnéhomajetkuazáväzkovalebogo odwillalebozápornýgoodwillsa
má zverejniť a vysvetľovať v tej účtovnej závierke, v ktorej úprava nastal a. Sumy, ktoré sa vzťahujú
na predchádzajúce porovnávacie obdobie, je tiež potrebné zverejňovať.
Dátum záveru: október 1999.
Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou pre úpravy v ročnom o bdobí od 15. júla 2000 alebo
neskôr.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-23
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – náklady na základnú údržbu a generál ne opravy
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný 1998).
Formulácia problému
1.IAS16.23stanovujeaktivovanietakýchdodatočnýchnákladov,ktorésúsp ojenéspoložkaminehnuteľnosti,
stroje a zariadenia, ktoré v značnej miere prekračujú a vylepšujú pôvodný výnos. Všetky ostatné dodatočné
náklady, ktoré podnik vynaloží, aby uchoval alebo vylepšil hospodársky z isk, ktorý podnik očakáva
vbudúcnostinazákladepôvodnýchschopnostídocieliťvýnosy,jepotrebn évykazovaťakonáklady,vobdobí
v ktorom vznikli.
2.IAS 16.27 stanovuje, že prevažná časť nehnuteľností, strojov a zariadení sa v pravidelných časových
odstupochmôženahradiť.Častisúúčtovanéakoosobitnýmajetok,pretože majúodlišnúživotnúúžitkovosť
od položiek, ku ktorým patria.
3.Podnikkupujemajetok,ktorýpatrímedzinehnuteľnosti,strojeazariade niaaznášanáklady,ktorésúspojené
s ich účelovým prevádzkovaním. Podnik v budúcnosti počas životnej úžitko vosti majetku uskutočňuje
vpravidelnýchčasovýchintervalochzákladnúúdržbualebogenerálkumaj etkunaúčelyichtrvaléhopoužitia.
Príkladom je nákup lietadla, ktoré si každý tretí rok vyžaduje generálnu o pravu.
4.Otázkou je, ak sa vyskytnú náklady spojené so základnou údržbou a generálk ou jednotlivých položiek
nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré podnik vykonáva na účely udrža nia životnej úžitkovosti a na účely
trvalého používania, či tieto náklady účtovať ako súčasť položiek alebo v ýdavky.408 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Záver
5.Náklady spojené so základnou údržbou a generálnou opravou nehnuteľností , strojov a zariadení
uskutočňovaných v pravidelných intervaloch na účely udržania životnej ú žitkovosti je potrebné vykazovať
v tom období, v ktorom sa vyskytli, okrem ak:
a) v súlade s IAS 16.21 podnik identifikoval ako osobitnú časť majetku sumu základnej údržby alebo
generálnejopravy,aužznižovalhodnotutejtočasti,abyodzrkadlilnesk oršouzákladnouopravoualebo
generálnouúdržbounahradenúsumualebohospodárskeúžitky(nezávisleo dtoho,čihodnotamajetku
je účtovaná ako historická alebo precenená);
b) je pravdepodobné, že v budúcnosti do podniku pribudne hospodársky prín os spojený s majetkom; a
c) nákladypodnikuspojenésozákladnouúdržbouagenerálnouopravousúsp oľahlivovyhodnocovateľné.
Ak tieto kritériá sú splnené, je potrebné aktivovať náklady a zúčtovať ako súčasť majetku.
Dátum záveru: október 1999.
Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou 15. júla 2000. Vykon ávanie v tejto interpretácii
opísanéhospôsobuvyvolávazmenuvspôsobeodpisovania,atýmzmenuvpred bežnomvýpočte,vsúlade
s IAS 16.52. V dôsledku toho sa upravuje odpisovanie súčasného a budúceho o bdobia.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-24
Zisk na akciu – finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré sa môžu vyrovnať v akci ách
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 33, zisk na akciu.
Formulácia problému
1.Existujú rôzne formy finančných nástrojov alebo iných zmlúv, ktoré vykaz ujúci podnik môže vyrovnať
vakciách,atobuďplatboufinančnýchmajetku,aleboplatbouvoformeprev odubežnýchakciívykazujúceho
podniku na držiteľa finančných nástrojov. V niektorých prípadoch môže dr uh vyrovnania zvoliť emitent
finančnéhonástroj aavinýchprípadochmôžedruhvyrovnaniazvoliťdržiteľfinančnéhonástr oja.Príkladom
tohtotypunástrojovjezmluvnýzáväzokvykazujúcehopodniku,ktorýsamô ževyrovnaťplatbouvhotovosti
alebo emisiou bežných akcií vykazujúceho podniku.
2.Problémom je, či finančné nástroje alebo iné zmluvy, ktoré sa podľa voľby e mitenta alebo držiteľa môžu
vyrovnať buď platbou finančných majetku, alebo emisiou bežných akcií vyk azujúceho podniku, sú
potenciálnymi bežnými akciami v zmysle IAS 33.
3.Tátointerpretáciasazaoberázmluvami,ktorévosvojichpodmienkachsta novujútakétoalternatívneriešenia
vyrovnania.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 409
Záver
4.Všetky finančné nástroje alebo iné zmluvy, ktoré podľa výberu emitenta al ebo držiteľa môžu viesť k emisii
bežných akcií vykazujúceho podniku pre držiteľa finančného nástroja ale bo inej zmluvy, sú potenciálnymi
bežnými akciami podniku.
Dátum záveru: február 2000.
Dátum účinnosti: táto interpretácia sa stáva účinnou 1. decembra 2000. Po rovnateľné informácie
prezentované a zverejnené v účtovných závierkach podľa IAS 33.47-52 by sa mali prepočítať s cieľom
účinného uplatňovania tejto interpretácie.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-25
Dane z príjmov – zmeny daňovej situácie podniku alebo jeho akcionárov
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Návrh interpretácie SIC-D21: dane z príjmov – súhrnná interpretácia, bol vydaný v septembri 1999 na účel
predloženiastanoviska.Návrhinterpretácieobsahovalproblém,ktorým sazaoberátátointerpretácia,akoajproblém,
ktorý je súčasťou SIC-21: dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovat eľných majetkov.
Odkaz: IAS 12, dane z príjmov (revidovaný 1996).
Formulácia problému
1.
Zmena daňovej situácie podniku alebo jeho akcionárov môže mať pre podnik z a následok zvýšenie alebo
zníženie jeho daňových záväzkov alebo pohľadávok. To sa môže napr. stať v d ôsledku verejného upísania
majetkových nástrojov podniku alebo v dôsledku reštrukturalizácie vlas tného imania podniku. Môže sa to
taktiež stať v dôsledku presťahovania väčšinového akcionára do zahranič ia. V dôsledku takýchto udalostí
môže byť podnik inak zdaňovaný; môže napr. nadobudnúť alebo stratiť daňov é stimuly alebo v budúcnosti
podliehať odlišnej sadzbe dane.
2.Zmena daňovej situácie podniku alebo jeho akcionárov môže mať bezprostre dný účinok na splatné daňové
záväzkyalebopohľadávkypodniku.Takátozmenamôžetaktiežzvýšiťalebo znížiťodloženédaňovézáväzky
apohľadávkyvykazovanépodnikom,vzávislostiodtoho,akýúčinokmázmen adaňovejsituácienadaňové
dôsledky, ktoré vyplývajú z úhrady alebo vyrovnania účtovnej hodnoty maj etku a záväzkov podniku.
3.Problémom je, ako by mal podnik účtovať daňové dôsledky zmeny svojej daňov ej situácie alebo daňovej
situácie svojich akcionárov.
Záver
4.Zmenadaňovejsituáciepodnikualebojehoakcionárovnevediekzvýšeniua lebozníženiusúmvykazovaných
priamovovlastnomimaní.Dôsledky,ktorévyplývajúzozmenydaňovejsitu áciepresplatnéaodloženédane,
by sa mali zahrnúť do čistého zisku alebo straty za obdobie, pokiaľ nesúvis ia s transakciami a udalosťami,
ktoré sa v tom istom alebo odlišnom období účtujú priamo v prospech alebo na ťarchu vykazovanej sumy
vlastnéhoimania.Daňovédôsledky,ktorésavzťahujúnazmenyvykazovane jsumyvlastnéhoimaniavtom
istom alebo odlišnom období (ktoré nie sú zahrnuté do čistého zisku alebo s traty), by sa mali účtovať
na ťarchu alebo v prospech vlastného imania.410 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Dátum záveru: august 1999.
Dátum účinnosti: tento záver sa stáva účinným 15. júla 2000. Zmeny účtovný ch zásad by sa mali účtovať
podľa prechodných požiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-27
Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú právne formy nájmu
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkazy: IAS, prezentácia účtovnej závierky (revidovaný 1997), IAS 17, ná jmy (revidovaný 1997), IAS 18, výnosy
z bežnej činnosti (revidovaný 1993).
Formulácia problému
1.Podnikmôžeuzavrieťtransakciuaaleboštrukturovanútransakciu(dojed nanie)sniepríbuznoustranou/-ami
(investorom),ktoráobsahujeprávneformynájmu.Napr.podnikmôževyuží vaťnájommajetkupreinvestora
a prenajať ten istý majetok späť, alebo alternatívne, právne predá majeto k, a ten istý majetok si najme späť.
Formy jednotlivých dojednaných nájmov sa môžu značne odlišovať. V prípad e nájmu a spätného nájmu sa
môže stať, že dojednanie nastalo kvôli daňovým zvýhodneniam investora, v ktorom sa podelí s podnikom,
a nie preto, aby odovzdali právo použitia majetku.
2.Ak dojednanie zahrnie v dojednaní právnu formu nájmu, otázka znie:
a) ako treba určiť, či séria transakcií sa spája, alebo sa má zúčtovať ako je dna transakcia;
b) či dojednanie spĺňa definíciu nájmu stanovenú v IAS 17; alebo, ak nie,
i) osobitnýnájomnýúčetanájomnéplatobnédlhopisymôžupredstavovaťma jetokazáväzkypodniku
(pozri príklad uvedený v dodatku A ods. 2 písm. a);
ii) ako má podnik zúčtovať iné dlhopisy, ktoré vyplývajú z dojednania;
iii) ako má podnik účtovať poplatky, ktoré prípadne dostane od investora.
Záver
3.Radtransakcií,ktorézahrnujúprávneformynájmu,saspájaaúčtujeakoje dnatransakcia,akbezodvolania
sa na celý rad transakcií ako na celok sa nedá pochopiť celkový hospodársky výsledok. Tak je napríklad, ak
radúzkoprepojenýchtransakciíjedojednanýchakojedinátransakciaaus kutočniasabezprostredneposebe.
(Doplnok A objasňuje uplatnenie tejto interpretácie.)13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 411
4.Účtovanie má odzrkadliť obsah dojednania. Na určenie obsahu dojednania t reba zvážiť všetky jeho hľadiská
a dôsledky, ktoré vyvážia hospodárske hľadiská a dôsledky.
5.IAS 17 je aplikovateľný, ak obsah dojednania zahŕňa prevod práva použiteľ nosti majetku na dobu určitú.
Osobitnéukazovatelepoukazujúnato,žedojednaniavpodstateneobsahuj únájmypodľaMUŠ17(Doplnok
B objasňuje uplatnenie tejto interpretácie):
a) podnikponechávšetkyrizikáaodmeny,ktorévyplývajúzmajetku,avzhľ adomnapoužívaniemajetku
si v podstate používa tie isté práva, ako pred dojednaním;
b) prvotným dôvodom dojednania je dosiahnutie určitej daňovej úľavy a nie prevod užívateľského práva
nehnuteľností; a
c) opcie sú zahrnuté do dojednaní pri takých podmienkach, ktorých uskutoč nenie je skoro isté (napríklad
predaj opcií, za takú cenu, ktorá je podstatne vyššia ako skutočná hodnota v čase uplatnenia).
6.Definície a objasnenia uvedené v odsekoch 49 až 64 rámcovej štruktúry je po trebné aplikovať pri určovaní,
či v nehnuteľných prostriedkoch osobitný terminovaný účet a nájomné plat obné záväzky predstavujú
majetok a záväzky podniku. Tie ukazovatele, ktoré spoločne dokazujú, že t erminované účty a nájomné
platobné záväzky nevyhovejú definícii majetku a záväzkom, a preto nie je p otrebné, aby ich podnik
vykazoval, obsahujú nasledovné:
a) podnikniejeschopnýnadosiahnutiesvojichcieľovkontrolovaťtermin ovanýúčetaniejepovinnýplatiť
nájomné platby. To nastane napríklad vtedy, ak uložia na osobitný termino vaný účet platbu dopredu
naochranuinvestora,ktorámôžebyťpoužitálennavyplatenieinvestorov i,investorsúhlasíabynájomné
platobnézáväzkyboliuhradenézpeňažnýchprostriedkovterminovanéhoú čtu,apodnikniejeschopný
zadržať platbu z terminovaného účtu investorovi;
b) podnik ide len do málo pravdepodobného rizika pri spätnej platbe celkov ej sumy investorovi
a v prípadných iných platbách súm, alebo ak neobdržal poplatok, len do nepa trného rizika na základe
platieb iných obligácií (napr. záruka). Nepravdepodobné riziko nastane napríklad vtedy, ak pod
podmienky dojednania vyžadujú, aby sumy platené dopredu boli investovan é do bezrizikových
majetkov, ktoré podľa očakávania zabezpečia dostatočný tok finančných p rostriedkov na zabezpečenie
platieb obligácií; a
c) okrem počiatočných peňažných tokov na začiatku dojednania, v rámci doj ednania sa uskutočnia ako
peňažnétokylentieočakávanénájomnéplatby,ktorésúhradenévýlučnezo sobitnéhoterminovaného
účtu zriadeného z počiatočného peňažného toku.
7.Ostatné záväzky dojednania vrátane poskytnutia záruk a záväzkov, ktoré v yplývajú z predčasného
vypovedania dojednania, je potrebné účtovať podľa IAS 37 alebo IAS 39, pod ľa podmienok.
8.Kritériástanovenévodseku20IAS18jepotrebnéuplatňovaťnaskutočnost iapomerykaždéhodojednania
naúčelurčiť,kedyuznaťakopríjemplatbu,ktorúmôžepodnikobdržať.Tre bazohľadniťtieskutočnosti,ako,
či jestvuje pokračujúca účasť na budúce možné záväzky kvôli odmenám, či je účasť na rizikách, záručných
dojednaniach, zotrváva riziko spätnej platby poplatku. Tie skutočnosti , ktoré samotné svedčia o tom, že
účtovanie poplatku ako príjmu na začiatku dojednania pri obdržaní, je nev hodné, sú nasledovné:
a) záväzky, vykonávanie určitých signifikantných činností alebo ich zad ržanie, sú podmienkou odpísania
prijatej odmeny, preto vykonávania právne záväzného dojednania nie je na jvýznamnejším činom
pomedzi tých, ktoré sú vyžadované dojednaním;
b) záväzky využívania použitých majetku sú vystavené takým obmedzeniam, ktorých účinky obmedzujú
a podstatne zmenia schopnosť využiteľnosti majetku podniku (napr. použi ť, predať, alebo založiť);412 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) možnosťúhradysúmpoplatkovaplatbainýchdodatočnýchsúmniejepravd epodobné.Totosanastane
ak napríklad:
i) podkladový majetok nie je taký špeciálny majetok, ktorý je potrebný na v ykonávanie obchodnej
činnostipodniku,apretojestvujemožnosť,žepodnikzaplatísumuscieľo mpredčasnéhoukončenia
dojednania; alebo
ii) podnik na základe podmienok dojednania je zaviazaný, alebo podnik má č iastočné alebo úplné
dispozičné právo, aby vopred platenú sumu investoval do majetku ktoré sú n ositeľmi viac ako
nepatrného rizika (napr. devízové riziko, riziko úrokovej sadzby alebo ú verové riziko). V tomto
prípade riziko, že objem investícií nepostačí, aby pokryl nájomné platob né záväzky, nie je
pravdepodobné, a preto je možné, že podnik musí ešte určitú sumu zaplatiť.
9.Poplatky treba prezentovať v účtovnej závierke na základe hospodárskeho obsahu a charakteru.
Zverejnenie
10.Všetky hľadiská dojednania, ktoré podľa hospodárskeho obsahu nie sú lízi ngové, podľa IAS 17 je potrebné
zohľadniť a stanoviť na pochopenie použitej V tomto štandarde sa tieto poj my používajú v uvedenom
význame: metódy a dojednania. Podnik zverejňuje v každom období v súvislo sti s dojednaním nasledovné:
a) opis dojednania vrátane:
i) základný majetok a ostatné obmedzenia použiteľnosti;
ii) lehotu dojednania a ostatné významné podmienky;iii) prepojené transakcie vrátane opcií; a
b) účtovnú metódu uplatňovanú na prijaté platby, sumu zúčtovanú ako výnos y a výsledok účtovnej
závierky, kde táto suma je vykazovaná.
11.
Zverejnenie podľa odseku 10 tejto interpretáciu je potrebné vykonať jedn otlivo pre každé dojednanie alebo
súhrnne, za každú skupinu dojednaní. V jednej skupine je zhrnutý majetok p odobného charakteru (napr.
elektrárne).
Dátum záveru: február 2000.
Dátum účinnosti: táto interpretácia sa stáva účinnou 31. decembra 2001. Z meny v účtovných zásadách sa
účtujú podľa prechodných požiadaviek IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-28
Podnikové kombinácie – „deň výmeny“ a skutočná hodnota majetkových nástr ojov
Odsek11IAS1(revidovaný1997),Prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 22, podnikové kombinácie (revidovaný v roku 1998).13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 413
Formulácia problému
1.Podnik môže vydať svoje vlastné majetkové nástroje ako bonus za zaobstara nie v podnikovej kombinácii
vyúčtovanejakoakvizíciapodľaIAS22.IAS22.21požaduje,abysaakvizíc iaúčtovalajejobstarávacoucenou
a aby sa majetkové nástroje vydané nadobúdateľom oceňovali ich objektívn ou hodnotou v deň výmeny.
2.Ak sú majetkové nástroje vydané ako bonus za zaobstaranie kótované na trhu a ich trhová cena ku dňu
výmeny nie je spoľahlivým ukazovateľom ich objektívnej hodnoty, v IAS 22. 24 sa uvádza, že je potrebné
prihliadať na cenové pohyby za primerané obdobie pred oznámením podmieno k akvizície a po ňom.
3.Problémami sú:
a) aký je „dátum výmeny“, keď sa určuje objektívna hodnota majetkových nás trojov vydaných ako bonus
za zaobstaranie pri akvizícii;
b) kedyjevhodnébraťdoúvahyostatnémetódydokazovaniaaoceňovaniapop rizverejnenejcenekudňu
výmeny kótovaného majetkového nástroja; a
c) akéinformáciebysamalizverejniť,keďuverejnenácenakótovanéhomaj etkovéhonástrojasanepoužila
ako objektívna hodnota tohto nástroja a aké informácie by sa mali zverejni ť, ak nie je uverejnená cena
majetkového nástroja.
4.IAS 22.65 vyžaduje, aby sa výška úpravy bonusu za zaobstaranie, podmienen á jedným alebo viacerými
budúcimi prípadmi, zahrnula do nákladov na akvizíciu ku dňu akvizície, ak je úprava pravdepodobná
a uvedenú čiastku je možné spoľahlivo oceniť. IAS 22.68 vyžaduje, aby sa ná klady na akvizíciu upravili, ak
sanepredvídanáudalosť,ktorámávplyvnavýškubonusuzazaobstaranie,v yriešináslednepodniakvizície.
Následkom toho sa táto interpretácia nevzťahuje na majetkové nástroje vy dané ako úprava bonusu za
zaobstaranie, podmienená jedným alebo viacerými budúcimi prípadmi, až k ým tieto úpravy nie sú
pravdepodobné a uvedené čiastky nie je možné spoľahlivo oceniť ku dňu akvi zície.
Záver
5.Keďdôjdekakvizíciiprijednejvýmennejtransakcii(toznamenániepostu pnepoetapách),„dátumvýmeny“
je dátum akvizície; to znamená dátum, keď nadobúdateľ získa kontrolu nad č istým majetkom a operáciami
prevzatej spoločnosti. Ak sa akvizícia dosiahne postupne po etapách (nap r. postupné nákupy podielov),
objektívna hodnota majetkových nástrojov vydaných ako bonus za zaobstar anie v každej etape by sa mala
určiť k danému dňu, aby sa každá z investícii vykázala v účtovnej závierke n adobúdateľa.
6.Uverejnenácenakdátumuvýmenykótovanéhomajetkovéhonástrojaposkytu jenajlepšídôkazoobjektívnej
hodnote tohto nástroja a mala by sa používať, s výnimkou zriedkavých prípa dov. Ostatné metódy
dokazovaniaaoceňovaniabysatiežmalibraťdoúvahyibavýnimočne,akjem ožnépreukázať,žeuverejnená
cena k danému dňu nie je spoľahlivým ukazovateľom a keď ostatné metódy doka zovania a oceňovania
umožňujúspoľahlivejšieoceniťobjektívnuhodnotumajetkovýchnástroj ov.Uverejnenácenakudňuvýmeny
nie je spoľahlivým ukazovateľom iba vtedy, keď bola nepriaznivo ovplyvne ná nadmernou cenovou
fluktuáciou alebo malou veľkosťou trhu.
Zverejňovanie
7.Keďkudňuvýmenyexistujeuverejnenácenamajetkovéhonástrojavydaného akobonuszazaobstaranie,ale
sa nepoužila ako objektívna hodnota tohto nástroja, podnik by mal zverejn iť tieto informácie:
a) túto skutočnosť;
b) dôvody, pre ktoré uverejnená cena nie je objektívnou hodnotou majetkov ých nástrojov;414 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
c) metódu a významné predpoklady použité pri stanovovaní danej objektívn ej hodnoty; a
d) súhrnnú výšku rozdielu medzi uverejnenou cenou a čiastkou určenou ako o bjektívna hodnota
majetkových nástrojov.
8.Keďniektorýmajetkovýnástrojvydanýakobonuszazaobstaranienemáuver ejnenúcenukdátumuvýmeny,
podnik by mal túto skutočnosť, metódu a významné predpoklady použité pri u rčovaní danej objektívnej
hodnoty zverejniť.
Dátum záveru: február 2001.
Dátumúčinnosti:Tátointerpretáciasastávaúčinnoupreakvizícievzhľa domnaprvotnéúčtovnévykazovanie
31. decembra 2001 alebo neskôr.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-29
Zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.
Odkaz: IAS 1, prezentácia účtovnej závierky (revidovaný v roku 1997).
Formulácia problému
1.Podnik (prevádzkovateľ koncesie) môže uzatvoriť dohodu s iným podnikom ( poskytovateľom koncesie)
s cieľom poskytovať služby, ktoré umožňujú verejný prístup k hlavným hosp odárskym a spoločenským
zariadeniam. Poskytovateľom koncesie môže byť podnik z verejného alebo s úkromného sektora, vrátane
štátnehoorgánu.Medzipríkladydojednaníokoncesiáchnaposkytovanies lužiebpatriazariadenianaúpravu
a dodávku vody, diaľnice, parkoviská, tunely, mosty, letiská a telekomun ikačné siete. Príkladom dojednaní,
ktoré nie sú dojednaniami o koncesiách na poskytovanie služieb, je prevád zka vnútorných služieb, ktoré
podnik zabezpečí uzatvorením zmluvy s externým dodávateľom (napr. jedál eň pre zamestnancov, údržba
budovy, vedenie účtovníctva, alebo funkcie informačných technológií).
2.Dojednanieokoncesiinaposkytovanieslužiebvovšeobecnostizahŕňakon cesiu,ktorúposkytovateľprenesie
na dané koncesné obdobie na jej prevádzkovateľa:
a) právo poskytovať služby, ktoré umožňujú prístup k hlavným hospodársky m a spoločenským
zariadeniam, a
b) v niektorých prípadoch právo využívať bližšie určený hmotný majetok, n ehmotný majetok a prípadne
finančný majetok,
ako výmenu pre prevádzkovateľa tejto koncesie:
a) záväzok poskytovať dané služby za určitých podmienok počas trvania kon cesie a
b) akjetovhodné,záväzokvrátiťnakoncidobyplatnostikoncesieprávapr ebraténazačiatkudobyplatnosti
koncesie a prípadne získané počas doby platnosti koncesie.
3.Spoločnoučrtouvšetkýchdojednaníokoncesiinaposkytovanieslužiebje ,žeprevádzkovateľpreberáprávo
a povinnosť poskytovať verejné služby.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 415
4.Otázkou je, aké informácie by sa mali zverejniť v poznámkach k účtovným záv ierkam prevádzkovateľa
koncesie a poskytovateľa koncesie.
5.Určitými stránkami a zverejnením informácií v súvislosti s niektorými do jednaniami o koncesiách
na poskytovanie služieb sa už zaoberali Medzinárodné účtovné štandardy ( napr. IAS 16 sa týka akvizícií
nehnuteľností, strojov a zariadení, IAS 17 sa týka nájmu majetku a IAS 38 sa týka akvizícií nehmotných
majetku).Dojednanieokoncesiinaposkytovanieslužiebvšakmôžeobsaho vaťvykonateľnézmluvy,ktorými
sa nezaoberajú Medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ tieto zmluvy nie s ú neprimerane zaťažujúce,
a v takomto prípade sa uplatňuje IAS 37. Táto interpretácia sa teda zaoberá dodatočným zverejnením
dojednaní o koncesii na poskytovanie služieb.
Záver
6.Priurčovaníprimeranéhozverejneniavpoznámkachkúčtovnýmzávierkamb ysamalibraťdoúvahyvšetky
hľadiskádojednaniaokoncesiinaposkytovanieslužieb.Prevádzkovateľ koncesieaposkytovateľkoncesieby
v každom časovom úseku mali zverejniť tieto informácie:
a) opis dojednania;
b) dôležité podmienky dojednania, ktoré môžu mať vplyv na množstvo, načas ovanie a istotu budúcich
peňažných tokov (napr. doba platnosti koncesie, termíny nového stanoven ia poplatkov a východisko,
na základe ktorého sa určí toto stanovenie poplatkov alebo nové prerokova nie);
c) povaha a rozsah (napr. množstvo, časový úsek, alebo prípadne suma) tých to položiek:
i) právo používať bližšie určený majetok;ii) povinnosť poskytovať služby alebo právo očakávať poskytovanie služi eb;
iii) záväzok získať alebo postaviť časti hmotného nehnuteľností, závod a zariadenie;
iv) záväzok odovzdať alebo právo prijať bližšie určený majetok na konci do by trvania koncesie;
v) možnosť obnovenia a vypovedania; avi) ostatné práva a povinnosti (napr. veľké generálne opravy); a
d) zmeny v dojednaniach, ktoré sa vyskytnú počas daného obdobia.
7.
Zverejnenia požadované v súlade s odsekom 6 tejto interpretácie by sa mali poskytnúť jednotlivo pre každé
dojednanie o koncesii na poskytovanie služieb alebo v súhrne pre každú tri edu dojednaní o koncesii
naposkytovanieslužieb.Triedajezoskupeniedojednaníokoncesiinapos kytovanieslužieb,ktorézahŕňajú
služby podobnej povahy (napr. výber mýta, telekomunikačné služby a služb y týkajúce sa úpravy vody).
Dátum záveru: máj 2001.
Dátum účinnosti: táto interpretácia sa stáva účinnou 31. decembra 2001.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-30
Mena, v ktorej sa vykazuje – prevod z oceňovacej meny na prezentačnú menu
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 21, účinky zmien v kurzoch cudzích mien (revidovaný v roku 1993) , IAS 29, účtovné vykazovanie
v hyperinflačných hospodárstvach (prepracovaný 1994).416 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
Formulácia problému
1.SIC-19: mena, v ktorej sa vykazuje – ocenenie a prezentácia účtovnej závie rky podľa IAS 21 a IAS 29 sa
zaoberá otázkou ako podnik prevádza svoje účtovné závierky z meny použite j na oceňovanie položiek vo
svojich účtovných závierkach (oceňovacia mena) na inú menu na účely preze ntácie (prezentačná mena).
SIC-19 bližšie neurčuje, ktorá metóda prevodu sa má použiť, ale dôrazne vy žaduje, aby použitá metóda
prevodu neviedla k vykazovaniu takým spôsobom, ktorý je v rozpore s oceňov aním položiek v účtovných
závierkach.
2.SIC-19.15 sa podrobne zaoberá požiadavkou na príklade ruského podniku, k torý používa ruský rubeľ ako
vhodnúoceňovaciumenuaktorýprevádzasvojeúčtovnézávierkynainúmenu (napr.euro)naprezentáciu.
Uvádza sa tu, že metóda použitá na prevod z ruského rubľa na euro by nemala ma ť za následok napríklad
nahradenie eura ruským rubľom ako oceňovacou menou.
3.V IAS 21.5 sa uvádza, že tento štandard sa nezaoberá prepočtom účtovnej záv ierky podniku v súvislosti
svykazovanoumenouvnejpoužitounainúmenuprepohodliepoužívateľov,k torísúzvyknutínauvedenú
menu alebo z podobných dôvodov.
4.Problémami sú:
a) akobysamaliprevádzaťpoložkyvúčtovnýchzávierkachzoceňovacejmen ynaprezentačnúmenu,keď
sa účtovné závierky predkladajú v mene, ktorá je odlišná od oceňovacej men y určenej podľa SIC-19; a
b) aké informácie by sa mali zverejniť:
i) keď sa účtovné závierky predkladajú v mene, ktorá je odlišná od oceňovac ej meny určenej podľa
SIC-19; alebo
ii) keď sú ďalšie údaje, ktoré sa nevyžadujú podľa Medzinárodných účtovný ch štandardov, uvedené
v účtovnej závierk e a v mene, ktorá je odlišná od meny použitej pri predkladaní účtovnej závie rky,
z dôvodu vytvorenia pohodlia pre určitých používateľov.
5.Táto interpretácia sa má chápať a uplatňovať v spojení s požiadavkami SIC- 19. Termín „účtovná závierka“
zahŕňa konsolidovanú účtovnú závierku ako je uvedené v IAS 27.4.
Záver6.
Keď sa finančné závierky predkladajú v mene, ktorá je odlišná od oceňovace j meny určenej podľa SIC-19,
aoceňovaciamenaniejemenouhyperinflačnéhohospodárstva,požiadavky SIC-19.9jepotrebnéuplatňovať
takto:
a) majetok a pasíva pre všetky predkladané súvahy (to znamená vrátane poro vnávacích informácií) by sa
mali prevádzať s použitím zatváracieho kurzu, ktorý je platný v deň každej predloženej súvahy;
b) výnosové a nákladové položky pre všetky prezentované obdobia (to zname ná vrátane porovnávacích
informácií)bysamaliprevádzaťspoužitímvýmennýchkurzovplatnýchvdň ochuskutočneniatransakcií
alebo s použitím kurzu, ktorý sa približuje skutočným výmenným kurzom;
c) položky vlastného imania, ktoré sú odlišné od ziskov a strát za obdobie, ktoré je obsiahnuté v bilancii
akumulovaného zisku alebo straty by sa mali prevádzať s použitím zatvárac ieho kurzu platného v deň
predkladania každej súvahy; a
d) všetky rozdiely vo výmenných kurzoch vyplývajúce z prevodu v súlade s od sekom 6 písm. a) až c) tejto
interpretácie by sa mali vykázať priamo vo vlastnom imaní.
7.Keď sa finančné závierky predkladajú v mene, ktorá je odlišná od oceňovace j meny určenej podľa SIC-19,
aoceňovaciamenaniejemenouhyperinflačnéhohospodárstva,požiadavky SIC-19.9jepotrebnéuplatňovať
takto:
a) majetok, pasíva a vlastné imanie pre všetky predkladané súvahy (to znam ená vrátane porovnávacích
informácií) by sa mali prevádzať s použitím zatváracieho kurzu platného v deň poslednej predloženej
súvahy; a
b) výnosové a nákladové položky pre všetky prezentované obdobia (to zname ná vrátane porovnávacích
informácií) by sa mali prevádzať s použitím zatváracieho kurzu platného n a konci posledného
prezentovaného obdobia.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 417
Zverejňovanie
8.Pri predkladaní účtovnej závierky v mene, ktorá je odlišná o oceňovacej me ny určenej podľa SIC-19, by
podnik mal popri zverejnení informácií požadovaných podľa SIC-19.10 uvi esť skutočnosť, že oceňovacia
mena odráža hospodársku podstatu podložených prípadov a situácie tohto p odniku.
9.Keď sa účtovné závierky prekladajú v mene, ktorá je odlišná od oceňovacej m eny určenej podľa SIC-19,
a oceňovacia mena je menou hyperinflačného hospodárstva, podnik by mal po pri zverejnení informácií
požadovanýchpodľaIAS29.39zverejniťzatváraciekurzymedzioceňovaco umenouaprezentačnoumenou
platnou v deň prekladania každej súvahy.
10.Keď sú ďalšie informácie, ktoré sa nevyžadujú podľa Medzinárodných účtov ných štandardov, uvedené
vúčtovnejzávierk eavmene,ktorájeodlišnáodmenypoužitejpripredkladaníúčtovnejzávie rky,zdôvodu
vytvorenia pohodlia pre určitých používateľov, podnik by mal:
a) zreteľne identifikovať informácie ako doplnkové informácie na odlíše nie od informácií požadovaných
Medzinárodnými účtovnými štandardmi a prevedenými v súlade s odsekmi 6 al ebo 7 tejto interpretácie
(podľa vhodnosti);
b) zverejniť oceňovaciu menu použitú na vypracovanie účtovnej závierky a metódu prevodu použitú
na určenie uvedenej doplnkovej informácie;
c) zverejniťskutočnosť,žeoceňovaciamenaodrážahospodárskupodstatu podloženýchprípadovasituácie
tohto podniku a že tieto doplnkové informácie sú uvedené v inej mene iba z dô vodov komfortu, a
d) zverejniť menu, v ktorej je uvedená doplnková informácia.
Údaje požadované odseko m 8 a odsekom 10 písm. c) sa požadujú v konsolidovanej účtovnej závierke
v každej situácii, ktorá je odlišná od situácie, keď oceňovacie meny podni ku v skupine a prezentačná mena
a pri uvedení dodatočnej informácie uvedená mena sú rovnaké. Na účely poži adaviek na zverejnenie
v odsekoc h9a1 0 písm. b) v konsolidovanej účtovnej závierke, odkazy na oceňovaciu menu sú odkazmi
na oceňovaciu menu materskej spoločnosti.Dátum záveru: máj 2001.Dátum účinnosti: táto interpretácia sa stáva účinnou pre ročné zúčtovaci e obdobia začínajúce
1. januára 2002 alebo neskôr. Zmeny v účtovných zásadách by sa mali účtovať v súlade s požiadavkami
na prechod podľa IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-31
Výnosy – výmenné obchody zahŕňajúce reklamné služby
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 18, výnosy (revidovaný v roku 1993).
Formulácia problému
1.
Podnik(predávajúci)môžeuzatvoriťzmluvuovýmennomobchodescieľompo skytovaťreklamnéslužbyako
výmenu za prijatie reklamných služieb od svojho zákazníka (zákazník). Ta kéto služby môžu mať tieto
podoby: vystavenie reklamy na internetových stránkach alebo na plagátoc h, vysielanie reklamy v televízii
alebo v rozhlase, uverejnenie reklamy v časopisoch alebo v novinách alebo prezentácia v inom médiu.418 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
2.V niektorých prípadoch nedochádza medzi týmito podnikmi k platbe v hotovo sti alebo inej forme odplaty.
V niektorých iných prípadoch dochádza aj k vzájomnej výmene rovnakej aleb o približne rovnakej čiastky
v hotovosti alebo inej protislužby.
3.Predávajúci, ktorý poskytuje reklamné služby v priebehu svojich bežných činností zaznamená výnos
z výmenných obchodov zahŕňajúcich reklamné služby podľa IAS 18, ak, popri ostatných kritériách, tieto
vzájomne vymenené služby sa od seba odlišujú (IAS 18.12) a výšku výnosu je m ožné spoľahlivo určiť [IAS
18.20 a)]. Táto interpretácia sa uplatňuje iba na výmenu reklamných služi eb, ktoré sú navzájom odlišné.
Výmena podobných reklamných služieb nie je transakciou, ktorá vytvára vý nos podľa IAS 18.
4.Problémom je, za akých okolností dokáže predávajúci spoľahlivo určiť výn os na základe skutočnej hodnoty
reklamných služieb prijatých alebo poskytnutých vo výmennom obchode.
Záver
5.Výnos z výmenného obchodu, ktorý obsahuje reklamné služby, nie je možné sp oľahlivo určiť na základe
skutočnej hodnoty prijatých reklamných služieb. Predávajúci však môže s poľahlivo určiť výnos na základe
skutočnejhodnotyreklamnýchslužieb,ktoréposkytujevovýmennomobcho de,sodkazomnanevýmenný
obchod a ktoré:
a) obsahujú reklamu podobnú reklame vo výmennom obchode;
b) sa často vyskytujú;c) predstavujúväčšípočettransakciíavyššiučiastkuvporovnanísovšet kýmitransakciami,ktoréobsahujú
reklamné služby podobné reklamnej službe vo výmennom obchode;
d) zahŕňajú platbu v hotovosti a prípadne inú formu odplaty (napr. obchodo vateľné cenné papiere,
nepeňažný majetok a iné služby), ktorá má spoľahlivo merateľnú skutočnú h odnotu; a
e) nezahŕňajú zmluvného partnera, ktorý je ten istý ako v danej výmennej ob chodnej transakcii.
Dátum záveru: máj 2001.
Dátum účinnosti: táto interpretácia sa stáva účinnou 31. decembra 2001. Z meny v účtovných zásadách by
sa mali vykazovať v súlade s prechodnými požiadavkami podľa IAS 8.46.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-32
Nehmotný majetok – náklady na internetovú stránku
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.Odkaz: IAS 38, nehmotný majetok.
Formulácia problému
1.
Podniku môžu vzniknúť vnútorné výdavky na rozvoj a správu vlastnej intern etovej stránky, ku ktorej je
prístuplenvrámcipodnikualebokuktorejjeprístupzvonku.Internetová stránkaurčenánaprístupzvonku
samôžepoužívaťnarôzneúčely,akonapríkladnapodporupredajaareklamu vlastnýchvýrobkovaslužieb
daného podniku, poskytovanie elektronických služieb a predaj výrobkov a služieb. Internetová stránka
určená na vnútropodnikové použitie sa môže použiť na uchovávanie smerníc o politike podniku a údajov
o zákazníkoch, ako aj na vyhľadávanie informácií týkajúcich sa podniku.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 419
2.Štádiá vývoja internetovej stránky je možné opísať takto:
a) plánovanie – patrí sem vykonanie štúdií uskutočniteľnosti, definovan ie cieľov a bližšie určenie
technických podmienok, vyhodnotenie alternatív a výber priorít;
b) použitie a vývoj infraštruktúry – patrí sem zriadenie domény, kúpa a výv oj hardvéru a operačného
softvéru, inštalovanie vyvinutých aplikácií a záťažové skúšky;
c) vývoj grafického dizajnu – patrí sem navrhovanie vzhľadu internetovýc h stránok;
d) vývoj obsahu – patrí sem vytvorenie, nákup, príprava a prenos textových alebo grafických informácií
na internetovú stránku v priebehu dokončovania jej vývoja; tieto informá cie sa môžu uchovávať
voddelenýchdatabázach,ktorésúintegrovanédointernetovejstránky(a lebokuktorýmjeprístupztejto
internetovej stránky) alebo ktoré sú obsiahnuté priamo v programe intern etových stránok.
3.Po dokončení vývoja internetovej stránky sa začína štádium prevádzky. Po čas tohto štádia podnik udržiava
a zlepšuje aplikácie, infraštruktúru, grafický dizajn a obsah interneto vej stránky.
4.Privykazovanívnútornýchvýdavkovnarozvojaprevádzkuvlastnejintern etovejstránkypodniku,kuktorej
je prístup len v rámci podniku alebo ku ktorej je prístup zvonku, vznikajú t ieto otázky:
a) čiinternetovástránkajesamotvoriacimsanehmotnýmmajetkom,naktor ýsavzťahujúpožiadavkyIAS
38; a
b) ktorá metóda je pre zaúčtovanie takýchto výdavkov vhodná.
5.Táto interpretácia sa nevzťahuje na výdavky na nákup, vývoj a prevádzkova nie hardvéru (napr. internetové
servery,stagingservery,productionserveryanapojenianainternet)in ternetovejstránky.Takétovýdavkysa
vykazujú podľa IAS 16, nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný v r oku 1998). K tomu, ak podniku
vzniknú náklady na poskytovateľa internetových služieb, ktorý je hostit eľom internetovej stránky podniku,
tieto výdavky sa vykazujú ako výdavky podľa IAS 8.7 a ako rámcové pri prijat í týchto služieb.
6.IAS 38 sa nevzťahuje na nehmotný majetok, ktoré má podnik na predaj v priebe hu bežného obchodovania
(pozri IAS, zásoby a IAS 11, zákazková výroba) alebo prenajímanie, ktoré p atrí pod IAS 17, nájmy
(revidovaný v roku 1997). Podľa toho sa táto interpretácia netýka výdavko v na vývoj a správu internetovej
stránky(alebointernetovéhosoftvéru),ktorájeurčenánapredajinémup odniku.Keďsainternetovástránka
prenajmenazákladeoperatívnehonájmu,prenajímateľuplatnítútointer pretáciu.Keďsainternetovástránka
prenajme na základe finančného nájmu, nájomca uplatní túto interpretáci u po prvotnom vykázaní
prenajatého nehnuteľností.
Záver
7.Vlastná internetová stránka podniku, ktorá vzniká ako výsledok vývojový ch prác a ku ktorej je prístup len
vrámcipodnikualebozvonku,jesamotvoriacimsanehmotnýmmajetkom,kto rýpodliehapožiadavkámIAS
38.
8.Internetová stránka, ktorá vzniká ako následkom vývojových prác, by sa ma la vykazovať ako nehmotný
nehnuteľnosti vtedy a len vtedy, ak popri splnení všeobecných požiadavie k opísaných v IAS 38.19 pre
vykazovanie počiatočného ocenenia, je podnik schopný vyhovieť požiadav kám uvedeným v IAS 38.45.
Konkrétne,podnikmôžebyťschopnývyhovieťpožiadavkeopreukázaníakoj ehointernetovástránkabude
vytvárať pravdepodobné budúce hospodárske požitky podľa IAS 38.45 písm. d), keď napríklad táto
internetová stránka má potenciál vytvárať výnosy, včítane priamych výno sov z toho, že umožní vznik
objednávky. Podnik nie je schopný preukázať, akým spôsobom internetová s tránka, vyvinutá jedine alebo
pôvodnenapodporupredajaareklamuvlastnýchvýrobkovaslužieb,budevy tváraťpravdepodobnébudúce
hospodárskepožitkyanáslednevšetkyvýdavkynavývojtakejtostránkyby samalivykazovaťakovýdavok,
keď vznikne.420 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
9. Všetky vnútorné výdavky na vývoj a prevádzku vlastnej internetovej str ánky podniku by sa mali vyúčtovať
v súlade s IAS 38. Povaha každej činnosti, pre ktorú vznikli výdavky (napr. školenia zamestnancov
a udržiavanie internetovej stránky) a štádium vývoja alebo povývojové št ádium internetovej stránky je
potrebné ohodnotiť, aby sa určilo vhodné účtovné riešenie (ďalšie usmern enie je uvedené v dodatku k tejto
interpretácii). Napríklad:
a) štádium plánovania je svojou povahou podobné štádiu výskumu v IAS 38.42 až 44. Výdavok, ktorý
vznikne v tomto štádiu, by sa mal vykazovať ako výdavok pri jeho vzniku.
b) použitie štádia vývoja infraštruktúry, štádia grafického dizajnu a št ádia vývoja obsahu do tej miery, že
obsah sa vyvíja na účely odlišné od reklamy a podpory predaja výrobkov a slu žieb podniku, sa svojou
povahou podobajú vývojovej fáze v IAS 38.45 až 52. Výdavky vzniknuté v tých to štádiách by sa mali
zahrnúťdonákladovinternetovejstránkyvykázanýchakonehmotnýmajeto kvsúladesodsekom8tejto
interpretácie, keď sa výdavky môžu priamo pripísať na prípravu interneto vej stránky na jej zamýšľané
použitiealeborozdeliťnaprimeranomapevnomzáklade.Napríkladvýdavk ynanákupalebovytvorenie
obsahu(ktorýjeodlišnýodobsahuurčenéhonareklamuapodporupredajavl astnýchvýrobkovaslužieb
podniku) konkrétne pre internetovú stránku alebo výdavky na umožnenie vy užitia obsahu (napr.
poplatokzazískaniepovolenianareprodukciu)nainternetovejstránkeb ysamalizahrnúťdonákladov
navývoj,aksútietopodmienkysplnené.VsúladesIAS38.59všakvýdavkyna nehmotnúpoložku,ktorá
bolapôvodneuznanáakonákladyvpredchádzajúcichúčtovnýchzávierkach ,bysanemalivykazovaťako
súčasť nákladov na nehmotný majetok k neskoršiemu dátumu (napr. keď sa nák lady na autorské práva
sa celkom odpíšu a obsah sa následne poskytne pre internetovú stránku);
c) výdavok vzniknutý v štádiu vývoja obsahu do tej miery, že obsah sa vyvíja na účely reklamy a podpory
vlastných výrobkov a služieb podniku (napr. digitálne fotografie výrobk ov), by sa mal vykázať ako
náklady, ak vznikli v súlade s IAS 38.57 písm. c). Napríklad pri zaúčtovaní výdavkov na profesionálne
služby, ktoré sa týkajú vyrobenia digitálnych fotografií vlastných výro bkov podniku a zlepšenia
prezentácie týchto výrobkov, by sa výdavky mali vykázať ako náklady v prie behu prijímania
profesionálnej služby, a nie až vtedy, keď sa digitálne fotografie vystav ia na internetovej stránke;
d) štádiumprevádzkyzačínaažpodokončenívývojainternetovejstránky. Výdavky,ktorévzniknúvtomto
štádiu, by sa mali vykázať ako náklady pri ich vzniku, až kým nespĺňajú krit ériá určené v IAS 38.60.
10.Internetová stránka, ktorá sa zaúčtuje ako nehmotný majetok podľa odseku 8 tejto interpretácie, by sa mala
oceniť po počiatočnom vykázaní uplatnením požiadaviek podľa IAS 38.63 až 78. Najlepší možný odhad
životnosti internetovej stránky by mal byť krátky.
Dátum záveru: máj 2001.
Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou 25. marca 2002. Účin ky prijatia tejto interpretácie by
samalivykazovaťpomocoupožiadavieknaprechodpodľaIAS38 118až121.Ak tedainternetovástránka
nespĺňakritériápreuznanieakonehmotnýmajetok,alepredtýmbolauznan áakomajetok,tátopoložkaby
sa mala odúčtovať ku dňu nadobudnutia účinnosti tejto interpretácie. Ak i nternetová stránka existuje
a výdavok na jej vývoj spĺňa kritériá pre uznanie ako nehmotný majetok, ale predtým nebola uznaná ako
majetok,totonehmotnýmajetokbysanemalokudňunadobudnutiaúčinnosti tejtointerpretáciezaúčtovať.
Akinternetovástránkaexistujeavýdavoknajejvývojspĺňakritériáprez aúčtovanieakonehmotnýmajetok,
bola predtým zaúčtovaná ako majetok a prvotne ohodnotená ako obstarávaci e náklady, čiastka pôvodne
uznaná sa pokladá za správne určenú.
INTERPRETÁCIA STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-33
Konsolidáciaametódavlastnéhoimania–potenciálnehlasovacieprávaav ymedzenieobchodnýchpodielov
Odsek11IAS1(revidovaný1997),prezentáciaúčtovnejzávierky,vyžaduj e,abysaneuvádzalo,žeúčtovnázávierka
je v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pokiaľ nie je v súlade s o všetkými požiadavkami každého
uplatniteľného štandardu a každej uplatniteľnej interpretácie vydanej Stálym interpretačným výborom. Interpretácie
SIC nie sú určené na uplatňovanie na nevýznamné položky.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 421
Odkaz:IAS27,konsolidovanáúčtovnázávierkaaúčtovanieinvestíciídod cérskychpodnikov(prepracovanývroku
1994), IAS 28, účtovanie investícií do pridružených podnikov (revidovan ý v roku 2000), IAS 39, finančné nástroje:
vykazovanie a oceňovanie (revidovaný v roku 2000).
Formulácia problému
1.Podnik môže vlastniť akciové poukážky, opcie s právom na nákup akcií, dlho vé alebo majetkové nástroje,
ktorésúkonvertibilnénabežnéakciealeboinépodobnénástroje,ktoréma júpotenciál,aksúnaneuplatnené
práva alebo sú konvertované, dať podniku právomoc hlasovať alebo zreduko vať právomoc hlasovať inej
strane o finančných alebo prevádzkových politikách iného podniku (poten ciálne hlasovacie práva).
2.Ide o tieto otázky:
a) priposudzovaní,čipodnikmákontrolunadinýmpodnikomalebovýznamne hoovplyvňujepodľaIAS
27 a prípadne podľa IAS 28;
i) čibysapopričiniteľochopísanýchvIAS27.12aIAS28. 4a5maloprihliadaťnaexistenciuaúčinok
potenciálnych hlasovacích práv; a
ii) ak áno, potom či by sa mali vyhodnotiť všetky ostatné skutočnosti a okol nosti týkajúce sa
potenciálnych hlasovacích práv;
b) či podiel pripočítaný k obchodnému podielu materskej spoločnosti a obc hodnému podielu menšinovej
spoločnostipriprípravekonsolidovanejúčtovnejzávierkypodľaIAS27, apodielpripočítanýinvestorovi,
ktorývykazujesvojeinvestícievpridruženejspoločnostispoužitímmet ódyvlastnéhoimaniapodľaIAS
28, by sa mal určiť na základe existujúcich obchodných podielov alebo obch odných podielov, ktoré by
boli v držbe, ak by boli uplatnené alebo konvertované potenciálne hlasova cie práva; a
c) primerané účtovné riešenie pre potenciálne hlasovacie práva až do ich u platnenia alebo uplynutia ich
platnosti.
Záver
3.Pri posudzovaní, či podnik ovláda (podľa vymedzenia v IAS 27.6) alebo význ amne ovplyvňuje (podľa
vymedzeniavIAS28.3)druhýpodnik,jepotrebnéprihliadať,popričinite ľochopísanýchvIAS27.12aIAS
28.4a5,naexistenciuaúčinokpotenciálnychhlasovacíchpráv,ktorésúa ktuálne(toznamenávsúčasnosti)
uplatniteľné alebo aktuálne konvertibilné. Mali by sa brať do úvahy všetk y potenciálne hlasovacie práva,
včítane hlasovacích práv, ktoré majú ostatné podniky. Potenciálne hlaso vacie práva nie sú v súčasnosti
uplatniteľné alebo v súčasnosti konvertibilné, ak sa napríklad nemôžu up latniť alebo konvertovať až do
budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti.
4.Všetky skutočnosti a okolnosti, ktoré majú vplyv na potenciálne hlasovac ie práva, posudzované v súlade
s odsekom 3 tejto interpretácie, by sa mali preskúmať, s výnimkou úmyslu ri adiacej a finančnej schopnosti
uplatniť alebo konvertovať. Ostatné skutočnosti, ktoré by sa mali brať do úvahy, zahŕňajú podmienky
uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a možných prepojených transa kcií. (V dodatku A sú uvedené
príklady uplatňovania tejto interpretácie.)
5.Podiel pripočítaný k obchodnému podielu materskej spoločnosti a obchodn ému podielu menšinovej
spoločnostipriprípraveúčtovnejzávierkypodľaIAS27apodielpripočít anýinvestorovi,ktorývykazujesvoje
investície s použitím metódy vlastného imania podľa IAS 28, by sa mal určiť jedine na základe súčasných
obchodných podielov. Podniku sa v podstate môžu súčasné obchodné podiely pripočítať, ak napríklad
predáva a zároveň súhlasí so spätným odkúpením, ale nestráca kontrolu nad prístupom k hospodárskym
požitkom spojeným s obchodnými podielmi. V takomto prípade by sa pripísan ý podiel mal určiť
s prihliadnutím na možné uplatnenie potenciálnych hlasovacích práv a iný ch derivátov, ktoré v podstate
v súčasnosti umožňujú prístup k hospodárskym požitkom spojeným s vlastní ctvom obchodných podielov.
(V dodatku B sú uvedené príklady uplatňovania tejto interpretácie.)422 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 32
6. Priuplatňovaníkonsolidácieaúčtovnejmetódyvlastnéhoimaniabysan ástroje,ktoréobsahujúpotenciálne
hlasovacie práva, mali účtovať ako súčasť investície do dcérskej spoločn osti a prípadne investície do
pridruženej spoločnosti iba vtedy, ak sa podiel obchodných podielov vyme dzí s prihliadnutím na možné
uplatnenie potenciálnych hlasovacích práv v súlade s odsekom 5 tejto inte rpretácie. Vo všetkých ostatných
prípadoch by sa nástroje obsahujúce potenciálne hlasovacie práva mali po sudzovať v súlade s IAS 39.
Dátum záveru: august 2001.
Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou pre ročné zúčtovaci e obdobia začínajúce
1. januára 2002 alebo neskôr. Zmeny v účtovných zásadách by sa mali účtovať v súlade s prechodnými
požiadavkami podľa IAS 8.46.13/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 423