ROZHODNUTIE RADY 2012/699/SZBP

z 13. novembra 2012

o podpore Únie pre činnosti prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie spôsobilosti a v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 26 ods. 2 a článok 31 ods. 1,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

Únia túto stratégiu aktívne vykonáva a uvádza do účinnosti opatrenia uvedené v jej kapitole III, a to najmä uvoľňovaním finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov, ktoré realizujú multilaterálne inštitúcie, ako napr. dočasný technický sekretariát Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO).

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1. Na účely zabezpečenia plynulého a praktického vykonávania určitých prvkov stratégie podporuje Únia činnosti prípravnej komisie CTBTO s cieľom plniť tieto ciele:

2. Projekty, ktoré má Únia podporovať, majú tieto konkrétne ciele:

Uvedené projekty sa uskutočňujú v prospech všetkých signatárskych štátov CTBT.

Podrobný opis projektov sa uvádza v prílohe.

Článok 2

1. Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“).

2. Technické vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 zabezpečuje prípravná komisia CTBTO. Túto úlohu plní pod kontrolou vysokého predstaviteľa. Na tento účel vysoký predstaviteľ uzavrie potrebné dojednania s prípravnou komisiou CTBTO.

Článok 3

1. Finančná referenčná suma na vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 5 185 028 EUR.

2. Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na rozpočet Únie.

3. Na riadne spravovanie finančnej referenčnej sumy uvedenej v odseku 1 dohliada Komisia. Na tento účel uzavrie s prípravnou komisiou CTBTO dohodu o financovaní. V dohode o financovaní sa stanoví, že prípravná komisia CTBTO má zabezpečovať viditeľnosť príspevku Únie zodpovedajúcu jeho výške.

4. Komisia vyvinie úsilie s cieľom uzavrieť dohodu o financovaní uvedenú v odseku 3 čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Radu informuje o všetkých ťažkostiach, ktoré sa počas tohto procesu vyskytnú, ako aj o dátume uzavretia dohody o financovaní.

Článok 4

1. Vysoký predstaviteľ podáva Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe pravidelných správ, ktoré vypracúva prípravná komisia CTBTO. Tieto správy tvoria základ pre hodnotenie, ktoré vykonáva Rada.

2. Komisia informuje o finančných aspektoch vykonávania projektov uvedených v článku 1 ods. 2.

Článok 5

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Stráca účinnosť 24 mesiacov po dátume uzavretia dohody o financovaní uvedenej v článku 3 ods. 3 alebo šesť mesiacov po dátume nadobudnutia účinnosti v prípade, ak sa dovtedy neuzavrie dohoda o financovaní.

(1) Ú. v. EÚ L 302, 20.11.2003, s. 34.

(2) Ú. v. EÚ L 88, 25.3.2006, s. 68.

(3) Ú. v. EÚ L 176, 6.7.2007, s. 31.

(4) Ú. v. EÚ L 189, 17.7.2008, s. 28.

(5) Ú. v. EÚ L 219, 20.8.2010, s. 7.

PRÍLOHA

Podpora Únie pre činnosti prípravnej komisie CTBTO s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie spôsobilosti, zlepšiť vyhliadky na skoré nadobudnutie platnosti a podporiť všeobecné uplatňovanie CTBT a v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

1. ÚVOD

Kľúčovým prvkom prípravy vykonávania CTBT po nadobudnutí jej platnosti je vytvorenie riadne fungujúceho monitorovacieho a overovacieho systému prípravnej komisie CTBTO (ďalej len „prípravná komisia“). Rozvoj spôsobilostí prípravnej komisie v oblasti monitorovania vzácnych plynov je dôležitým nástrojom na posúdenie, či je pozorovaný výbuch jadrovou skúškou alebo nie. Navyše, funkčnosť a výkonnosť monitorovacieho a overovacieho systému CTBT závisí od príspevku všetkých signatárskych štátov CTBT. Preto je dôležité, aby signatárske štáty CTBT mali možnosť plne sa na monitorovacom a overovacom systéme CTBT zúčastňovať a prispievať k nemu. Práca spojená s vykonávaním tohto rozhodnutia bude dôležitá aj pre zlepšenie vyhliadky na skoré nadobudnutie platnosti a všeobecné uplatňovanie CTBT.

Projekty uvedené v tomto rozhodnutí budú znamenať významný príspevok k dosiahnutiu cieľov stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia.

Únia bude na tento účel podporovať týchto šesť projektov:

1. poskytovanie technickej pomoci signatárskym štátom CTBT a budovanie ich kapacít, aby sa im umožnilo v plnom rozsahu sa zúčastňovať na overovacom režime v rámci CTBT a prispievať k jeho realizácii;

2. budovanie kapacít prostredníctvom iniciatívy na budovanie kapacít (CDI) pre budúce generácie expertov CTBT;

3. rozvoj modelu atmosferického prenosu (ATM);

4. charakterizácia a zmierňovanie rádioaktívneho xenónu;

5. podpora integrovaného cvičenia v teréne v roku 2014 (IFE14) prostredníctvom vytvorenia integrovanej multispektrálnej skupiny;

6. zvýšenie udržateľnosti certifikovaných pomocných seizmických staníc medzinárodného monitorovacieho systému (IMS).

Vyhliadky na nadobudnutie platnosti CTBT sa zvýšili vďaka priaznivejšiemu politickému prostrediu, čo sa preukázalo aj nedávnymi novými podpísaniami a ratifikáciami CTBT vrátane Indonézie, jedného zo štátov uvedených v prílohe 2 k CTBT. V súvislosti s týmto pozitívnym vývojom je stále viac a naliehavo potrebné venovať sa v nadchádzajúcich rokoch dokončeniu budovania overovacieho režimu CTBT, ako aj na zabezpečeniu jeho pripravenosti a operačnej spôsobilosti a pokračovať v práci v záujme nadobudnutia platnosti a všeobecného uplatňovania CTBT. Uskutočňovanie jadrových skúšok Kórejskou ľudovodemokratickou republikou v októbri 2006 a v máji 2009 zdôraznilo nielen dôležitosť všeobecného zákazu jadrových skúšok, ale aj potrebu účinnejšieho overovacieho režimu na monitorovanie dodržiavania tohto zákazu. Plne funkčný a hodnoverný overovací režim CTBT poskytne medzinárodnému spoločenstvu spoľahlivý a nezávislý prostriedok na zabezpečenie dodržiavania tohto zákazu.

Údaje CTBTO okrem toho zohrali mimoriadne dôležitú úlohu aj pri včasných varovaniach v prípade cunami a pri posúdení rozptýlenia rádioaktívnych emisií po jadrovej havárii vo Fukušime v marci 2011.

Podporou uvedených projektov sa posilňujú ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Vykonávanie týchto komplexných projektov významnou mierou prispeje k zvýšeniu efektívnosti multilaterálnych reakcií na súčasné bezpečnostné výzvy. Týmito projektmi sa predovšetkým podporia ciele stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia vrátane presadzovania všeobecného uplatňovania a posilnenia noriem obsiahnutých v CTBT, ako aj jej overovacieho režimu. Prípravná komisia buduje IMS s cieľom zabezpečiť detekciu všetkých jadrových výbuchov. Na základe svojej jedinečnej odbornosti založenej na celosvetovej sieti, pozostávajúcej z 280 zariadení v 85 krajinách, a Medzinárodnom dátovom stredisku (IDC), je jedinou organizáciou disponujúcou kapacitami na realizáciu týchto projektov, ktoré je možné financovať len z mimorozpočtového príspevku pre prípravnú komisiu.

Únia svojou jednotnou akciou 2006/243/SZBP, jednotnou akciou 2007/468/SZBP, jednotnou akciou 2008/588/SZBP a rozhodnutím 2010/461/SZBP podporila zriadenie programu odbornej prípravy prostredníctvom elektronického učenia sa, integrované cvičenie v teréne v roku 2008 týkajúce sa inšpekcií na mieste (OSI), hodnotenie a meranie rádioaktívneho xenónu, technickú pomoc Afrike a Latinskej Amerike a Karibskej oblasti, pomocné seizmické stanice, posilnenie spolupráce s vedeckou obcou a posilnenie spôsobilostí OSI s vývojom systému detekcie vzácnych plynov. Projekty uvedené v tomto rozhodnutí, ktoré vychádzajú z projektov predchádzajúcich spoločných akcií a z pokroku, ktorý sa dosiahol pri ich vykonávaní. Projekty uvedené v tomto rozhodnutí sa vypracovali takým spôsobom, aby sa zabránilo akémukoľvek prípadnému prekrývaniu s rozhodnutím Rady 2010/461/SZBP. Niektoré z projektov obsahujú prvky, ktoré sú podobné činnostiam vykonávaným na základe predchádzajúcich jednotných akcií, avšak líšia sa svojou vecnou pôsobnosťou alebo sa zameriavajú na iné prijímajúce krajiny alebo regióny.

Šesť projektov na podporu činností prípravnej komisie, ktoré sa uvádzajú vyššie, bude vykonávať a spravovať dočasný technický sekretariát (PTS).

2. OPIS PROJEKTOV

2.1. Projekt 1: Technická pomoc a budovanie kapacít

2.1.1. Všeobecný kontext

Jedným z jedinečných znakov overovacieho režimu CTBT v rámci režimu nešírenia a odzbrojenia je poskytovanie informácií súvisiacich s dodržiavaním zmluvy priamo signatárskym štátom CTBT v reálnom čase. Popri primárnom účele monitorovacieho a overovacieho systému CTBT, ktorým je overovanie, sa technológie a údaje IMS v značnej miere využívajú v civilných a štátnych agentúrach pri analýzach (napríklad) zemetrasení, sopečných výbuchov, podmorských výbuchov, zmeny klímy a cunami.

Hoci záujem o zriadenie národných dátových stredísk (NDC) v rozvojových krajinách v posledných rokoch značne vzrástol – počet členov IDC vzrástol približne o 36 od roku 2008, mnohé z rozvojových krajín ešte stále do monitorovacieho a overovacieho systému CTBT nemajú plný prístup.

Z tohto dôvodu prípravná komisia vyvíja ďalšie úsilie, aby sa zvýšil počet zriadených NDC, počet bezpečných účtov signatárov a počet autorizovaných používateľov. Toto úsilie sa zameriava predovšetkým na 62 zostávajúcich signatárskych štátov CTBT, ktoré zatiaľ nemajú prístup k údajom IMS a produktom IDC (25 v Afrike, 9 v Latinskej Amerike, 6 na Blízkom východe a v južnej Ázii, 12 v juhovýchodnej Ázii, Tichomorí a na Ďalekom východe, 3 vo východnej Európe a 7 v Severnej Amerike a západnej Európe). Toto úsilie sa zameriava na tie krajiny, ktoré potrebujú technickú podporu, aby mohli využívať uvedené dáta a produkty vo väčšej miere.

Na udržanie činností NDC musia prijímajúce krajiny poskytnúť zdroje potrebné na prevádzku zariadenia. Odhodlanie prijímajúcich krajín sa považuje za predpoklad úspechu tohto projektu.

Tento projekt tvoria štyri vzájomne sa dopĺňajúce zložky, ktorými sa rozšíri rozsah a dosah existujúcich spôsobilostí prípravnej komisie v oblasti budovania kapacít. Tento projekt sa zakladá na existujúcom rámci poskytovania odbornej prípravy a vybavenia v oblasti budovania kapacít rozvojovým krajinám začlenením krajín a regiónov, ktorým sa zatiaľ takáto podpora neposkytla, a rozšírením rozsahu, aby sa zahrnula aj odborná príprava o monitorovaní rádionuklidov a ATM. Na spracovanie údajov o forme seizmickej, hydroakustickej a infrazvukovej vlny v reálnom čase sa vyvinie a zavedie softvér. Novým štipendijným programom sa podporí vzájomná výmena poznatkov medzi štátmi a ich spolupráca, zatiaľ čo virtuálnym strediskom pre využívanie údajov (vDEC) zas vedecký výskum a spolupráca.

2.1.2. Rozsah projektu

Tento projekt pozostáva z týchto štyroch zložiek, ktoré sa budú realizovať integrovaným spôsobom tak, aby sa navzájom posilňovali:

1. Zložka 1: Integrovať signatárske štáty CTBT vo východnej Európe, Latinskej Amerike a v Karibskej oblasti a v juhovýchodnej Ázii, Tichomorí a na Ďalekom východe v záujme ich plnej účasti a prispievať k vykonávaniu overovacieho režimu CTBT a reakcie na katastrofy a núdzové situácie, ako aj k súvisiacemu vedeckému vývoju.

2. Zložka 2: Vyvinúť a zaviesť softvérový balík Seiscomp 3 (SC3) určený pre NDC na účely spracovania všetkých typov údajov o forme vĺn v reálnom čase.

3. Zložka 3: Vypracovať a realizovať štipendijný program s cieľom rozšíriť vedomostnú základňu a porozumenie prípravnej komisie prostredníctvom využívania znalostí a odborných poznatkov nadobudnutých zamestnancami NDC a prevádzkovateľmi staníc, ako aj pomáhať pri presadzovaní vzájomnej výmeny poznatkov medzi štátmi a ich spolupráci, pričom PTS plní úlohu koordinátora.

4. Zložka 4: Udržiavať a podporovať vDEC, ktoré predstavuje platformu pre vedecký výskum a spoluprácu na základe využitia údajov IMS a produktov IDC.

Zložka 1:

Táto zložka predstavuje nadviazanie na programy technickej pomoci prípravnej komisie a rozšíri sa ňou technická pomoc iným krajinám Latinskej Ameriky a Karibskej oblasti a ďalším dvom regiónom (východnej Európe a juhovýchodnej Ázii, Tichomoriu a Ďalekému východu).

PTS určí a poskytne technických expertov a konzultantov, ktorí budú koordinovať všetky svoje činnosti po porade s vedením IDC a s jeho schválením. Táto zložka bude obsahovať tieto tri prvky:

Prvok 1: Komplexné hodnotenie: V potenciálnych prijímajúcich krajinách sa vykoná hodnotenie s cieľom posúdiť povedomie o údajoch a produktoch PTS, ako aj ich používanie. To bude zahŕňať teoretické hodnotenie a podľa potreby návštevy do prijímajúcich krajín s cieľom porozumieť súčasným potrebám a predstavám a zvýšiť povedomie o údajoch a produktoch PTS vrátane ich potenciálneho využitia na civilné a vedecké účely. Okrem toho sa nadviažu kontakty s ďalšími príslušnými inštitútmi v každej krajine, pre ktoré by využívanie údajov a produktov PTS mohlo byť prínosom. Podľa potreby sa tiež uľahčí vytváranie sietí medzi národným orgánom a príslušnými inštitútmi. V prípadoch, keď NDC už existuje, sa posúdi stav každého NDC, pokiaľ ide o personál a infraštruktúru (vrátane výpočtovej a internetovej infraštruktúry), s cieľom skoncipovať prioritné činnosti. Aby sa dosiahol optimálny vplyv zariadenia v zložke 2 sa bude osobitná pozornosť venovať súčasnému rozširovaniu a využívaniu SC3. Uvedené hodnotenie sa podľa potreby doplní regionálnymi seminármi. Takéto semináre budú príležitosťou vysvetliť úlohu a funkcie NDC v rámci CTBT a posúdiť úroveň znalostí a potrieb v zúčastnených krajinách.

Prvok 2: Odborná príprava a technická podpora: Uskutočnia sa regionálne školenia, na ktorých sa stretnú účastníci z inštitúcií určených v rámci prvku 1. Na takomto školení sa poskytne technický návod pre údaje a produkty PTS. Účastníci na ňom budú pracovať so softvérom PTS vyvinutým pre NDC, ktorý je možné použiť na účely prístupu k údajom a produktom PTS a na účely ich analýzy. Rozsah sa rozšíri tak, aby sa zahrnuli technológie monitorovania rádionuklidov a ATM. Niektoré krajiny sa okrem toho zapoja do pilotného projektu SC3 (ako sa opisuje v zložke 2). Toto školenie tiež bude príležitosťou na podporu spolupráce medzi technickými pracovníkmi príslušných inštitútov v danom regióne. Následne sa vybraným NDC poskytne rozšírená technická podpora, aby sa im pomohlo s uplatnením poznatkov a skúseností, ktoré konkrétne NDC nadobudli na regionálnych školeniach. Táto podpora sa upraví na základe potrieb NDC, súboru zručností personálu NDC a s prihliadnutím na ďalšie osobitosti (oblasti údajov a produktov podľa uplatnenia, jazyky atď.). Účastníci s pomocou technických expertov nainštalujú a nakonfigurujú softvér NDC a vytvoria tak bežný režim pre získavanie údajov, ich spracovanie, analýzu a príslušné poskytovanie správ podľa potrieb každého národného orgánu. Okrem toho sa niektorým krajinám na základe posúdenia ich potrieb poskytne základné vybavenie pre NDC vrátane počítačového hardvéru a periférnych zariadení. Ak sa poskytne vybavenie, technický expert vykoná zaškolenie v otázkach inštalácie, údržby a prevádzky daného vybavenia.

Prvok 3: Nadviazanie: V záujme upevnenia získaných zručností a/alebo na odstránenie zostávajúcich nedostatkov sa uskutočnia nadväzujúce návštevy v prijímajúcich krajinách s cieľom posúdiť, ako účastníci využívajú to, čo sa naučili počas odborných školení v rámci prvku 2. Cieľom týchto nadväzujúcich návštev je zabezpečiť, aby miestni technickí pracovníci údaje a produkty PTS dokázali bežne využívať. Tieto návštevy sa prispôsobia podľa miestnych potrieb a zručností so zreteľom na udržateľnosť, aby činnosti mohli pokračovať aj po ukončení tohto projektu. Základom pre ďalšie nadväzujúce činnosti v každej prijímajúcej krajine bude záverečná komplexná správa, ktorá sa vypracuje pre každú z prijímajúcich krajín.

Ako sa uvádza v rozhodnutí 2010/461/SZBP, tento projekt bude zahŕňať poskytnutie regionálnych skupinových školení o spracovaní údajov IMS a analýze produktov IDC, ako aj poskytnutie základného vybavenia v prípade potreby. Ak je to uskutočniteľné, navrhnú sa školenia a činnosti na budovanie kapacít prispôsobené pre prijímajúce krajiny, v rámci ktorých sa určia a posúdia osobitné potreby v súvislosti so zriadením NDC a bezpečných účtov signatárov, ako aj civilné a vedecké prínosy.

Všetky činnosti v prijímajúcich krajinách sa budú realizovať v úzkej koordinácii a s podporou PTS s cieľom zabezpečiť účinnosť a udržateľnosť odbornej prípravy a ďalšieho úsilia v oblasti budovania kapacít, ktoré sa vyvinie v rámci tohto projektu. Okrem toho sa tým zabezpečí primeraná harmonizácia s činnosťami vykonanými v predchádzajúcich rozhodnutiach/jednotných akciách Rady a v rámci mandátu prípravnej komisie.

Uplatňujúc uvedené kritériá, PTS plánuje činnosti v čo najväčšom počte nižšie uvedených štátov, čo však podlieha predchádzajúcemu posúdeniu uskutočniteľnosti, ktoré PTS vykoná na základe miestnych podmienok prevládajúcich v danom čase:

i) v Latinskej Amerike a Karibiku: štáty uvedené na zozname, avšak nevybraté v rozhodnutí 2010/461/SZBP (Antigua a Barbuda, Barbados, Bahamy, Belize, Bolívia, Kostarika, Dominikánska republika, Ekvádor, Salvádor, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamajka, Panama, Paraguaj, Surinam a Uruguaj), ako aj Brazília, Čile, Kolumbia, Kuba, Dominika, Mexiko, Nikaragua, Peru, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Trinidad a Tobago a Venezuela;

ii) vo východnej Európe: Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvátsko, Estónsko, Gruzínsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Čierna Hora, Poľsko, Moldavská republika, Rumunsko, Srbsko, Slovensko a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko;

iii) v juhovýchodnej Ázii, Tichomorí a na Ďalekom východe: Brunejsko-darussalamský štát, Kambodža, Cookove ostrovy, Fidži, Kiribati, Laoská ľudovodemokratická republika, Marshallove ostrovy, Mikronézske federatívne štáty, Mongolsko, Mjanmarsko, Nauru, Niue, Palau, Papua-Nová Guinea, Filipíny, Samoa, Singapur, Šalamúnove ostrovy, Thajsko, Východný Timor, Tonga, Tuvalu, Vanuatu a Vietnam.

Zložka 2: Softvérový balík SC3

Táto zložka ponúka užívateľsky ústretovú, otvorenú, integrovanú platformu využívajúcu SC3 – softvér, ktorý má už rozsiahle využitie v seizmológii a varovaní pred cunami v rámci reakcie na katastrofy a núdzové situácie, spoločne s osobitným softvérom na spracovanie skupín (PMCC, Fk) a interaktívnymi nástrojmi prehliadania (geotool, Jade). Tento softvér dobre vyhovuje potrebám NDC z hľadiska automatického prijímania a spracúvania údajov o forme vĺn, spracúvania skupín, automatickej produkcie bulletinov a interaktívneho prehliadania údajov.

Pokiaľ ide o budovanie kapacít, v rámci NDC a ďalších inštitúcií už existuje široká komunita používateľov SC3. Táto integrovaná platforma pri jej širokej realizácii bude zaujímavá pre komunitu vznikajúcich NDC a urýchli budovanie ich kapacít. SC3 tiež umožňuje ľahkú výmenu údajov medzi NDC. Tento formát sa vo veľkom využíva v medzinárodnom spoločenstve a jeho použitie medzi NDC a IDC by tiež vo veľkej miere podporilo a zjednodušilo výmeny údajov a v reálnom čase (čo v súčasnosti nie je v rámci softvérového balíka pre NDC „NDC in a box“ možné).

Veľakrát sa už uviedlo, že existuje silné prepojenie medzi aktívnym NDC a dobre fungujúcimi stanicami. Z tohto dôvodu by vývoj softvérového balíka SC3 znamenal významnú pomoc pri podpore pomocných seizmických staníc. Z dlhodobého hľadiska vykonávanie SC3 umožní budujúcim sa NDC nepretržité účinné využívanie údajov z ich staníc a sledovanie prevádzkového stavu.

Táto zložka sa zameriava na vývoj a uplatňovanie softvéru vrátane jeho zavádzania a odbornej prípravy.

Na účely zavedenia a preškolenia sa v začiatočnej fáze projektu vyberie niekoľko pilotných krajín, ktorých inštitúcie už preukázali dostatočnú technickú spôsobilosť a záujem o účasť (napr. v Afrike, východnej Európe, Latinskej Amerike a juhovýchodnej Ázii, v Tichomorí a na Ďalekom východe).

Zložka 3: Štipendijný program:

Cieľmi štipendijného programu je vychovať ďalšiu generáciu vedeckých talentov v oblasti monitorovania jadrových výbuchov, ktoré by boli oporou svojich národných ustanovizní, a zároveň riešiť potreby vedeckého výskumu, ktoré sú mimoriadne dôležité pre skvalitnenie aktuálnych overovacích spôsobilostí CTBT a aplikácií v oblasti zmierňovania následkov katastrof a vied o zemi.

V počiatočnej fáze štipendijného programu sa určia potenciálni partneri, ktorí budú prijímať hosťujúcich štipendistov. PTS bude postupovať tak, že ohlási štipendijný program a bude komunikovať s NDS, univerzitami a ďalšími potenciálnymi partnermi s cieľom určiť oblasti kompetencií, ktoré môžu hosťujúcim štipendistom ponúknuť. Inštitúty, ktoré už využili možnosti ponúknuté jednotnou akciou 2008/588/SZBP a rozhodnutím 2010/461/SZBP, ako aj ďalšie činnosti IMS/IDC, ako sú technické zasadnutia, zasadnutia expertov, semináre, a nadobudli odbornosť, sa budú nabádať, aby sa uchádzali o úlohu hostiteľských inštitúcií.

PTS bude inzerovať príležitosti na získanie štipendia vrátane oblastí kompetencií, ktoré hostiteľské inštitúcie podporujú. Uchádzači sa požiadajú, aby vo svojich žiadostiach opísali svoj projekt a jeho prepojenie s inzerovanými kompetenciami. Uchádzačov a návrhy posúdi a vyberie PTS, pričom sú možné úpravy podľa potrieb PTS. Každý štipendista bude PTS poskytovať pravidelné správy o výsledkoch, ako aj spätnú väzbu. Na propagáciu tohto projektu, získavanie účastníkov a prezentáciu výsledkov štipendistov sa využijú zasadnutia expertov, „Konferencia CTBTO o vede, technológii a inovácii v roku 2013“ a podobné zhromaždenia. Tento projekt je koncipovaný tak, aby pritiahol externých odborníkov ako silný násobiaci faktor, pričom sa zohľadnia dostupné personálne zdroje PTS.

Zložka 4: vDEC

Rozvojová platforma vDEC (hardvér a softvér) poskytuje priestor pre vedeckú výmenu tým, že výskumným pracovníkom pracujúcim na zdokonalení spracovania v IDC umožňuje prístup k rozsiahlemu archívu parametrických údajov, údajov o forme vĺn a rádionuklidoch. vDEC tiež poskytuje prístup k softvéru a testovacím verziám spracovateľských kanálov s cieľom umožniť vkladanie a testovanie alternatívnych modulov.

SC3 sa konkrétne bude realizovať vo vDEC vo fáze jeho vývoja a testovania. vDEC tiež poskytne platformu na integráciu ďalších údajov s údajmi IMS na preskúmanie zlepšení vyplývajúcich z tohto doplnenia. Osobitný dôraz sa bude podľa potreby klásť na sprístupnenie vDEC štipendistom vybraným v rámci zložky 3.

Finančné prostriedky sa využijú na preplatenie služieb zmluvných expertov poskytujúcich pomoc výskumným pracovníkom využívajúcim vDEC a na zabezpečenie riadneho fungovania systému.

2.1.3. Prínosy a výsledok

Väčšiemu počtu rozvojových krajín sa umožní plniť ich overovacie povinnosti v rámci CTBT a využívať údaje IMS a produkty IDC. Technická pomoc a odborná príprava sa rozšíria s cieľom podporiť krajiny Latinskej Ameriky a Karibiku a na ďalšie dva regióny (východná Európa a juhovýchodná Ázia, Tichomorie a Ďaleký východ).

Rozsah využívania údajov na budovanie kapacít sa rozšíri prostredníctvom vývoja a podpory integrovanej softvérovej platformy vytvorenej na účely SC3. Tento softvér sa rozšíri na spracovanie údajov o hydroakustických a infrazvukových vlnách. Keďže sa SC3 už široko využíva a napomáha ľahkej výmene údajov, bude prostriedkom na zapojenie oveľa väčšieho počtu NDC a ďalších ustanovizní ako v minulosti.

Začne sa s realizáciou štipendijného programu pre budúcu generáciu vedeckých talentov v oblasti monitorovania jadrových výbuchov, ktoré by boli oporou svojich národných ustanovizní, a zároveň sa budú riešiť potreby vedeckého výskumu, ktoré sú mimoriadne dôležité pre overovanie CTBT, ako aj pre civilné a vedecké aplikácie.

Platforma vDEC, ktorá poskytuje priestor pre vedeckú výmenu sa zachová a rozšíri tak, aby zahrnula aj platformu SC3.

2.2. Projekt 2: Rozvoj kapacity pre budúce generácie expertov CTBT – iniciatíva na budovanie kapacít (CDI)

2.2.1. Všeobecný kontext

CDI, ktorá sa začala realizovať v roku 2010, predstavuje kľúčovú zložku činností prípravnej komisie v oblasti odbornej prípravy a vzdelávania zameraných na budovanie a udržiavanie nevyhnutných kapacít pre technické, vedecké, právne a politické aspekty CTBT a jej overovacieho režimu. Vychádza z uznania skutočnosti, že nadobudnutie platnosti CTBT a jej všeobecné uplatňovanie, ako aj posilnenie overovacieho režimu závisia od aktívneho a informovaného zapojenia budúcich generácií politických, právnych a technických expertov, a to predovšetkým z rozvojového sveta.

2.2.2. Rozsah projektu

Vzhľadom na pretrvávajúce meškanie, pokiaľ ide o nadobudnutie platnosti CTBT, je mimoriadne dôležité zachovávať politickú podporu CTBT aj technickú odbornosť vo všetkých jej aspektoch. Rozšírením záberu odbornosti aj nad rámec tradičných zainteresovaných strán sa prostredníctvom CDI rozšíria príležitosti na účasť pre širšiu komunitu, aby sa ňou posilňoval a účinne vykonával multilaterálne zriadený overovací režim CTBT.

Projekt pozostáva z troch zložiek:

1. Zložka 1: Účasť na seminároch „odbornej prípravy pre školiteľov“ v rokoch 2013 a 2014.

2. Zložka 2: Účasť expertov z rozvojových krajín na kurzoch odbornej prípravy CDI a podpora spoločných výskumných projektov.

3. Zložka 3: Posilnenie platformy CDI v oblasti elektronického učenia sa a multimediálnych vzdelávacích nástrojov.

Zložka 1: Účasť na seminároch „odbornej prípravy pre školiteľov“ v rokoch 2013 a 2014

Prostredníctvom seminárov „odbornej prípravy pre školiteľov“ bude prípravná komisia poskytovať metodické usmernenie akademickým pracovníkom a výskumným inštitúciám zapojeným do oblastí súvisiacich s CTBT, čím sa zvýši povedomie o CTBT a jej pochopenie v akademickej obci a u politických pracovníkov. Poskytnuté finančné prostriedky budú príspevkom na účasť zástupcov akademických a výskumných inštitúcií – s dôrazom na univerzity a výskumné inštitúcie v Európe a rozvojovom svete –, ktorí budú viesť kurzy a ponúkať programy odbornej prípravy v oblasti CTBT, predovšetkým o jej vedeckých a technických aspektoch.

Na seminároch, ktoré sa uskutočnia v rokoch 2013 a 2014, sa zúčastnia profesori a výskumní pracovníci z celého sveta vrátane štátov uvedených v prílohe 2 k CTBT, ktorí si vymenia najlepšie postupy vo výučbe otázok súvisiacich s CTBT a ktorým sa poskytne školenie o tom, ako integrovať do svojich vzdelávacích programov učebné materiály týkajúce sa CDI. Na seminároch sa tiež preskúmajú možnosti zvýšenia počtu výskumných projektov v oblasti CTBT v rámci cieľových univerzít a účastníci sa povzbudia, aby určili študentov, ktorí sa na kurzoch o CDI zúčastnia.

Zložka 2: Účasť expertov z rozvojových krajín na kurzoch odbornej prípravy CDI a podpora spoločných výskumných projektov

— Účasť na kurzoch odbornej prípravy CDI

Prípravná komisia bude aj naďalej ponúkať každoročné vedecky podložené kurzy CTBT vychádzajúc z mimoriadneho úspechu pokročilých vedeckých kurzov v roku 2011, v rámci ktorých sa preškolili stovky jednotlivcov vrátane prevádzkovateľov staníc, analytikov NDC, diplomatov, študentov a príslušníkov občianskej spoločnosti. Prípravná komisia v novembri 2012 zvolá dvojtýždňový intenzívny vedecko-technologický kurz a podobný kurz aj koncom roku 2013. Tieto kurzy sa budú konať vo Viedni a využije sa pri nich špeciálne navrhnuté učebné prostredie online, ktoré bude zahŕňať živý prenos prednášok pre účastníkov na celom svete.

Poskytnuté finančné prostriedky sa využijú na účasť približne 15 expertov ročne na vedecko-technických kurzoch odbornej prípravy v oblasti CDI, a to s dôrazom na ženy a rozvojové krajiny.

— Spoločné výskumné projekty

Finančnými prostriedkami sa prispeje aj na podporu spoločných výskumných projektov v oblasti overovacieho režimu CTBT prostredníctvom výskumných štipendií udeľovaných na základe výsledkov pre študentov v doktorandskom (PhD) a post-doktorandskom štúdiu. Tento výskum bude prepojený s existujúcimi projektmi prípravnej komisie.

Zložka 3: Posilnenie platformy elektronického učenia sa CDI a multimediálnych vzdelávacích nástrojov

— Technický rozvoj platformy elektronického učenia sa:

Poskytnú sa finančné prostriedky na ďalšie skvalitňovanie platformy elektronického učenia sa, ako aj koncepciu a vývoj ďalších multimediálnych nástrojov, ktorými sa podporia ciele CDI vrátane vykonávacích stratégií na zvyšovanie dostupnosti zdrojov CDI v rozvojovom svete. Konzultant osobitne preskúma možnosti ďalšieho rozšírenia zdrojov CDI pre mobilné platformy učenia sa a ďalšie vzdelávacie multimediálne nástroje a propagačné materiály.

— Tvorba obsahu zdrojov CDI

Poskytnú sa finančné prostriedky na tvorbu vzdelávacieho a školiaceho obsahu CDI, ktorý sa bude využívať na obsadenie platformy elektronického učenia sa a na tvorbu ďalších multimediálnych nástrojov CDI. Tento prístup sa zameria aj na integráciu materiálov CDI do nových médií a na využitie masových sociálnych sietí na podporu CTBT a jej overovacieho režimu.

2.2.3. Prínosy a výsledok

Skúsenosti s CDI preukázali, že Únia môže dosiahnuť maximálny výsledok, ak sa relatívne minimálne investície kombinujú so strategickou víziou. So zavedenou infraštruktúrou CDI a prístupom, ktorý prípravná komisia vo svojej práci prijala, dodatočné finančné prostriedky prípravnej komisii umožnia ďalej skvalitňovať prebiehajúce projekty a rozvíjať inovačnejšie spôsoby poskytovania odbornej prípravy a vzdelávania čo najširšej cieľovej skupine, pokiaľ ide o záležitosti súvisiace s CTBT.

Touto iniciatívou sa tiež ďalej prehlbujú činnosti navrhnuté v stratégii EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN). Kurzy a školenia CDI konkrétne podporia úsilie o rozvoj a udržanie multilaterálneho charakteru ako základu pre efektívnu stratégiu proti šíreniu ZHN rozvojom kapacity v právnej, politickej, vedeckej a technickej oblasti. Okrem toho angažovanosť v širšej komunite zainteresovaných strán na medzinárodnej úrovni v otázkach týkajúcich sa CTBT podporuje povedomie o CTBT a posilňuje úsilie o dosiahnutie jej všeobecného uplatňovania a nadobudnutie platnosti.

2.3. Projekt 3: Rozvoj modelu atmosferického prenosu (ATM)

2.3.1. Všeobecný kontext

ATM, ktoré zaviedla a využíva prípravná komisia, preukázalo svoju značnú užitočnosť pri civilných aplikáciách, napríklad poskytovaním predpovedí o rozptyle rádionuklidov emitovaných z jadrovej elektrárne Dai-iči v roku 2011.

Súčasný systém ATM už dosiahol určitú zrelosť a akékoľvek ďalšie skvalitňovanie si vyžaduje investície do výpočtových zdrojov a odborných znalostí. Z tohto dôvodu sa dobrovoľný príspevok Japonska na podporu získania nového hardvéru ATM, ktorý bude hostiteľom budúceho systému ATM, stretol s veľkým záujmom. S cieľom pomôcť prípravnej komisii s urýchlením procesu využívania výhod z tejto dodatočnej výpočtovej sily, umožní tento projekt prípravnej komisii uzatvárať zmluvy na poskytovanie služieb ATM, aby sa doplnili obmedzené stavy zamestnancov v tíme ATM v rámci IDC (ďalej len „expert ATM“).

2.3.2. Rozsah projektu

Expert ATM sa zameria na zvýšenie kapacít ATM. Úlohy pridelené expertovi ATM sa sústredia na čo najefektívnejšie využitie dodatočnej výpočtovej sily financovanej z japonského príspevku, aby sa zabezpečilo čo najpresnejšie možné modelovanie rozptýlenia rádionuklidov v osobitných prípadoch. Tieto úlohy sa zosúladia s misiou prípravnej komisie.

Úlohy zahŕňajú, neohraničujú sa však na tieto činnosti:

a) získavanie vysokokvalitných meteorologických polí s vysokým rozlíšením v spolupráci so Svetovou meteorologickou organizáciou (WMO) a špecializovanými inštitútmi v jej členských štátoch;

b) skvalitňovanie modulov relevantných z hľadiska rádionuklidov a špecifikácia optimálnej konfigurácie modelu(ov) atmosferického prenosu;

c) stanovenie potrieb z hľadiska podpory ATM pre civilné aplikácie prostredníctvom interakcií s externými expertmi vrátane spolupráce s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE);

d) začlenenie tohto vývoja do zvýšenia podpory ATM pre udalosti relevantné z hľadiska CTBT.

Z tohto dôvodu bude mať tento expert ATM silné predpoklady pre porozumenie atmosferických procesov a osobitne fenoménu prenosu rádionuklidov, odborné znalosti numerickej predpovede počasia a rozptylu, technické spôsobilosti pre kódovanie a skriptovanie, ako aj interpersonálne zručnosti nevyhnutné na zabezpečenie hladkej a posilnenej spolupráce medzi CTBTO, WMO, MAAE a Medziagentúrnym výborom pre reakciu na jadrové núdzové situácie (IACRNE).

2.3.3. Prínosy a výsledok

Výsledok tohto projektu bude predstavovať výraznú kapacitu ATM na podporu misie prípravnej komisie aj pre prípadnú civilnú aplikáciu. Taktiež uľahčí lepšiu koordináciu zdrojov ATM medzi medzinárodnými organizáciami a uľahčí komunikáciu a výmenu informácií.

2.4. Projekt 4: Charakterizácia a zmierňovanie rádioaktívneho xenónu

2.4.1. Všeobecný kontext

Rádioaktívny xenón je kľúčovým ukazovateľom pre stanovenie toho, či došlo k jadrovému výbuchu. Za uplynulých 10 – 15 rokov sa výrazne skvalitnili meracie techniky IMS. Citlivosť siete IMS pre vzácne plyny je v dôsledku toho stále viac ovplyvňovaná globálnym pozadím rádioaktívneho xenónu vyžarovaného z civilných jadrových aplikácií (ako sú napr. zariadenia na výrobu medicínskych izotopov). Tento projekt vychádza z činností podporovaných prostredníctvom jednotnej akcie 2008/588/SZBP.

2.4.2. Rozsah projektu

Tento projekt pozostáva z dvoch zložiek:

1. Zložka 1: Charakterizácia pozadia rádioaktívneho xenónu.

2. Zložka 2: Zmierňovanie rádioaktívneho xenónu.

Zložka 1:

Prípravná komisia meria koncentrácie rádioaktívneho xenónu v prostredí pomocou veľmi citlivých systémov, čo predstavuje dôležitú súčasť overovacieho systému CTBT. S pomocou príspevku, ktorý Únia poskytla v rámci jednotnej akcie 2008/588/SZBP, prípravná komisia kúpila dva prenosné systémy na meranie rádioaktívnych izotopov 133Xe, 135Xe, 133mXe and 131mXe. Systémy sa budú využívať na meranie pozadia rádioaktívneho xenónu v Indonézii a Kuvajte. Na tento účel sa uzatvorili dohody o spolupráci s partnerskými inštitútmi (BATAN v Indonézii a KISR v Kuvajte).

Keďže obidve tieto lokality poskytujú značné informácie o charakterizácii globálneho pozadia rádioaktívneho xenónu, je účelom tohto projektu v prvom rade predĺžiť meracie kampane v Indonézii a Kuvajte o ďalších šesť až 12 mesiacov. Predĺženie meracej kampane by mohlo umožniť charakterizáciu týchto dvoch lokalít prostredníctvom celého 12-mesačného cyklu zahŕňajúceho všetky sezónne podmienky.

Po druhé, po ukončení týchto kampaní plánuje PTS vykonať dodatočné merania v oblastiach, ktorých globálne pozadie rádioaktívneho xenónu nie je v plnom rozsahu známe a nie sú známe ani jeho účinky na IMS. Za ďalšie lokality sa považujú Perzský záliv a Južná Amerika.

Na pokračovanie v týchto meracích kampaniach budú potrebné finančné prostriedky na prepravu mobilných systémov pre vzácne plyny do nových lokalít a na prevádzku obidvoch systémov ideálne počas obdobia najmenej 12 mesiacov v každej lokalite vrátane pravidelnej údržby.

Po ukončení týchto meracích kampaní budú systémy k dispozícii na použitie pre PTS, aby vykonal nadväzujúce štúdie pozadia rádioaktívneho xenónu a/alebo ako systémy odbornej prípravy.

Zložka 2:

Táto zložka predstavuje pilotnú štúdiu, ktorou sa skúmajú možnosti absorpcie izotopov rádioaktívneho xenónu rozličnými materiálmi a metódami a ktorou sa vyvíja filtračný systém. Za cieľ má skvalitnenie detekčnej spôsobilosti IMS a zvýšenie spoľahlivosti a kvality údajov IDC.

Cieľom tejto zložky je vypracovanie všestranného systému malých rozmerov, ktorý bude možné ľahko nasadiť v jednotlivých krokoch výrobného procesu s cieľom určiť optimálnu lokalizáciu redukčného systému v rámci zriaďovania zariadenia. Všestrannosť redukčného systému uľahčí aj nasadenie v iných zariadeniach na výrobu izotopov.

Minulé činnosti podporované zo strany Únie síce umožňovali zmapovanie problému emisií vzácnych plynov, táto pilotná štúdia však predstavuje krok vpred, keďže sa v nej vypracovali konkrétne riešenia na odstránenie problému. Táto zložka sa bude zakladať na predbežnej štúdii, ktorú realizuje Belgické stredisko pre jadrové štúdie (SCK•CEN, Belgicko) a Tichomorské severozápadné národné laboratórium (USA).

Táto zložka pozostáva z troch prvkov:

Prvok 1: pokusy s absorpciou rádioaktívneho xenónu: vybudovanie experimentálneho zariadenia a testovanie rozličných adsorpčných materiálov (komplex striebro – zeolit, uhlíkové molekulárne sito) v rôznych podmienkach (teplota, tok, nosný plyn).

Prvok 2: návrh prenosného filtračného systému založeného na analýze adsorpčných pokusov vykonaných v prvej fáze.

Prvok 3: konštrukcia optimalizovaného prenosného filtračného systému a testovanie v laboratórnom rozsahu. Po vykonaní tohto kroku bude prenosný filtračný systém pripravený na testovanie v zariadení na rádiofarmaceutickú výrobu v Belgickom národnom inštitúte pre rádioaktívne prvky (IRE, Belgicko). Systém bude zahŕňať nástroje na detekciu radiácie, ktorými sa určí faktor redukcie rádioaktívneho xenónu získaný v teréne.

Po vykonaní každého kroku sa všetky nadobudnuté poznatky zhrnú v podrobnej správe.

Realizačnú časť práce v rámci tejto zložky vykonajú zmluvní dodávatelia. Prípravná komisia v prípade potreby poskytne svoje odborné poznatky o zachytávaní xenónu.

Prípravná komisia tiež bude naďalej monitorovať emisie rádioaktívneho xenónu zaznamenané na blízkych staniciach, zníženie emisií by malo mať bezprostredný vplyv na úrovne zisteného rádioaktívneho xenónu. Využitie merania emisií v zariadení, ktoré sa nachádza v Belgicku (napr. monitorovanie komínov) môže poskytnúť aj informácie o úspešnosti redukcií a prípravná komisia môže pomôcť pri analýze týchto údajov.

2.4.3. Prínosy a výsledok

V súlade s cieľmi Únie v oblasti nešírenia tento projekt prispeje k zvýšeniu pevnosti monitorovacieho a overovacieho systému CTBT a k posilneniu kapacít prípravnej komisie na presnejšie monitorovanie rádioaktívneho xenónu. Zmierňovaním emisií rádioaktívneho xenónu z civilných aplikácií bude možné spoľahlivejšie priradiť jadrovým výbuchom budúce emisie, ktoré zostávajú kľúčovým ukazovateľom pre monitorovanie a overovanie jadrovej činnosti.

Budovaním a udržiavaním pevného overovacieho režimu sa posilňujú kapacity a dôveryhodnosť CTBT, ktorá zas prispieva k posilneniu argumentov v prospech jej nadobudnutia platnosti a všeobecného uplatňovania.

Minulé činnosti v rámci jednotnej akcie 2008/588/SZBP a rozhodnutia 2010/461/SZBP umožnili zmapovanie problému emisií vzácnych plynov, ďalšími finančnými prostriedkami by sa doplnilo predchádzajúce financovanie Únie a umožnilo by začať s riešením problému emisií vzácnych plynov. Úzka spolupráca medzi prípravnou komisiou a určenými inštitúciami (SCK•CEN a IRE) by zabezpečila kontinuitu práce, ktorá sa už vykonala, a optimalizoval by sa ňou súbor existujúcich poznatkov a odbornosti.

2.5. Projekt 5: Podpora integrovaného cvičenia v teréne v roku 2014 (IFE14): vytvorenie integrovanej multispektrálnej skupiny

2.5.1. Všeobecný kontext

Cieľom tohto projektu je podpora IFE14 prostredníctvom vytvorenia integrovanej multispektrálnej skupiny s využitím nakúpeného vybavenia a vecných príspevkov.

Prípravná komisia sa poverila, aby pokračovala vo svojich činnostiach súvisiacich s multispektrálnou a infračervenou (MSIR) technológiou s cieľom určiť špecifikácie vybavenia a prevádzkových postupov pre OSI.

Na stretnutí expertov o multispektrálnom zobrazovaní a infračervenom žiarení počas inšpekcií na mieste (MSEM-11), ktoré sa financovalo na základe rozhodnutia 2010/461/SZBP a uskutočnilo sa od 30. marca do 1. apríla 2011 v Ríme v Taliansku, sa dospelo k záveru, že pre inšpekcie na mieste by sa malo zvážiť použitie hotových komerčných nástrojov, keďže predstavujú nákladovo najefektívnejšiu možnosť využitia tejto technológie. Hodnota technológie MSIR určenej pre OSI sa zvýšila počas testovania MSIR v septembri 2011 v Maďarsku.

Vlastnosti relevantné pre OSI sa stanovili s použitím integrovanej skupiny senzorov MSIR. Maďarsko ponúklo ako vecný príspevok dva letecké senzory na detekciu viditeľného/blízko-infračerveného (VNIR) a krátkovlnového infračerveného (SWIR) žiarenia. Diaľkové letecké snímanie s použitím technológie MSIR ponúka značné príležitosti pre OSI, ale jednotlivé systémy v súčasnosti pozostávajú z viacerých samostatných senzorov so samostatnými oddelenými postupmi spracúvania, ktoré využívajú rozličné na mieru vyrobené softvérové balíky. Z tohto dôvodu existuje len málo integrovaných systémov MSIR schopných prijímať simultánne údaje z celého spektrálneho rozsahu, ktoré sú zaujímavé z hľadiska OSI.

2.5.2. Rozsah projektu

Na optimalizáciu využívania technológie diaľkového leteckého snímania MSIR na účely OSI je cieľom tohto projektu vytvoriť systém, ktorý by obsahoval kompaktnú skupinu vybraných senzorov relevantných z hľadiska OSI s vopred definovaným reťazcom následného spracovania s využitím špecifických softvérových postupov OSI, ktoré by uľahčovali kvantitatívnu analýzu údajov a urýchlili dostupnosť výsledkov pre inšpekčný tím.

Tento prístup jedného miesta/jedného softvéru má potenciál výrazne zefektívniť prácu inšpekčného tímu.

Systém MSIR možno považovať za modulárny s možnosťou doplniť do skupiny ďalšie senzory, ak to bude finančne možné.

V ideálnom prípade by systém obsahoval:

a) multi/hyperspektrálny senzor schopný detekcie vo VNIR na identifikáciu vlastností, ako sú antropogénne povrchy, vegetačné vzory a stres;

b) multi/hyperspektrálny senzor schopný detekcie v SWIR na identifikáciu vzorov vlhkého obsahu a zmien v rozšírení jednotlivých neorganických materiálov;

c) digitálnu kameru RGB (používanú v kombinácii s LIDAR) na produkciu ortofotografií oblasti, v ktorej sa vykonáva inšpekcia, s cieľom umožniť orientáciu pre tímy v teréne a poskytnúť informácie o situácii;

d) nástroj LIDAR s cieľom umožniť produkciu topografického modelu na ortorektifikáciu snímok; tento nástroj by sa mal používať aj ako prostriedok na detekciu znakov pod zápojom;

e) termálnu digitálnu kameru s cieľom umožniť detekciu teplotných vzorov spôsobených pohybom vozidiel a teplej alebo studenej vody na povrchu alebo v jeho blízkosti;

f) videokamera orientovaná smerom nadol, ktorá poskytne prelety oblasťou, v ktorej sa vykonáva inšpekcia, na účely informačných technológií;

g) GPS a všetko pomocné vybavenie vrátane monitorov a certifikovanej nástrojovej skrinky na simultánnu prevádzku senzorov.

Položky v písmenách a), b) a čiastočne g) ponúka Maďarsko ako vecný príspevok, ktorý bude jadrom systému MSIR. Ďalšie senzory a pomocné položky by sa mali do systému doplniť na základe dostupnosti finančných prostriedkov v tomto poradí: c), e), d) a f).

V prvej fáze vývoja by bolo žiaduce nakúpiť položky v písmenách c), e) a d), keďže práve tieto majú potenciál poskytnúť inšpekčnému tímu najviac informácií.

Okrem hardvéru poskytne vývoj softvérovej platformy optimalizovaný vopred definovaný reťazec následného spracovania s využitím špecifických postupov OSI na uľahčenie kvantitatívnej analýzy údajov získanej diaľkovým leteckým snímaním.

2.5.3. Prínosy a výsledok

Tento projekt je pevne naviazaný na ciele a podporuje politiku Únie v oblasti nešírenia a mal by napomôcť posilneniu detekčných a overovacích spôsobilostí prípravnej komisie. Tento projekt znamená tiež vytvorenie inovačného prvku a rozvojovú prácu.

2.6. Projekt 6: Udržateľnosť certifikovaných pomocných seizmických staníc IMS

2.6.1. Všeobecný kontext

Cieľom tohto projektu je nadviazať na pokrok dosiahnutý vykonávaním rozhodnutia 2010/461/SZBP. Toto rozhodnutie sa zameralo predovšetkým na riešenie problému zlyhávajúcich staníc, ktoré potrebujú naliehavú údržbu, na riešenie problému zastaraného vybavenia a na skvalitnenie slabšej úrovne vybavenia na vybraných staniciach.

Účelom tohto projektu je využiť získané skúsenosti a zamerať sa na posilnenie udržateľnosti štruktúr na týchto staniciach tak, aby boli prínosom z dlhodobého hľadiska, prostredníctvom nastolenia udržateľnosti „nulového/nízkeho“ rozpočtu umožnením uzatváranie zmlúv s prevádzkovateľmi staníc. Zložkou tohto projektu sú dodávky/výmeny požadovaných dopravných prostriedkov, ktoré prevádzkovatelia staníc potrebujú na efektívne a včasné plnenie svojich úloh.

2.6.2. Rozsah projektu

Cieľom tohto projektu je realizácia udržateľnosti na „nulovej/nízkej hodnote“ umožnením uzatváranie zmlúv s menovanou inštitúciou prevádzkovateľa stanice v hostiteľských krajinách, ktoré prejavili vôľu realizovať požadované podporné štruktúry vo svojej krajine pre svoje stanice s cieľom uľahčiť PTS zmluvnú prácu na týchto staniciach.

Až kým sa na cieľových staniciach nedosiahne riadna úroveň udržateľnosti, môžu sa požadovať každoročné technické pomocné návštevy PTS s cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahla prijateľná úroveň údržby na stanici. Môže byť potrebný nákup vozidiel (alebo vhodných dopravných prostriedkov) na udržateľnosť v technicky vyhodnotených lokalitách. V rámci zriadenia niekoľkých pomocných seizmických staníc sa prevádzkovateľom staníc poskytli vozidlá, aby mohli rýchlo reagovať v prípade zlyhania a aby sa im zabezpečili dopravné prostriedky na bežnú prevádzku a údržbu. Životnosť mnohých z týchto vozidiel sa skončila a je potrebné ich vymeniť. Avšak mnohí prevádzkovatelia staníc a hostiteľské krajiny nedisponujú zdrojmi potrebnými na takúto plánovanú výmenu. Finančné prostriedky sa použijú aj na najímanie expertných služieb.

Prípravná komisia plánuje činnosti na podporu čo najväčšieho počtu staníc, aby sa zahrnuli aj krajiny v týchto regiónoch: východná Európa, južná Ázia, Tichomorie, Latinská Amerika a Karibská oblasť a Blízky východ. Určenie staníc, ktorým sa prostriedky poskytnú, bude podliehať predbežnému posúdeniu prípravnej komisie, ktorá vykoná aj posúdenie uskutočniteľnosti vzhľadom na aktuálne miestne podmienky.

2.6.3. Prínosy a výsledok

Keďže trvalé výsledky tohto projektu vo veľkej miere závisia od účasti hostiteľských krajín cieľových certifikovaných zariadení pomocných seizmologických staníc IMS, súčasné skúsenosti ukazujú, že ich úroveň reakcie je často pomalá a je potrebné značné úsilie, pokiaľ ide o informovanosť, odbornú prípravu a vzdelávanie. Týmto projektom sa toto úsilie podporí a zvýši sa porozumenie toho, čo sa požaduje na zriadenie a udržanie takýchto staníc.

V rámci tohto projektu by sa mala zdôrazniť úloha hostiteľskej krajiny, jej príslušných vnútroštátnych orgánov a stálych misií a potreba dosiahnuť dohodu o zariadení a vymenovať prevádzkovateľa stanice s konečným cieľom dosiahnuť úroveň prijateľnej dostupnosti údajov pre tieto stanice.

Tento projekt prispeje k nárastu dostupnosti údajov sietí pomocných seizmologických staníc v dôsledku lepšej odbornej pripravenosti prevádzkovateľov staníc, posilneným štruktúram udržateľnosti, zvýšeniu úspornosti a zvýšeniu viditeľnosti Únie.

3. TRVANIE

Celková odhadovaná dĺžka realizácie projektov je 24 mesiacov.

4. PRÍJEMCOVIA

Príjemcami projektov, ktoré budú podporené podľa tohto rozhodnutia sú všetky signatárske štáty CTBT, ako aj prípravná komisia.

5. VYKONÁVAJÚCI SUBJEKT

Technickým vykonávaním projektov bude poverená prípravná komisia. Projekty budú priamo realizovať pracovníci prípravnej komisie, experti zo signatárskych štátov CTBT a zmluvní dodávatelia.

Plánuje sa využitie finančných prostriedkov na najatie konzultanta pre riadenie projektu, ktorí bude zodpovedať za poskytovanie pomoci komisii pri vykonávaní tohto rozhodnutia, za povinnosti podávať správy počas celého vykonávacieho obdobia vrátane záverečnej podrobnej správy a záverečnej finančnej správy, bude spravovať archív všetkých dokumentov súvisiacich s týmto rozhodnutím, predovšetkým vzhľadom na možné overovacie misie; bude zabezpečovať viditeľnosť Únie vo všetkých aspektoch a zaistí, aby všetky činnosti zahŕňajúce finančné prostriedky, právne aspekty a verejné obstarávanie boli v súlade s finančnou a administratívnou rámcovou dohodou (FAFA), a zabezpečí, aby všetky informácie vrátane informácií týkajúcich sa rozpočtu boli úplné, presné a včas poskytované.

Vykonávanie projektov bude prebiehať v súlade s FAFA a s dohodou o financovaní, ktorú uzatvoria Komisia a prípravná komisia.

6. ÚČASTNÍCI TRETEJ STRANY

Projekty sa budú v plnej výške financovať týmto rozhodnutím. Expertov z prípravnej komisie a zo signatárskych štátov CTBT možno považovať za účastníkov tretej strany. Budú pracovať podľa štandardného pracovného postupu pre expertov prípravnej komisie.