SK Úradný vestník Európskej únie L 251/1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2016/1624

zo 14. septembra 2016

o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a d) a článok 79 ods. 2 písm. c),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

(1) Na svojom zasadnutí 25. a 26. júna 2015 Európska rada vyzvala na väčšie úsilie pri komplexnom riešení bezprecedentných migračných tokov na územie Únie vrátane posilnenia riadenia hraníc s cieľom lepšie riadiť rastúce zmiešané migračné toky. Hlavy štátov alebo vlád ďalej na svojom neformálnom stretnutí o migrácii 23. septembra 2015 zdôraznili potrebu riešiť dramatickú situáciu na vonkajších hraniciach a posilniť kontroly na týchto hraniciach, najmä prostredníctvom dodatočných zdrojov pre Európsku agentúru pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, Európsky podporný úrad pre azyl (ďalej len „úrad EASO“) a Europol, ako aj prostredníctvom ľudských zdrojov a technických príspevkov, ktoré poskytnú členské štáty.

(2) Cieľom politiky Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc je rozvíjať a vykonávať európske integrované riadenie hraníc na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ktoré je nutným logickým dôsledkom voľného pohybu osôb v rámci Únie a tvorí základnú súčasť priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Európske integrované riadenie hraníc má zásadný význam pre zlepšenie riadenia migrácie. Cieľom je účinné riadenie prekračovania vonkajších hraníc a riešenie migračných výziev a prípadných budúcich hrozieb na týchto hraniciach, čím sa prispieva k riešeniu závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom a k zabezpečeniu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v Únii. Zároveň je potrebné konať tak, aby sa plne rešpektovali základné práva a zabezpečil sa voľný pohyb osôb v rámci Únie.

(3) Európske integrované riadenie hraníc, založené na štvorstupňovom modeli kontroly prístupu, zahŕňa opatrenia v tretích krajinách, napríklad v rámci spoločnej vízovej politiky, opatrenia so susednými tretími krajinami, opatrenia na kontrolu vonkajších hraníc, analýzu rizík a opatrenia v oblasti schengenského priestoru a návratu.

(4) Pri vykonávaní európskeho integrovaného riadenia hraníc by sa mala zabezpečiť koherencia s inými politickými cieľmi vrátane riadneho fungovania cezhraničnej dopravy.

(5) V záujme zabezpečenia účinného vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc by sa mala zriadiť európska pohraničná a pobrežná stráž. Mali by sa jej poskytnúť potrebné finančné a ľudské zdroje a vybavenie. Európsku pohraničnú a pobrežnú stráž by mali tvoriť Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „agentúra“) a vnútroštátne orgány zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom plní úlohy týkajúce sa kontroly hraníc. Bude sa opierať o spoločné využívanie informácií, kapacít a systémov na vnútroštátnej úrovni a o reakciu agentúry na úrovni Únie.

(6) Za európske integrované riadenie hraníc by mala spoločne zodpovedať agentúra a vnútroštátne orgány zodpovedných za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonávajú operácie v oblasti hraničného dozoru na námornej hranici a plnia akékoľvek iné úlohy týkajúce sa kontroly hraníc. Zatiaľ čo sa členským štátom ponecháva primárna zodpovednosť za riadenie ich vonkajších hraníc v ich vlastnom záujme a v záujme všetkých členských štátov, úlohou agentúry by mala byť podpora uplatňovania opatrení Únie týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc, a to posilnením, posudzovaním a koordinovaním krokov členských štátov, ktoré vykonávajú uvedené opatrenia.

(7) Európskym integrovaným riadením hraníc sa nemenia príslušné právomoci Komisie a členských štátov v colnej oblasti, najmä pokiaľ ide o kontroly, riadenie rizík a výmenu informácií.

(8) Za rozvoj politiky a právnych predpisov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc a návratu vrátane rozvoja stratégie európskeho integrovaného riadenia hraníc sú aj naďalej zodpovedné inštitúcie Únie. Mala by sa zaručiť úzka koordinácia medzi agentúrou a uvedenými inštitúciami.

(9) Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, ktorá sa obvykle označuje ako Frontex, bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (3). Odkedy sa ujala plnenia svojich povinností 1. mája 2005, úspešne pomáha členským štátom pri vykonávaní operačných aspektov riadenia vonkajších hraníc prostredníctvom spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov, analýzy rizík, výmeny informácií, vzťahov s tretími krajinami a návratu navrátilcov.

(10) Je potrebné účinne monitorovať prekračovanie vonkajších hraníc, riešiť migračné výzvy a prípadné budúce hrozby na vonkajších hraniciach, zabezpečiť vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti v rámci Únie, zaručiť fungovanie schengenského priestoru a rešpektovať zastrešujúcu zásadu solidarity. So zreteľom na tieto skutočnosti je potrebné posilniť riadenie vonkajších hraníc na základe činnosti agentúry Frontex a ďalej túto činnosť rozvíjať v rámci agentúry, ktorá ponesie spoločnú zodpovednosť za riadenie vonkajších hraníc.

(11) Úlohy Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie by sa preto mali rozšíriť. Na odzrkadlenie uvedených zmien by sa mal jej názov zmeniť na Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktorá sa bude naďalej označovať ako Frontex. Mala by zostať rovnakou právnickou osobou s úplnou kontinuitou všetkých jej činností a postupov. Hlavnou úlohou agentúry by malo byť vypracovanie technickej a operačnej stratégie vykonávania integrovaného riadenia hraníc na úrovni Únie, dohliadanie na účinné fungovanie kontrol vonkajších hraníc, poskytovanie zvýšenej technickej a operačnej pomoci členským štátom prostredníctvom spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov, zabezpečenie praktického vykonávania opatrení v prípade situácie, ktorá si vyžaduje naliehavú akciu na vonkajších hraniciach, poskytnutie technickej a operačnej pomoci pri podpore pátracích a záchranných operácií týkajúcich sa osôb v núdzi na mori, a organizovanie, koordinovanie a vykonávanie návratových operácií a intervencií.

(12) Agentúra by mala plniť svoje úlohy bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o udržiavanie verejného poriadku a zabezpečovanie vnútornej bezpečnosti.

(13) Agentúra by si mala plniť svoje úlohy bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti obrany.

(14) Rozšírené úlohy a právomoci agentúry by mali byť vyvážené posilnenými zárukami dodržiavania základných práv a vyššou zodpovednosťou agentúry.

(15) Členské štáty by mali mať možnosť na vonkajších hraniciach na operačnej úrovni naďalej spolupracovať s inými členskými štátmi a/alebo tretími krajinami na účely presadzovania práva vrátane vojenských operácií, ak je takáto spolupráca zlučiteľná s činnosťami agentúry.

(16) Agentúra sa opiera o spoluprácu členských štátov, aby mohla účinne plniť svoje úlohy. V tejto súvislosti je dôležité, aby agentúra a členské štáty konali v dobrej viere a včas si vymieňali presné informácie. Žiaden členský štát by nemal byť povinný poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie odporuje podľa jeho názoru základným záujmom jeho bezpečnosti.

(17) Členské štáty by taktiež vo vlastnom záujme a v záujme ostatných členských štátov mali vkladať údaje do európskych databáz. Zároveň by mali zabezpečiť, aby tieto údaje boli presné, aktuálne a získané a vložené v súlade so zákonom.

(18) Agentúra by mala pripravovať všeobecné analýzy rizík a špecifické analýzy rizík na základe modelu spoločnej integrovanej analýzy rizík, ktorý by mala uplatňovať agentúra aj členské štáty. Agentúra by mala na základe informácií poskytnutých členskými štátmi poskytovať primerané informácie týkajúce sa všetkých aspektov významných pre európske integrované riadenie hraníc, najmä v oblasti kontroly hraníc, návratu, neoprávnených sekundárnych pohybov štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci Únie, predchádzania cezhraničnej trestnej činnosti vrátane uľahčovania neoprávneného prekračovania hraníc, obchodovania s ľuďmi, terorizmu a hrozieb hybridnej povahy, ako aj situácie v susediacich tretích krajinách, ktoré umožnia prijatie vhodných opatrení alebo riešenie identifikovaných hrozieb a rizík v záujme zlepšenia integrovaného riadenia vonkajších hraníc.

(19) Vzhľadom na svoje činnosti na vonkajších hraniciach by agentúra mala prispievať k predchádzaniu a odhaľovaniu závažnej trestnej činnosti cezhraničného charakteru, ako je prevádzačstvo, obchodovanie s ľuďmi a terorizmus, v prípadoch, keď je jej zásah vhodný a keď prostredníctvom svojich činností získala relevantné informácie. Ako agentúra zodpovedná za podporu a posilňovanie činností členských štátov a za ich spoluprácu pri predchádzaní závažnej trestnej činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov, a v boji proti nej by mala koordinovať svoje činnosti s Europolom. Cezhraničná trestná činnosť zo svojej podstaty zahŕňa cezhraničný rozmer. Takýto cezhraničný rozmer je charakteristický pre trestné činy priamo súvisiace s neoprávneným prekračovaním vonkajších hraníc vrátane obchodovania s ľuďmi alebo prevádzačstva. Vzhľadom na uvedené článok 1 ods. 2 smernice Rady 2002/90/ES (4) umožňuje členským štátom neuvaliť sankcie, ak cieľom správania je poskytnutie humanitárnej pomoci migrantom.

(20) Úloha agentúry by v duchu spoločnej zodpovednosti mala spočívať v pravidelnom monitorovaní riadenia vonkajších hraníc. Agentúra by mala zabezpečiť riadne a účinné monitorovanie nielen prostredníctvom analýzy rizík, výmeny informácií a Európskeho systému hraničného dozoru (ďalej len „systém EUROSUR“), ale aj prostredníctvom prítomnosti expertov z radov svojich vlastných zamestnancov v členských štátoch. Agentúra by preto mala byť schopná nasadiť styčných dôstojníkov do členských štátov na obdobie, počas ktorého bude styčný dôstojník podávať správy výkonnému riaditeľovi. Správa styčných dôstojníkov by mala tvoriť súčasť posúdenia zraniteľnosti.

(21) Agentúra by mala na základe objektívnych kritérií vypracovať posúdenie zraniteľnosti s cieľom posúdiť schopnosť a pripravenosť členských štátov čeliť výzvam na ich vonkajších hraniciach. Malo by to zahŕňať aj posúdenie vybavenia, infraštruktúry, zamestnancov, rozpočtu a finančných zdrojov členských štátov, ako aj ich pohotovostných plánov na riešenie možných kríz na vonkajších hraniciach. Členské štáty by mali prijať opatrenia na riešenie všetkých nedostatkov zistených v tomto posúdení. Výkonný riaditeľ by mal určiť opatrenia, ktoré má prijať dotknutý členský štát, a odporučiť mu ich. Výkonný riaditeľ by mal tiež stanoviť lehotu, v rámci ktorej by sa mali prijať uvedené opatrenia. Pokiaľ sa potrebné opatrenia neprijmú v stanovenej lehote, vec by sa mala postúpiť riadiacej rade na ďalšie rozhodnutie.

(22) Ak sa agentúre neposkytnú presné a včasné informácie potrebné na vykonanie posúdenia zraniteľnosti, agentúra by mala mať možnosť túto skutočnosť zohľadniť pri uskutočňovaní posúdenia zraniteľnosti, pokiaľ neexistujú riadne odôvodnené dôvody pre neposkytnutie údajov.

(23) Agentúra by mala organizovať príslušnú technickú a operačnú pomoc členským štátom s cieľom posilniť ich schopnosť plniť si záväzky, pokiaľ ide o kontrolu vonkajších hraníc, a čeliť výzvam na vonkajších hraniciach vyplývajúcim z nelegálneho prisťahovalectva alebo cezhraničnej trestnej činnosti. Takouto pomocou by nemala byť dotknutá právomoc príslušných vnútroštátnych orgánov začať vyšetrovania trestných činov. V tejto súvislosti by agentúra mala na požiadanie členského štátu alebo z vlastného podnetu organizovať a koordinovať spoločné operácie pre jeden alebo viacero členských štátov a nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj potrebné technické vybavenie. Môže tiež nasadiť expertov z radov vlastných zamestnancov.

(24) V prípadoch osobitnej a neúmernej výzvy na vonkajších hraniciach by agentúra na požiadanie členského štátu alebo z vlastného podnetu mala organizovať a koordinovať rýchle pohraničné zásahy a nasadenie tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu a technického vybavenia. Rýchle pohraničné zásahy by mali byť časovo obmedzenou posilou v situáciách, ktoré si vyžadujú okamžitú reakciu a v ktorých by takýto zásah zabezpečil účinnú reakciu. V záujme zabezpečenia účinného priebehu takéhoto zásahu by členské štáty mali dať k dispozícii príslušníkov pohraničnej stráže a ďalších príslušných pracovníkov pre rezervu rýchleho zásahu a poskytnúť potrebné technické vybavenie. Agentúra a dotknuté členské štáty by sa mali dohodnúť na operačnom pláne.

(25) Ak členský štát čelí osobitným a neúmerným migračným výzvam charakterizovaným veľkými prílevmi zmiešaných migračných tokov na konkrétnych úsekoch svojich vonkajších hraníc, členské štáty by mali mať možnosť využívať technické a operačné posilnenie. Toto by mali v problémových oblastiach (hotspotoch) zabezpečiť podporné tímy pre riadenie migrácie. Tieto tímy by mali pozostávať z expertov, ktorí sa z členských štátov nasadia prostredníctvom agentúry a úradu EASO, a z agentúry, Europolu alebo iných relevantných agentúr Únie. Agentúra by mala pomáhať Komisii pri koordinovaní rôznych agentúr priamo na mieste.

(26) Členské štáty by mali zabezpečiť, aby akékoľvek iné orgány, ktorým by mohli byť adresované žiadosti o medzinárodnú ochranu, ako napríklad polícia, pohraničná stráž, imigračné úrady a pracovníci detenčných zariadení, mali príslušné informácie. Mali by tiež zabezpečiť, aby zamestnanci takýchto orgánov absolvovali odbornú prípravu na potrebnej úrovni primeranej ich úlohám a povinnostiam a dostali pokyny informovať žiadateľov o tom, kde a ako možno podať žiadosť o medzinárodnú ochranu.

(27) V problémových oblastiach (hotspotoch) by mali jednotlivé agentúry a členské štáty pôsobiť v rámci svojich príslušných mandátov a právomocí. Komisia v spolupráci s inými príslušnými agentúrami by mala zabezpečiť súlad činností v problémových oblastiach (hotspotoch) s príslušným acquis Únie vrátane spoločného európskeho azylového systému a základných práv.

(28) Keď je kontrola vonkajších hraníc neúčinná do takej miery, že vznikne riziko ohrozenia fungovania schengenského priestoru, buď preto, že členský štát neprijme potrebné opatrenia v súlade s posúdením zraniteľnosti alebo preto, že členský štát, ktorý čelí osobitným a neúmerným výzvam na vonkajších hraniciach, nepožiadal agentúru o dostatočnú podporu alebo túto podporu nevyužíva, mala by sa prijať jednotná, rýchla a účinná reakcia na úrovni Únie. Na účel zmiernenia týchto rizík a na zabezpečenie lepšej koordinácie na úrovni Únie by Komisia mala Rade navrhnúť rozhodnutie určujúce opatrenia, ktoré má vykonať agentúra, a požadujúce, aby dotknutý členský štát spolupracoval s agentúrou pri vykonávaní uvedených opatrení. Keďže opatrenia, o ktorých sa má rozhodnúť, môžu mať politicky citlivú povahu a môžu sa dotknúť vnútroštátnych výkonných právomocí a právomocí v oblasti presadzovania, vykonávacia právomoc prijať takéto rozhodnutie by sa mala preniesť na Radu. Agentúra by mala určiť kroky, ktoré sa majú podniknúť na praktické vykonávanie opatrení uvedených v rozhodnutí Rady. Následne by mala spoločne s dotknutým členským štátom vypracovať operačný plán. Ak členský štát tomuto rozhodnutiu Rady nevyhovie do 30 dní a nespolupracuje s agentúrou pri vykonávaní opatrení uvedených v danom rozhodnutí, Komisia by mala mať možnosť začať osobitný postup uvedený v článku 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (5) na riešenie výnimočných okolností ohrozujúcich celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Nariadenie (EÚ) 2016/399 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(29) Agentúra by mala mať k dispozícii potrebné vybavenie a personál, ktorí sa nasadia pri spoločných operáciách alebo rýchlych pohraničných zásahoch. Na tento účel by agentúra mala môcť v prípade spustenia rýchleho pohraničného zásahu na žiadosť členského štátu alebo v súvislosti so situáciou, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia, nasadiť v členských štátoch tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu, pričom túto rezervu by mali predstavovať stále zbory tvorené príslušníkmi pohraničnej stráže a inými príslušnými pracovníkmi. Rezerva by mala pozostávať z minimálneho počtu 1 500 príslušníkov pohraničnej stráže a iných relevantných pracovníkov. Nasadenie tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu by malo byť v prípade potreby okamžite doplnené dodatočnými tímami európskej pohraničnej a pobrežnej stráže.

(30) V prílohe I sa stanovujú príspevky členských štátov pre rezervu rýchleho zásahu na základe prísľubov zohľadňujúcich situáciu pretrvávajúcu v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Ak by nastali zásadné a štrukturálne zmeny tejto situácie vrátane prijatia rozhodnutia o zrušení kontrol na vnútorných hraniciach členských štátov podľa ustanovení relevantných aktov o pristúpení, Komisia by mala navrhnúť vhodné zmeny uvedenej prílohy.

(31) So zreteľom na rýchlosť, akou by muselo prebehnúť nasadenie vybavenia a pracovníkov, najmä v oblastiach vonkajších hraníc, ktoré čelia náhlym veľkým prílevom migračných tokov, by agentúra mala mať možnosť nasadiť aj svoje vlastné technické vybavenie, ktoré by mala nadobudnúť samostatne alebo v rámci spoluvlastníctva s členským štátom. Uvedené technické vybavenie by malo byť agentúre poskytnuté k dispozícii na jej žiadosť členskými štátmi, kde je vybavenie registrované. Agentúra by tiež mala spravovať rezervu technického vybavenia poskytnutého členskými štátmi na základe potrieb určených agentúrou, ktorú by mali dopĺňať dopravné prostriedky a materiálno-technické vybavenie kúpené členskými štátmi v rámci osobitných opatrení Fondu pre vnútornú bezpečnosť.

(32) Európska rada 15. októbra 2015 vyzvala na rozšírenie mandátu agentúry Frontex v oblasti návratu s cieľom zahrnúť právo organizovať spoločné návratové operácie z vlastného podnetu a posilniť jej úlohu, pokiaľ ide o získavanie cestovných dokumentov pre navrátilcov.

(33) Agentúra by mala zintenzívniť svoju pomoc členským štátom pri navracaní štátnych príslušníkov tretích krajín, a to v súlade s politikou Únie v oblasti návratu a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (6). Konkrétne by mala koordinovať a organizovať návratové operácie z jedného alebo viacerých členských štátov a organizovať a vykonávať návratové intervencie s cieľom posilniť systémy návratu členských štátov, ktoré potrebujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc pri plnení svojej povinnosti vracať štátnych príslušníkov tretích krajín v súlade s uvedenou smernicou.

(34) Agentúra by mala členským štátom poskytovať potrebnú pomoc pri organizovaní návratových operácií a návratových intervencií zameraných na navrátilcov, a plne pri tom dodržiavať základné práva. Nemala by hodnotiť podstatu rozhodnutí o návrate, ktoré vydali členské štáty. Okrem toho by mala agentúra v spolupráci s orgánmi príslušných tretích krajín pomáhať členským štátom pri získavaní cestovných dokladov potrebných pre návrat.

(35) Pomoc členským štátom pri vedení konaní o návrate by mala zahŕňať poskytovanie praktických informácií o tretích krajinách návratu, ktoré sú relevantné z hľadiska vykonávania tohto nariadenia, napríklad poskytovanie podrobných informácií o kontaktoch alebo iných logistických informácií potrebných na hladký priebeh návratových operácií. Na účely prijímania rozhodnutí o návrate by sa agentúra nemala podieľať na poskytovaní informácií členským štátom o tretích krajinách návratu.

(36) Prípadná existencia dohody medzi členským štátom a treťou krajinou nepozbavuje agentúru ani členské štáty ich záväzkov podľa práva Únie alebo medzinárodného práva, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement).

(37) Agentúra by mala vytvoriť monitorovaciu skupinu pre nútený návrat, eskortnú skupinu pre nútený návrat a skupinu špecialistov na návrat, ktorých dajú k dispozícii členské štáty, pričom tieto skupiny by boli nasadené v priebehu návratových operácií a tvorili by súčasť európskych intervenčných tímov pre návrat prispôsobených konkrétnej situácii a nasadených pri návratových intervenciách. Súčasťou týchto skupín by mal byť personál so špecifickými odbornými znalosťami z oblasti ochrany detí. Agentúra by im mala poskytnúť potrebnú odbornú prípravu.

(38) Podľa tohto nariadenia sa má každá osoba mladšia ako 18 rokov pokladať za dieťa, a to v súlade s nástrojmi medzinárodného práva, ako je Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa. V rámci svojich činností má agentúra brať do úvahy v prvom rade najlepšie záujmy dieťaťa.

(39) Osobitné ustanovenie by sa malo stanoviť v prípade personálu, ktorý je zapojený do činností súvisiacich s návratom, s cieľom presne vymedziť jeho úlohy, právomoci a povinnosti. Mali by sa tiež vydať osobitné pokyny týkajúce sa právomocí pilotov lietadiel a rozšírenia trestnej právomoci krajiny registrácie lietadla podľa medzinárodných právnych predpisov v oblasti leteckej dopravy, najmä Tokijského dohovoru o trestných činoch a niektorých iných činoch spáchaných na palube lietadla.

(40) Agentúra by mala pripraviť špecifické vzdelávacie nástroje vrátane odbornej prípravy zameranej na ochranu detí. Na úrovni Únie by mala poskytovať odbornú prípravu národných inštruktorov pre príslušníkov pohraničnej stráže. Mala by tiež ponúknuť doplnkové kurzy odbornej prípravy a semináre týkajúce sa úloh integrovaného riadenia hraníc, určené aj pre úradníkov príslušných vnútroštátnych orgánov. Súčasťou toho by mala byť odborná príprava zameraná na relevantné právo Únie a medzinárodné právo a na základné práva. Agentúra by mala byť oprávnená organizovať vzdelávacie aktivity v spolupráci s členskými štátmi a tretími krajinami na ich území.

(41) Agentúra by mala monitorovať a prispievať k vývoju výskumu významného pre európske integrované riadenie hraníc. Mala by poskytovať informácie o takomto vývoji Európskemu parlamentu, členským štátom a Komisii.

(42) Účinné vykonávanie integrovaného riadenia vonkajších hraníc si vyžaduje pravidelnú, rýchlu a spoľahlivú výmenu informácií medzi členskými štátmi. Agentúra by mala vytvoriť a prevádzkovať informačné systémy, ktoré uľahčia takúto výmenu v súlade s právnymi predpismi Únie o ochrane údajov. Je dôležité, aby členské štáty pohotovo poskytovali agentúre úplné a presné informácie, ktoré agentúra potrebuje na to, aby mohla vykonávať svoje úlohy.

(43) Agentúra môže na účely plnenia svojho poslania a v rozsahu potrebnom na vykonávanie svojich úloh spolupracovať s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako aj s medzinárodnými organizáciami vo veciach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a to v rámci dohôd o pracovných podmienkach uzavretých v súlade s právnymi predpismi a politikou Únie. Uvedené dohody o pracovných podmienkach by mali byť vopred odsúhlasené Komisiou.

(44) Vnútroštátne orgány plniace funkcie pobrežnej stráže sú zodpovedné za širokú škálu úloh, medzi ktoré môže patriť námorná bezpečnosť, bezpečnostná ochrana, pátranie a záchrana, kontrola hraníc, kontrola rybárstva, colná kontrola, všeobecné presadzovanie práva a ochrana životného prostredia. Agentúra, Európska agentúra pre kontrolu rybárstva zriadená nariadením Rady (ES) č. 768/2005 (7) a Európska námorná bezpečnostná agentúra zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (8) by preto mali posilniť vzájomnú spoluprácu, ako aj spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi plniacimi úlohy pobrežnej stráže s cieľom zvýšiť námornú situačnú informovanosť a podporiť koherentné a nákladovo efektívne opatrenia. Synergie medzi rôznymi aktérmi v námornom prostredí by mali byť v súlade so stratégiami v oblastiach európskeho integrovaného riadenia hraníc a námornej bezpečnosti.

(45) Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na rozdelenie právomocí medzi Úniou a členskými štátmi podľa zmlúv, ani na záväzky členských štátov podľa medzinárodných dohovorov, ako sú napríklad Dohovor OSN o morskom práve, Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori, Medzinárodný dohovor o pátraní a záchrane na mori, Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí, Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov a ďalšie relevantné medzinárodné nástroje v námornej oblasti.

(46) Agentúra by mala uľahčovať a podporovať technickú a operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami v rámci politiky vonkajších vzťahov Únie. V tejto súvislosti by mala koordinovať operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami pri riadení vonkajších hraníc, vysielať styčných dôstojníkov do tretích krajín a spolupracovať s orgánmi tretích krajín v oblasti návratu, a to aj pokiaľ ide o získavanie cestovných dokladov. Agentúra a členské štáty by pri spolupráci s tretími krajinami mali vždy dodržiavať právo Únie vrátane základných práv a zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement). Mali by tak robiť aj vtedy, keď sa spolupráca s tretími krajinami uskutočňuje na území týchto krajín. V záujme zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti by agentúra mala informovať o spolupráci s tretími krajinami vo svojej výročnej správe.

(47) Európska pohraničná a pobrežná stráž, ktorá zahŕňa agentúru a vnútroštátne orgány členských štátov, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, by mala plniť svoje úlohy pri plnom rešpektovaní základných práv, najmä Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, príslušného medzinárodného práva vrátane Dohovoru OSN o právach dieťaťa, Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, Dohovoru o právnom postavení utečencov a povinností súvisiacich s prístupom k medzinárodnej ochrane, predovšetkým zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement), Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori a Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori. V súlade s právom Únie a uvedenými nástrojmi by agentúra mala pomáhať členským štátom pri uskutočňovaní pátracích a záchranných operácií s cieľom chrániť a zachraňovať životy kedykoľvek a kdekoľvek je to potrebné.

(48) Vzhľadom na zvýšený počet svojich úloh by agentúra mala ďalej rozvíjať a realizovať stratégiu monitorovania a zaisťovania ochrany základných práv. Na tento účel by mala poskytnúť svojmu pracovníkovi pre základné práva primerané zdroje a zamestnancov zodpovedajúcich mandátu a veľkosti agentúry. Pracovník pre základné práva by mal mať prístup k všetkým informáciám, ktoré potrebuje na plnenie svojich úloh. Agentúra by mala využívať svoju úlohu na aktívnu podporu uplatňovania acquis Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to aj so zreteľom na dodržiavanie základných práv a medzinárodnej ochrany.

(49) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané v článkoch 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a vyjadrené v charte. Cieľom tohto nariadenia je predovšetkým zabezpečiť úplné rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, práva na život, práva na slobodu a bezpečnosť, práva na ochranu osobných údajov, práva na azyl, práva na účinný prostriedok nápravy, práv dieťaťa, zákazu mučenia a neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania a zákazu obchodovania s ľuďmi. Jeho cieľom je tiež podporovať uplatňovanie zásad nediskriminácie a zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement).

(50) Týmto nariadením by sa mal ustanoviť mechanizmus na podávanie sťažností agentúre v spolupráci s pracovníkom pre základné práva s cieľom zabezpečiť dodržiavanie základných práv vo všetkých činnostiach agentúry. Mal by to byť správny mechanizmus, v rámci ktorého by pracovník pre základné práva mal byť zodpovedný za vybavovanie sťažností prijatých agentúrou v súlade s právom na dobrú správu vecí verejných. Pracovník pre základné práva by mal preskúmať prípustnosť sťažnosti, zaregistrovať prípustné sťažnosti, postúpiť všetky zaregistrované sťažnosti výkonnému riaditeľovi, postúpiť sťažnosti týkajúce sa členov tímov do domovského členského štátu a zaregistrovať následné opatrenia zo strany agentúry alebo tohto členského štátu. Mechanizmus by mal byť účinný a mal by zabezpečiť riadne riešenie sťažností. Mechanizmom na podávanie sťažností by nemal byť dotknutý prístup k správnym a súdnym prostriedkom nápravy a nemal by byť podmienkou na uplatnenie takýchto prostriedkov nápravy. Vyšetrovania trestných činov by mali viesť členské štáty. V záujme zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti by agentúra mala zahrnúť do svojej výročnej správy informácie o mechanizme na podávanie sťažností. Mala by uviesť najmä počet prijatých sťažností, typy porušení základných práv, príslušné operácie a podľa možnosti následné opatrenia prijaté agentúrou a členskými štátmi.

(51) Agentúra by mala byť nezávislá vo vzťahu k technickým a operačným záležitostiam a mala by mať právnu, správnu a finančnú autonómiu. Na tento účel je potrebné a vhodné, aby bola orgánom Únie s právnou subjektivitou a vykonávacími právomocami, ktoré sa jej udeľujú týmto nariadením.

(52) Komisia a členské štáty by mali byť zastúpené v riadiacej rade, aby vykonávali dohľad nad agentúrou. Riadiaca rada by mala, pokiaľ je to možné, pozostávať z operačných vedúcich vnútroštátnych útvarov zodpovedných za riadenie pohraničnej stráže alebo z ich zástupcov. Strany zastúpené v riadiacej rade by sa mali usilovať obmedziť výmenu svojich zástupcov v nej s cieľom zabezpečiť kontinuitu jej činnosti. Riadiacej rade by sa mali zveriť právomoci potrebné na zostavenie rozpočtu agentúry, overenie jeho plnenia, prijatie príslušných rozpočtových pravidiel, zavedenie transparentných pracovných postupov rozhodovania v agentúre a vymenovanie výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa. Agentúra by sa mala spravovať a prevádzkovať so zreteľom na zásady spoločného prístupu k decentralizovaným agentúram Únie, ktoré 19. júla 2012 prijali Európsky parlament, Rada a Komisia.

(53) Pre agentúru by sa mal vyčleniť samostatný rozpočet, ktorého príjmy by pochádzali predovšetkým z príspevku Únie, aby bola zaručená nezávislosť agentúry. Rozpočtový postup Únie by sa mal uplatňovať, pokiaľ ide o príspevok Únie a všetky ďalšie dotácie, ktoré možno hradiť zo všeobecného rozpočtu Únie. Audit účtovných výkazov by mal vykonávať Dvor audítorov.

(54) Na agentúru by sa malo bez obmedzení uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (9) a agentúra by mala pristúpiť k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní vedených Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (10).

(55) Na agentúru by sa malo vzťahovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (11). Agentúra by mala byť so zreteľom na svoje činnosti čo najtransparentnejšia, pričom by to však nemalo ohrozovať dosiahnutie cieľov jej operácií. Mala by zverejňovať informácie o všetkých svojich činnostiach. Mala by tiež zaistiť, aby verejnosť a všetky zainteresované subjekty urýchlene dostávali informácie o jej práci.

(56) Agentúra by tiež mala Európskemu parlamentu a Rade podávať čo najúplnejšiu správu o svojich činnostiach.

(57) Akékoľvek spracúvanie osobných údajov agentúrou v rámci tohto nariadenia by sa malo vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).

(58) Akékoľvek spracúvanie osobných údajov členskými štátmi v rámci tohto nariadenia by sa malo vykonávať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (13). Ak je spracúvanie údajov potrebné primárne na účely zabezpečenia vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v rámci Únie, najmä v súvislosti s opatreniami týkajúcimi sa monitorovania migračných tokov a analýzy rizík, spracúvania osobných údajov zozbieraných počas spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych pohraničných zásahov a pri podporných tímoch pre riadenie migrácie, alebo spolupráce s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a medzinárodnými organizáciami, uplatňuje sa rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV (14). Pri akomkoľvek spracúvaní osobných údajov by sa mali dodržiavať zásady nevyhnutnosti a proporcionality.

(59) Keďže ciele tohto nariadenia, a to vytvorenie a realizácia systému integrovaného riadenia vonkajších hraníc s cieľom zaistiť správne fungovanie schengenského priestoru, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni nekoordinovane konajúcich členských štátov, ale z dôvodu neexistencie kontroly na vnútorných hraniciach, významných migračných výziev na vonkajších hraniciach, potreby efektívneho monitorovania prekračovania týchto hraníc a prispenia k vysokej úrovni vnútornej bezpečnosti v Únii ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(60) Vonkajšie hranice uvedené v tomto nariadení sú hranice, na ktoré sa uplatňujú ustanovenia hlavy II nariadenia (EÚ) 2016/399 a ktoré zahŕňajú vonkajšie hranice členských štátov Schengenu v súlade s Protokolom č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

(61) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (15), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (16). V Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o dojednaní foriem účasti týchto štátov na činnosti Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (17) sa stanovujú pravidlá účasti uvedených krajín na práci agentúry vrátane ustanovení o finančných príspevkoch a zamestnancoch.

(62) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (18), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (19).

(63) Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (20), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (21).

(64) V Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom na strane druhej o dojednaní foriem účasti týchto štátov na činnosti Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (22) sa stanovujú pravidlá účasti týchto krajín na činnosti agentúry vrátane ustanovení o finančných príspevkoch a zamestnancoch.

(65) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

(66) Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (23); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

(67) Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (24); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

(68) Agentúra by mala uľahčovať organizáciu konkrétnych činností, pri ktorých členské štáty môžu využívať odborné poznatky a vybavenie, ktoré sú Írsko a Spojené kráľovstvo ochotné poskytnúť, a to v súlade s podmienkami, o ktorých jednotlivo pre každý prípad rozhodne riadiaca rada. Z tohto dôvodu môžu byť zástupcovia Írska a Spojeného kráľovstva pozvaní na zasadnutia riadiacej rady, ktoré im umožnia plne sa podieľať na príprave takýchto osobitných činností.

(69) Medzi Španielskym kráľovstvom a Spojeným kráľovstvom existuje spor, pokiaľ ide o určenie hraníc Gibraltáru.

(70) Pozastavenie uplatňovania tohto nariadenia na hranice Gibraltáru neznamená žiadnu zmenu v pozíciách dotknutých štátov.

(71) S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa konzultovalo v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov 18. marca 2016 vydal stanovisko (25).

(72) Cieľom tohto nariadenia je zmeniť a rozšíriť ustanovenia nariadenia (ES) č. 2007/2004 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 (26) a rozhodnutia Rady 2005/267/ES (27). Keďže zmeny, ktoré sa majú vykonať, sú početné a ich charakter je závažný, uvedené akty by sa mali v záujme jasnosti nahradiť a zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Európska pohraničná a pobrežná stráž

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa ustanovuje európska pohraničná a pobrežná stráž na zabezpečenie európskeho integrovaného riadenia hraníc na vonkajších hraniciach s cieľom účinne riadiť prekračovanie vonkajších hraníc. Zahŕňa to aj riešenie migračných výziev a prípadných budúcich hrozieb na týchto hraniciach, čím sa prispieva k riešeniu závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom v záujme zabezpečenia vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v Únii pri plnom rešpektovaní základných práv so súčasným zabezpečením voľného pohybu osôb v rámci Únie.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „vonkajšie hranice“ sú vonkajšie hranice, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 2 nariadenia (EÚ) 2016/399, na ktoré sa uplatňuje hlava II uvedeného nariadenia;

2. „kontrola hraníc“ je kontrola hraníc, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 10 nariadenia (EÚ) 2016/399;

3. „príslušník pohraničnej stráže“ je príslušník pohraničnej stráže, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 14 nariadenia (EÚ) 2016/399;

4. „tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže“ sú tímy príslušníkov pohraničnej stráže a ďalších príslušných zamestnancov z participujúcich členských štátov vrátane príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov, ktorých členské štáty vyslali do Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž ako národných expertov, aby boli nasadené počas spoločných operácií, rýchlych pohraničných zásahov, ako aj v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie;

5. „hostiteľský členský štát“ je členský štát, v ktorom sa spoločná operácia alebo rýchly pohraničný zásah, návratová operácia alebo návratová intervencia uskutočňuje alebo z ktorého sa spúšťa, alebo v ktorom je nasadený podporný tím pre riadenie migrácie;

6. „domovský členský štát“ je členský štát, ktorého príslušník pohraničnej stráže alebo iný relevantný zamestnanec je členom tímu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže;

7. „participujúci členský štát“ je členský štát, ktorý sa zúčastňuje na spoločnej operácii, rýchlom pohraničnom zásahu, návratovej operácii, návratovej intervencii alebo na nasadení podporného tímu pre riadenie migrácie tak, že poskytuje technické vybavenie, príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov, ktorí sú nasadení v rámci tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj členský štát, ktorý sa zúčastňuje na návratových operáciách alebo návratových intervenciách tak, že poskytuje technické vybavenie alebo pracovníkov, a ktorý pri tom nie je hostiteľským členským štátom;

8. „člen tímov“ je člen tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže alebo tímov pracovníkov, ktorí sú zapojení do úloh súvisiacich s návratom a ktorí sa zúčastňujú na návratových operáciách alebo návratových intervenciách;

9. „podporný tím pre riadenie migrácie“ je tím odborníkov, ktorý poskytuje technickú a operačnú posilu členským štátom v problémových oblastiach (hotspotoch) a ktorý je zložený z odborníkov vyslaných z členských štátov Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Európskym podporným úradom pre azyl a z odborníkov z Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Europolu alebo ostatných príslušných agentúr Únie;

10. „problémová oblasť (hotspot)“ je oblasť, v ktorej spolupracujú hostiteľský členský štát, Komisia, príslušné agentúry Únie a participujúce členské štáty s cieľom riadiť existujúcu alebo potenciálnu neúmernú migračnú výzvu, ktorá sa vyznačuje výrazným zvýšením počtu prichádzajúcich migrantov na vonkajších hraniciach;

11. „návrat“ je návrat, ako sa vymedzuje v článku 3 bode 3 smernice 2008/115/ES;

12. „rozhodnutie o návrate“ je správne alebo súdne rozhodnutie alebo akt, ktorým sa ustanovuje alebo vyhlasuje, že pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny nie je oprávnený a ktorým sa ukladá alebo ustanovuje povinnosť návratu, pričom dodržiava smernicu 2008/115/ES;

13. „navrátilec“ je neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, na ktorého sa vzťahuje rozhodnutie o návrate vydané členským štátom;

14. „návratová operácia“ je operácia koordinovaná Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktorá zahŕňa technické a operačné posily poskytované jedným alebo viacerými členskými štátmi a v rámci ktorej sa navrátilci z jedného alebo viacerých členských štátov vracajú na základe donútenia alebo dobrovoľne;

15. „návratová intervencia“ je činnosť Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktorou sa členským štátom poskytuje posilnená technická a operačná pomoc pozostávajúca z nasadenia európskych intervenčných tímov pre návrat v členských štátoch a z organizovania návratových operácií;

16. „cezhraničná trestná činnosť“ je akákoľvek závažná trestná činnosť s cezhraničným rozmerom, ktorá je páchaná na vonkajších hraniciach alebo pozdĺž nich alebo ktorá s vonkajšími hranicami súvisí.

Článok 3

Európska pohraničná a pobrežná stráž

1. Európsku pohraničnú a pobrežnú stráž tvoria Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „agentúra“) a vnútroštátne orgány členských štátov, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc.

2. Agentúra stanoví rozhodnutím riadiacej rady na základe návrhu výkonného riaditeľa technickú a operačnú stratégiu pre európske integrované riadenie hraníc. Agentúra zohľadní v odôvodnených prípadoch konkrétnu situáciu členských štátov, najmä ich geografickú polohu. Táto stratégia je v súlade s článkom 4. Presadzuje a podporuje vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc vo všetkých členských štátoch.

3. Vnútroštátne orgány, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, stanovia svoje vnútroštátne stratégie pre integrované riadenie hraníc. Uvedené vnútroštátne stratégie sú v súlade s článkom 4 a so stratégiou uvedenou v odseku 2 tohto článku.

Článok 4

Európske integrované riadenie hraníc

Európske integrované riadenie hraníc pozostáva z týchto zložiek:

a) kontrola hraníc vrátane opatrení na uľahčenie legitímneho prekračovania hraníc a podľa potreby opatrení týkajúcich sa prevencie a odhaľovania cezhraničnej trestnej činnosti, ako napríklad prevádzačstva, obchodovania s ľuďmi a terorizmu, a opatrení v súvislosti s usmernením osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu alebo chcú o ňu požiadať;

b) pátracie a záchranné operácie v prospech osôb v núdzi na mori spustené a vykonávané v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 656/2014 (28) a medzinárodným právom, ktoré sa uskutočňujú v situáciách, ku ktorým môže dôjsť počas operácií hraničného dozoru na mori;

c) analýza rizík pre vnútornú bezpečnosť a analýza hrozieb, ktoré môžu ovplyvniť fungovanie alebo bezpečnosť vonkajších hraníc;

d) spolupráca medzi členskými štátmi, ktorú podporuje a koordinuje agentúra;

e) medziagentúrna spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi v jednotlivých členských štátoch, ktoré sú zodpovedné za kontrolu hraníc alebo za iné úlohy vykonávané na hraniciach, a medzi príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie vrátane pravidelnej výmeny informácií prostredníctvom existujúcich nástrojov na výmenu informácií, napríklad Európskeho systému hraničného dozoru (ďalej len „systém EUROSUR“) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 (29);

f) spolupráca s tretími krajinami v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s osobitným zameraním na susediace krajiny a na tie tretie krajiny, ktoré boli na základe analýzy rizík označené ako krajiny pôvodu a/alebo tranzitu nelegálneho prisťahovalectva;

g) technické a operačné opatrenia v rámci schengenského priestoru, ktoré súvisia s kontrolou hraníc a sú zamerané na lepšie riešenie nelegálneho prisťahovalectva a na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti;

h) navracanie štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú rozhodnutia o návrate vydané členským štátom;

i) použitie najmodernejších technológií vrátane rozsiahlych informačných systémov;

j) mechanizmus kontroly kvality, najmä schengenský hodnotiaci mechanizmus a prípadné vnútroštátne mechanizmy, na zabezpečenie vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti riadenia hraníc;

k) mechanizmy solidarity, najmä nástroje financovania Únie.

Článok 5

Spoločná zodpovednosť

1. Európska pohraničná a pobrežná stráž vykonáva európske integrované riadenie hraníc ako spoločnú zodpovednosť agentúry a vnútroštátnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva operácie v oblasti hraničného dozoru na námornej hranici a akékoľvek iné úlohy kontroly hraníc. Členským štátom zostáva primárna zodpovednosť za riadenie ich úsekov vonkajších hraníc.

2. Členské štáty zabezpečujú riadenie svojho úseku vonkajších hraníc vo vlastnom záujme a v spoločnom záujme všetkých členských štátov, a to v plnom súlade s právom Únie a v súlade s technickou a operačnou stratégiou uvedenou v článku 3 ods. 2 v úzkej spolupráci s agentúrou.

3. Agentúra podporuje uplatňovanie opatrení Únie týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc tým, že posilňuje, posudzuje a koordinuje činnosti členských štátov pri vykonávaní týchto opatrení a pri návrate.

KAPITOLA II

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž

Oddiel 1

Úlohy Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž

Článok 6

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž

1. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž je nový názov pre Európsku agentúru pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, ktorá bola zriadená nariadením (ES) č. 2007/2004. Jej činnosť je založená na tomto nariadení.

2. Na zabezpečenie jednotného európskeho integrovaného riadenia hraníc agentúra uľahčuje a zabezpečuje účinnejšie uplatňovanie existujúcich aj budúcich opatrení Únie, ktoré sa týkajú riadenia vonkajších hraníc, najmä Kódexu schengenských hraníc ustanoveného nariadením (EÚ) 2016/399.

3. Agentúra prispieva k nepretržitému a jednotnému uplatňovaniu práva Únie vrátane acquis Únie v oblasti základných práv na všetkých vonkajších hraniciach. Jej príspevok zahŕňa aj výmenu osvedčených postupov.

Článok 7

Zodpovednosť

Agentúra sa zodpovedá Európskemu parlamentu a Rade v súlade s týmto nariadením.

Článok 8

Úlohy

1. S cieľom prispieť k efektívnej kontrole hraníc a návratom na vysokej a jednotnej úrovni agentúra vykonáva tieto úlohy:

a) monitoruje migračné toky a vykonáva analýzu rizík, pokiaľ ide o všetky aspekty integrovaného riadenia hraníc;

b) vykonáva posudzovanie zraniteľnosti vrátane posudzovania schopnosti a pripravenosti členských štátov čeliť hrozbám a výzvam na vonkajších hraniciach;

c) monitoruje riadenie vonkajších hraníc prostredníctvom styčných dôstojníkov agentúry v členských štátoch;

d) pomáha členským štátom v situáciách, ktoré si vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach, koordináciou a organizovaním spoločných operácií, zohľadňujúc, že v niektorých situáciách môže prísť k humanitárnym núdzovým situáciám a záchrane na mori v súlade s právom Únie a s medzinárodným právom;

e) pomáha členským štátom v situáciách, ktoré si vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach, a to spustením rýchlych pohraničných zásahov na vonkajších hraniciach tých členských štátov, ktoré sú vystavené osobitným a neúmerným výzvam, zohľadňujúc, že v niektorých situáciách môže prísť k humanitárnym núdzovým situáciám a záchrane na mori v súlade s právom Únie a s medzinárodným právom;

f) poskytuje technickú a operačnú pomoc členským štátom a tretím krajinám v súlade s nariadením (EÚ) č. 656/2014 a s medzinárodným právom pri podpore pátracích a záchranných operácií týkajúcich sa osôb v núdzi na mori, ku ktorým môže dôjsť počas operácií hraničného dozoru na mori;

g) vytvára a nasadzuje tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže vrátane rezervy rýchleho zásahu, ktoré sa majú nasadzovať počas spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov a v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie;

h) vytvára rezervu technického vybavenia, ktoré sa má nasadiť v rámci spoločných operácií, rýchlych pohraničných zásahov a v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie, ako aj návratových operácií a návratových intervencií;

i) v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie v problémových oblastiach (hotspotoch): i) nasadzuje tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a technické vybavenie na poskytovanie pomoci pri skríningu, informačnom pohovore (debrífingu), identifikácii a snímaní odtlačkov prstov; ii) v spolupráci s Európskym podporným úradom pre azyl (ďalej len „úrad EASO“) a s vnútroštátnymi orgánmi stanovuje postup na usmernenie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu alebo chcú o ňu požiadať, a na poskytovanie počiatočných informácií týmto osobám;

j) podporuje rozvoj technických noriem týkajúcich sa vybavenia, najmä na taktickej úrovni velenia, kontroly a komunikácie, ako aj technického dohľadu na zabezpečenie interoperability na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni;

k) nasadzuje potrebné vybavenie a príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov rezervy rýchleho zásahu na praktické vykonávanie opatrení, ktoré je potrebné vykonať v situácii, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia na vonkajších hraniciach;

l) pomáha členským štátom v situáciách, ktoré si vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc na vykonanie povinnosti návratu navrátilcov, a to aj prostredníctvom koordinácie alebo organizovania návratových operácií;

m) v rámci príslušných mandátov dotknutých agentúr spolupracuje s Europolom a Eurojustom a poskytuje podporu členským štátom v situáciách, ktoré si vyžadujú intenzívnejšiu technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach v rámci boja proti organizovanej cezhraničnej trestnej činnosti a terorizmu;

n) vytvára monitorovaciu skupinu pre nútený návrat, eskortnú skupinu pre nútený návrat a špecialistov na návrat;

o) vytvára a nasadzuje európske intervenčné tímy pre návrat počas návratových intervencií;

p) pomáha členským štátom pri odbornej príprave príslušníkov vnútroštátnej pohraničnej stráže, iných príslušných pracovníkov a odborníkov na problematiku návratu vrátane zavedenia spoločných noriem odbornej prípravy;

q) podieľa sa na rozvoji a riadení výskumných a inovačných činností relevantných z hľadiska kontroly a dozoru na vonkajších hraniciach vrátane používania moderných technológií na úseku hraničného dozoru a vypracúva pilotné projekty týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie;

r) v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001 a rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV vyvíja a prevádzkuje informačné systémy, ktoré umožňujú rýchlu a spoľahlivú výmenu informácií o rizikách vznikajúcich pri riadení vonkajších hraníc, nelegálnom prisťahovalectve a návrate v úzkej spolupráci s Komisiou, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako aj s Európskou migračnou sieťou zriadenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (30);

s) poskytuje potrebnú pomoc pri vytváraní a prevádzkovaní systému EUROSUR, a prípadne aj pri vytváraní prostredia na spoločné využívanie informácií, a to aj pokiaľ ide o interoperabilitu systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013;

t) spolupracuje s Európskou agentúrou pre kontrolu rybárstva a Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou v rámci ich príslušných mandátov, s cieľom podporovať vnútroštátne orgány plniace funkcie pobrežnej stráže, ako je stanovené v článku 53, a to poskytovaním služieb, informácií, vybavenia a odbornej prípravy, ako aj koordináciou viacúčelových operácií;

u) pomáha členským štátom a tretím krajinám v rámci technickej a operačnej spolupráce medzi nimi vo veciach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

2. Členské štáty môžu na operačnej úrovni pokračovať v spolupráci s inými členskými štátmi a/alebo tretími krajinami, ak je takáto spolupráca zlučiteľná s úlohami agentúry. Členské štáty sa zdržia akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo ohroziť fungovanie agentúry alebo dosahovanie jej cieľov. Členské štáty informujú agentúru o uvedenej operačnej spolupráci s inými členskými štátmi a/alebo tretími krajinami na vonkajších hraniciach a v oblasti návratu. Výkonný riaditeľ pravidelne, a to najmenej raz za rok, informuje o týchto záležitostiach riadiacu radu.

3. Agentúra sa z vlastného podnetu zapája do komunikačných činností v záležitostiach spadajúcich do rozsahu jej mandátu. Poskytuje verejnosti presné a komplexné informácie o svojich činnostiach.

Komunikačné činnosti nesmú mať negatívny vplyv na úlohy uvedené v odseku 1, a to najmä prezradením operačných informácií, zverejnenie ktorých by ohrozilo dosiahnutie cieľa operácií. Komunikačné činnosti sa vykonávajú bez toho, aby to malo vplyv na článok 50, a v súlade s príslušnými plánmi oznamovania a šírenia informácií prijatými riadiacou radou.

Oddiel 2

Monitorovanie a predchádzanie kríze

Článok 9

Povinnosť spolupracovať v dobrej viere

Na agentúru a vnútroštátne orgány, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc a návrat vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, sa vzťahuje povinnosť spolupracovať v dobrej viere a povinnosť vymieňať si informácie.

Článok 10

Povinnosť vymieňať si informácie

S cieľom vykonávať úlohy, ktoré sa im uložili týmto nariadením, najmä aby agentúra mohla monitorovať migračné toky do Únie a v rámci nej, vykonávať analýzy rizík a posudzovanie zraniteľnosti, agentúra a vnútroštátne orgány zodpovedné za riadenie hraníc a návraty vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, v súlade s týmto nariadením a inými príslušnými právnymi predpismi Únie a jednotlivých štátov, pokiaľ ide o výmenu informácií, si včas a presne vymieňajú všetky potrebné informácie.

Článok 11

Monitorovanie migračných tokov a analýza rizík

1. Agentúra monitoruje migračné toky do Únie a v rámci nej, trendy a ďalšie možné výzvy na vonkajších hraniciach Únie. Agentúra na tento účel rozhodnutím riadiacej rady na základe návrhu výkonného riaditeľa vytvorí spoločný integrovaný model analýzy rizík, ktorý bude uplatňovať spolu s členskými štátmi. Uskutoční aj posúdenie zraniteľnosti v súlade s článkom 13.

2. Agentúra vypracúva všeobecné analýzy rizík, ktoré predkladá Európskemu parlamentu, Rade a Komisii v súlade s článkom 50, a špecifické analýzy rizík pre operačné činnosti.

3. Analýza rizík vypracovaná agentúrou sa vzťahuje na všetky dôležité aspekty týkajúce sa európskeho integrovaného riadenia hraníc s cieľom vypracovať mechanizmus včasného varovania.

4. Členské štáty poskytujú agentúre všetky potrebné informácie o danej situácii, trendoch a prípadných hrozbách na vonkajších hraniciach a v oblasti návratu. Členské štáty pravidelne alebo na základe žiadosti agentúry poskytnú agentúre všetky dôležité informácie, ako sú štatistické a operačné údaje získané v súvislosti s vykonávaním schengenského acquis, ako aj informácie získané z analytickej vrstvy národného situačného prehľadu vypracovaného v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013.

5. Výsledky analýzy rizík sa včas a primeraným spôsobom predkladajú riadiacej rade.

6. Členské štáty zohľadňujú výsledky analýzy rizík pri plánovaní svojich operácií a činností na vonkajších hraniciach, ako aj pri svojich činnostiach, pokiaľ ide o návrat.

7. Agentúra zohľadňuje výsledky spoločného integrovaného modelu analýzy rizík pri vypracúvaní spoločných učebných osnov pre základnú odbornú prípravu príslušníkov pohraničnej stráže a pracovníkov, ktorí sú zapojení do úloh súvisiacich s návratom.

Článok 12

Styční dôstojníci v členských štátoch

1. Agentúra zabezpečuje pravidelné monitorovanie riadenia vonkajších hraníc zo strany všetkých členských štátov prostredníctvom styčných dôstojníkov agentúry.

Agentúra môže rozhodnúť, že styčný dôstojník bude mať na starosti až štyri členské štáty, ktoré sú si geograficky blízko.

2. Výkonný riaditeľ vymenúva zo zamestnancov agentúry odborníkov, ktorí majú byť vyslaní ako styční dôstojníci. Výkonný riaditeľ predloží na základe analýzy rizík a po porade s príslušnými členskými štátmi návrh o povahe a podmienkach takéhoto vyslania, členskom štáte alebo regióne, do ktorého môže byť styčný dôstojník vyslaný, a prípadných úlohách, ktoré nie sú zahrnuté v odseku 3. Návrh výkonného riaditeľa musí schváliť riadiaca rada. Výkonný riaditeľ informuje o tomto vymenovaní dotknutý členský štát a spolu s ním určí miesto vyslania.

3. Styční dôstojníci konajú v mene agentúry a ich úlohou je podporovať spoluprácu a dialóg medzi agentúrou a vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc a návrat vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc. Styční dôstojníci najmä:

a) konajú ako spojovací článok medzi agentúrou a vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc a návrat vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc;

b) podporujú zber informácií, ktoré požaduje agentúra na monitorovanie nelegálnej migrácie a analýzu rizík podľa článku 11;

c) podporujú zber informácií, ako sa uvádza v článku 13 a ako požaduje agentúra na vykonanie posúdenia zraniteľnosti;

d) monitorujú opatrenia prijaté členskými štátmi na hraničných úsekoch, ktorým je priradený vysoký stupeň vplyvu v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013;

e) prispievajú k presadzovaniu uplatňovania acquis Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to aj so zreteľom na dodržiavanie základných práv;

f) ak je to možné, pomáhajú členským štátom pri vypracúvaní ich pohotovostných plánov súvisiacich s riadením hraníc;

g) uľahčujú komunikáciu medzi členským štátom a agentúrou a sprostredkúvajú členskému štátu dôležité informácie od agentúry, a to aj vrátane informácií o aktuálnych operáciách;

h) pravidelne podávajú výkonnému riaditeľovi správy o situácii na vonkajších hraniciach a o schopnosti dotknutého členského štátu účinne riešiť situáciu na vonkajších hraniciach; podávajú správy aj o uskutočňovaní návratových operácií do príslušných tretích krajín;

i) monitorujú opatrenia prijaté členským štátom so zreteľom na situáciu, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia na vonkajších hraniciach podľa článku 19.

Ak správy styčného dôstojníka uvedené v písmene h) vyvolajú obavy z hľadiska jedného alebo viacerých aspektov, ktoré sú pre dotknutý členský štát relevantné, výkonný riaditeľ tento členský štát bezodkladne informuje.

4. Na účely odseku 3 má styčný dôstojník v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a pravidlami Únie v oblasti bezpečnosti a ochrany údajov:

a) získavať informácie z národného koordinačného centra a národného situačného prehľadu vypracovaného v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013;

b) udržiavať pravidelné kontakty s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, a súčasne informovať kontaktný bod určený dotknutým členským štátom.

5. Správa styčného dôstojníka je súčasťou posudzovania zraniteľnosti, ako sa uvádza v článku 13. Správa sa postupuje dotknutému členskému štátu.

6. Pri výkone svojich povinností styční dôstojníci prijímajú pokyny iba od agentúry.

Článok 13

Posudzovanie zraniteľnosti

1. Agentúra rozhodnutím riadiacej rady na základe návrhu výkonného riaditeľa vytvorí spoločnú metodiku posudzovania zraniteľnosti. Táto bude zahŕňať objektívne kritériá, na základe ktorých agentúra vykoná posúdenie zraniteľnosti, frekvenciu takéhoto posudzovania a ako sa majú vykonávať po sebe nasledujúce posúdenia zraniteľnosti.

2. Agentúra monitoruje a posudzuje dostupnosť technického vybavenia, systémov, kapacít, zdrojov, infraštruktúry, primerane kvalifikovaných a vyškolených zamestnancov z členských štátov potrebných na kontrolu hraníc. Vykonáva to ako preventívne opatrenie na základe analýzy rizík vypracovanej v súlade s článkom 11 ods. 3. Agentúra vykonáva takéto monitorovanie a posudzovanie najmenej raz ročne, pokiaľ výkonný riaditeľ na základe posúdení rizík alebo predchádzajúceho posúdenia zraniteľnosti nerozhodne inak.

3. Členské štáty poskytnú na žiadosť agentúry informácie o technickom vybavení, personále a v rámci možností o finančných zdrojoch, ktoré sú dostupné na vnútroštátnej úrovni na vykonávanie kontroly hraníc. Členské štáty tiež poskytnú na žiadosť agentúry informácie o svojich pohotovostných plánoch v oblasti riadenia hraníc.

4. Cieľom posúdenia zraniteľnosti je, aby agentúra posúdila schopnosť a pripravenosť členských štátov čeliť aktuálnym výzvam vrátane súčasných a budúcich hrozieb a výziev na vonkajších hraniciach; stanovila, najmä v prípade tých členských štátov, ktoré sú vystavené osobitným a neúmerným výzvam, možné bezprostredné dôsledky na vonkajších hraniciach a ich následný vplyv na fungovanie schengenského priestoru; a posúdila ich schopnosť prispieť do rezervy rýchleho zásahu uvedenej v článku 20 ods. 5. Uvedeným posúdením nie je dotknutý mechanizmus schengenského hodnotenia.

V tomto posúdení agentúra zohľadňuje schopnosť členských štátov vykonávať všetky úlohy riadenia hraníc vrátane ich schopnosti zvládnuť potenciálny príchod vysokého počtu osôb na ich územie.

5. Výsledky posúdenia zraniteľnosti sa predkladajú dotknutým členským štátom. Dotknuté členské štáty môžu k uvedenému posúdeniu predložiť pripomienky.

6. V prípade potreby výkonný riaditeľ po porade s dotknutým členským štátom vydá odporúčanie, v ktorom stanoví potrebné opatrenia, ktoré má prijať dotknutý členský štát, a lehotu, v ktorej sa tieto opatrenia vykonajú. Výkonný riaditeľ vyzve dotknuté členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia.

7. Výkonný riaditeľ pri vypracúvaní opatrení, ktoré sa majú odporučiť dotknutým členským štátom, vychádza z výsledkov posúdenia zraniteľnosti, pričom zohľadní analýzu rizík, ktorú vykonala agentúra, pripomienky dotknutého členského štátu a výsledky schengenského hodnotiaceho mechanizmu.

Cieľom uvedených opatrení by malo byť odstránenie zraniteľností, ktoré sa zistili pri posúdení, aby členské štáty zvýšili svoju pripravenosť čeliť aktuálnym výzvam tým, že posilnia alebo zlepšia svoje kapacity, technické vybavenie, systémy, zdroje a pohotovostné plány.

8. Ak členský štát nevykoná potrebné opatrenia uvedené v odporúčaní v lehote uvedenej v odseku 6 tohto článku, výkonný riaditeľ postúpi vec riadiacej rade a oznámi to Komisii. Riadiaca rada prijme na návrh výkonného riaditeľa rozhodnutie, v ktorom sa stanovia potrebné opatrenia, ktoré má prijať dotknutý členský štát, a lehota, v ktorej sa takéto opatrenia vykonajú. Rozhodnutie riadiacej rady je pre členský štát záväzné. Ak členský štát nevykoná opatrenia v lehote stanovenej v uvedenom rozhodnutí, riadiaca rada to oznámi Rade a Komisii a v súlade s článkom 19 sa môžu prijať ďalšie opatrenia.

9. Výsledky posúdenia zraniteľnosti sa v súlade s článkom 50 pravidelne, najmenej raz za rok, postupujú Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

Oddiel 3

Riadenie vonkajších hraníc

Článok 14

Činnosť agentúry na vonkajších hraniciach

1. Členský štát môže požiadať agentúru o pomoc pri vykonávaní svojich povinností, pokiaľ ide o kontrolu vonkajších hraníc. Agentúra vykonáva aj opatrenia v súlade s článkom 19.

2. Agentúra zorganizuje pre hostiteľský členský štát príslušnú technickú a operačnú pomoc a môže v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a medzinárodným právom vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement) prijať jedno alebo viacero z týchto opatrení:

a) koordinovať spoločné operácie pre jeden alebo viaceré členské štáty a nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže;

b) organizovať rýchle pohraničné zásahy a nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu a prípadne ďalšie tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže;

c) koordinovať činnosti pre jeden alebo viaceré členské štáty a tretie krajiny na vonkajších hraniciach vrátane spoločných operácií so susednými tretími krajinami;

d) v problémových oblastiach (hotspotoch) nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie;

e) v rámci operácií uvedených v písmenách a), b) a c) tohto odseku a v súlade s nariadením (EÚ) č. 656/2014 a s medzinárodným právom poskytovať technickú a operačnú pomoc členským štátom a tretím krajinám pri podpore pátracích a záchranných operácií týkajúcich sa osôb v núdzi na mori, ku ktorým môže dôjsť počas operácií hraničného dozoru na mori;

f) nasadzovať svojich odborníkov, ako aj členov tímov, ktorých do agentúry vyslali členské štáty, aby počas zodpovedajúceho obdobia podporovali príslušné vnútroštátne orgány zapojených členských štátov;

g) nasadzovať technické vybavenie.

3. Agentúra financuje alebo spolufinancuje činnosti uvedené v odseku 2 zo svojho rozpočtu v súlade s rozpočtovými pravidlami, ktoré sa na ňu uplatňujú.

4. Ak agentúra potrebuje ďalšie podstatné finančné prostriedky v dôsledku situácie na vonkajších hraniciach, bezodkladne o týchto potrebách informuje Európsky parlament, Radu a Komisiu.

Článok 15

Iniciovanie spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov na vonkajších hraniciach

1. Členský štát môže agentúru požiadať, aby spustila spoločné operácie s cieľom čeliť aktuálnym výzvam vrátane nelegálneho prisťahovalectva, súčasných alebo budúcich hrozieb na jeho vonkajších hraniciach alebo cezhraničnej trestnej činnosti, alebo aby poskytla zvýšenú technickú a operačnú pomoc pri vykonávaní jeho povinností, pokiaľ ide o kontrolu vonkajších hraníc.

2. Na žiadosť členského štátu, ktorý je vystavený osobitným a neúmerným výzvam, najmä príchodu veľkého počtu štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajšie hranice, ktorí sa snažia vstúpiť na územie daného členského štátu bez oprávnenia, môže agentúra dočasne nasadiť na územie tohto hostiteľského členského štátu rýchly pohraničný zásah.

3. Výkonný riaditeľ hodnotí, schvaľuje a koordinuje návrhy členských štátov na spoločné operácie. Spoločným operáciám a rýchlym pohraničným zásahom predchádza dôkladná, spoľahlivá a aktuálna analýza rizík, čím sa agentúre umožní, aby stanovila poradie priorít pre navrhované spoločné operácie a rýchle pohraničné zásahy, berúc pritom do úvahy vplyv na úseky vonkajších hraníc v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013 a dostupnosť zdrojov.

4. Výkonný riaditeľ na základe výsledkov posúdenia zraniteľnosti a so zohľadnením analýzy rizík, ktorú vykonala agentúra, a analytickej vrstvy európskeho situačného prehľadu vypracovaného v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013 odporučí dotknutému členskému štátu iniciovať a vykonať spoločné operácie alebo rýchle pohraničné zásahy. Agentúra poskytuje svoje technické vybavenie hostiteľským alebo participujúcim členským štátom.

5. Ciele spoločnej operácie alebo rýchleho pohraničného zásahu možno dosiahnuť v rámci viacúčelovej operácie. Takéto operácie môžu zahŕňať funkcie pobrežnej stráže a predchádzanie cezhraničnej trestnej činnosti vrátane boja proti prevádzačstvu alebo obchodovaniu s ľuďmi a riadenie migrácie vrátane identifikácie, registrácie, informačného pohovoru (debrífingu) a návratu.

Článok 16

Operačný plán spoločných operácií

1. Pri príprave spoločnej operácie výkonný riaditeľ v spolupráci s hostiteľským členským štátom vypracuje zoznam technického vybavenia a potrebného personálu berúc do úvahy dostupné zdroje hostiteľského členského štátu. Agentúra na základe týchto prvkov vymedzí súbor technických a operačných posíl, ako aj činnosti v oblasti budovania kapacít, ktoré sa zahrnú do operačného plánu.

2. Výkonný riaditeľ vypracuje operačný plán spoločných operácií na vonkajších hraniciach. Výkonný riaditeľ a hostiteľský členský štát po porade s participujúcimi členskými štátmi schvália operačný plán s podrobnými údajmi o organizačných a procesných aspektoch spoločnej operácie.

3. Operačný plán je záväzný pre agentúru, hostiteľský členský štát a participujúce členské štáty. Zohľadňuje všetky aspekty, ktoré sa považujú za potrebné na vykonanie spoločnej operácie vrátane:

a) opisu situácie spolu s postupom vykonávania a cieľmi nasadenia vrátane operačného cieľa;

b) predpokladaného trvania spoločnej operácie;

c) geografickej oblasti, v ktorej sa spoločná operácia uskutoční;

d) opisu úloh, povinností, a to aj v súvislosti s dodržiavaním základných práv, a osobitných pokynov pre tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže týkajúcich sa aj toho, do ktorých databáz možno nahliadnuť a ktoré služobné zbrane, strelivo a výstroj možno v hostiteľskom členskom štáte použiť;

e) zloženia tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj nasadenia ďalšieho príslušného personálu;

f) ustanovení v oblasti velenia a kontroly vrátane mien a hodností príslušníkov pohraničnej stráže hostiteľského členského štátu zodpovedných za spoluprácu s členmi tímov a agentúrou, najmä mien a hodností tých príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí majú počas obdobia nasadenia veliteľskú právomoc, a postavenia členov tímov v štruktúre velenia;

g) technického vybavenia, ktoré má byť počas spoločnej operácie nasadené vrátane konkrétnych požiadaviek, ako sú podmienky používania, požadovaný obsluhujúci personál, preprava a ostatné logistické aspekty, a finančné ustanovenia;

h) podrobných ustanovení o okamžitom hlásení udalostí agentúrou riadiacej rade a príslušným vnútroštátnym orgánom;

i) systému predkladania správ a hodnotení, ktorý obsahuje kritériá pre hodnotiacu správu, a to aj v súvislosti s ochranou základných práv, a konečný dátum na predloženie záverečnej hodnotiacej správy;

j) v prípade operácií na mori špecifických informácií o uplatňovaní príslušnej jurisdikcie a právnych predpisov v geografickej oblasti, v ktorej sa spoločná operácia uskutočňuje vrátane odkazov na vnútroštátne právo, medzinárodné právo a právo Únie v oblasti zásahov, námorných záchranných operácií a vyloďovania; v tejto súvislosti sa vypracuje operačný plán v súlade s nariadením (EÚ) č. 656/2014;

k) podmienok spolupráce s tretími krajinami, inými orgánmi, úradmi a agentúrami Únie alebo medzinárodnými organizáciami;

l) postupov, ktorými sa osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, obete obchodovania s ľuďmi, maloletí bez sprievodu a osoby v zraniteľnom postavení nasmerujú na príslušné vnútroštátne orgány, ktoré im poskytnú primeranú pomoc;

m) postupov, ktorými sa stanovuje mechanizmus prijímania sťažností na všetky osoby, ktoré sa zúčastňujú na spoločnej operácii alebo rýchlom pohraničnom zásahu vrátane pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov hostiteľského členského štátu a na členov tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže týkajúce sa údajného porušenia základných práv v rámci ich účasti na spoločnej operácii alebo rýchlom pohraničnom zásahu, a zasielania takýchto sťažností agentúre;

n) logistických dojednaní vrátane informácií o pracovných podmienkach a prostredí v oblastiach, v ktorých sa plánuje uskutočnenie spoločnej operácie.

4. Na akékoľvek zmeny alebo úpravy operačného plánu sa vyžaduje súhlas výkonného riaditeľa a hostiteľského členského štátu po porade s participujúcimi členskými štátmi. Agentúra okamžite zašle kópiu zmeneného alebo upraveného operačného plánu participujúcim členským štátom.

Článok 17

Postup pri spustení rýchleho pohraničného zásahu

1. Žiadosť členského štátu o spustenie rýchleho pohraničného zásahu obsahuje opis situácie, možné ciele a predpokladané potreby. V prípade potreby môže výkonný riaditeľ okamžite vyslať z agentúry odborníkov, aby posúdili situáciu na vonkajších hraniciach dotknutého členského štátu.

2. Výkonný riaditeľ okamžite informuje riadiacu radu o žiadosti členského štátu o spustenie rýchleho pohraničného zásahu.

3. Pri rozhodovaní o žiadosti členského štátu vezme výkonný riaditeľ do úvahy zistenia analýz rizík, ktoré vykonala agentúra, a analytickú vrstvu európskeho situačného prehľadu vypracovaného v súlade s nariadením (EÚ) č. 1052/2013, ako aj výsledok posúdenia zraniteľnosti uvedeného v článku 13 a akékoľvek ďalšie dôležité informácie, ktoré poskytol dotknutý členský štát alebo iný členský štát.

4. Výkonný riaditeľ prijme rozhodnutie týkajúce sa žiadosti o spustenie rýchleho pohraničného zásahu do dvoch pracovných dní od dátumu doručenia žiadosti. Výkonný riaditeľ súčasne písomne informuje dotknutý členský štát a riadiacu radu o svojom rozhodnutí. V rozhodnutí sa uvedú hlavné dôvody, na ktorých sa zakladá.

5. Ak sa výkonný riaditeľ rozhodne spustiť rýchly pohraničný zásah, nasadí tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu v súlade s článkom 20 ods. 5 a z rezervy technického vybavenia pre rýchly zásah v súlade s článkom 39 ods. 7 a v prípade potreby rozhodne o okamžitom posilnení jedného alebo viacerých tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v súlade s článkom 20 ods. 8

6. Výkonný riaditeľ spolu s hostiteľským členským štátom bezodkladne vypracujú operačný plán uvedený v článku 16 ods. 3 a v každom prípade najneskôr do troch pracovných dní od dátumu prijatia rozhodnutia.

7. Ihneď po schválení operačného plánu a jeho poskytnutí členským štátom výkonný riaditeľ písomne požiada členské štáty, aby okamžite nasadili príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov, ktorí sú súčasťou rezervy rýchleho zásahu. Výkonný riaditeľ oznámi profily a počty príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov požadovaných z jednotlivých členských štátov spomedzi tých, ktorí boli určení v rámci rezervy rýchleho zásahu.

8. Súčasne s nasadením uvedeným v odseku 7 a v prípade, že je to potrebné na zabezpečenie okamžitého posilnenia tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže nasadených z rezervy rýchleho zásahu, výkonný riaditeľ informuje členské štáty o požadovanom počte a profiloch príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov, ktorí majú byť nasadení dodatočne. Tieto informácie sa písomne oznámia národným kontaktným bodom, pričom sa uvedie dátum uskutočnenia nasadenia. Národným kontaktným bodom sa poskytne aj kópia operačného plánu.

9. Členské štáty zabezpečia, aby počet a profily príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov zaradených do rezervy rýchleho zásahu boli okamžite k dispozícii agentúre, aby sa zaručilo úplné nasadenie v súlade s článkom 20 ods. 5 a 7. Členské štáty poskytnú aj ďalších príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov z vnútroštátnej rezervy v súlade s článkom 20 ods. 8.

10. Nasadenie rezervy rýchleho zásahu sa uskutoční najneskôr do piatich pracovných dní od dátumu schválenia operačného plánu výkonným riaditeľom a hostiteľským členským štátom. Dodatočné nasadenie tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže sa v prípade potreby uskutoční do siedmich pracovných dní od nasadenia rezervy rýchleho zásahu.

11. V prípade, že sa nasadí rezerva rýchleho zásahu, výkonný riaditeľ po porade s riadiacou radou okamžite zohľadní priority so zreteľom na prebiehajúce a plánované spoločné operácie agentúry na iných vonkajších hraniciach s cieľom stanoviť prípadné prerozdelenie zdrojov do oblastí vonkajších hraníc, kde je najviac potrebné posilnené nasadenie.

Článok 18

Podporné tímy pre riadenie migrácie

1. Ak je členský štát vystavený neúmerným migračným výzvam v konkrétnych problémových oblastiach (hotspotoch) svojich vonkajších hraníc, ktoré sú charakterizované veľkým prílevom zmiešaných migračných tokov, tento členský štát môže požiadať o technické a operačné posily z podporných tímov pre riadenie migrácie. Tento členský štát predloží žiadosť o posily a posúdenie svojich potrieb agentúre a ostatným príslušným agentúram Únie, najmä úradu EASO a Europolu.

2. Výkonný riaditeľ v spolupráci s inými príslušnými agentúrami Únie posúdi žiadosť členského štátu o posily a posúdenie jeho potrieb na účely vymedzenia komplexného balíka posíl, ktorý bude pozostávať z rozličných činností koordinovaných príslušnými agentúrami Únie a na ktorom sa dohodnú s dotknutým členským štátom.

3. Komisia v spolupráci s hostiteľským členským štátom a príslušnými agentúrami stanoví podmienky spolupráce v problémovej oblasti (hotspote) a zodpovedá za koordináciu činností podporných tímov pre riadenie migrácie.

4. Technické a operačné posily, ktoré poskytnú tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, európske intervenčné tímy pre návrat a odborníci z radov zamestnancov agentúry v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie, môžu zahŕňať:

a) poskytovanie pomoci pri skríningu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prichádzajú na vonkajšie hranice, vrátane identifikácie a registrácie týchto štátnych príslušníkov tretích krajín a informačného pohovoru (debrífingu) s nimi, a ak to požaduje členský štát, snímania odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín a poskytovania informácií o účele týchto postupov, a to v úplnom súlade so základnými právami;

b) poskytovanie počiatočných informácií osobám, ktoré chcú požiadať o medzinárodnú ochranu a ich usmernenie na príslušné vnútroštátne orgány dotknutého členského štátu alebo úrad EASO;

c) technickú a operačnú pomoc v oblasti návratu vrátane prípravy a organizovania návratových operácií.

5. Podporné tímy pre riadenie migrácie zahŕňajú v prípade potreby pracovníkov s odbornými znalosťami v oblasti ochrany detí, obchodovania s ľuďmi, ochrany pred rodovo motivovaným prenasledovaním a/alebo základných práv.

Článok 19

Situácia na vonkajších hraniciach, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia

1. Ak je kontrola vonkajších hraníc neúčinná do takej miery, že vznikne riziko ohrozenia fungovania schengenského priestoru, pretože:

a) členský štát neprijme potrebné opatrenia v súlade s rozhodnutím riadiacej rady podľa článku 13 ods. 8 alebo

b) členský štát, ktorý čelí osobitným a neúmerným výzvam na vonkajších hraniciach, nepožiadal agentúru o dostatočnú podporu podľa článkov 15, 17 alebo 18 ani neprijíma potrebné kroky na vykonávanie opatrení podľa uvedených článkov,

môže Rada na základe návrhu Komisie bezodkladne prijať prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie, ktorým sa určia opatrenia na zmiernenie týchto rizík, ktoré má vykonať agentúra, a ktorým sa od dotknutého členského štátu vyžaduje, aby spolupracoval s agentúrou pri vykonávaní týchto opatrení. Komisia sa pred predložením svojho návrhu poradí s agentúrou.

2. Ak nastane situácia, ktorá si vyžiada naliehavé opatrenie, Európsky parlament o nej bude bezodkladne informovaný, rovnako ako o všetkých následných opatreniach a rozhodnutiach prijatých v reakcii na túto situáciu.

3. Na účely zmiernenia rizika ohrozenia schengenského priestoru sa v rozhodnutí Rady uvedenom v odseku 1 stanoví jedno alebo viaceré z nasledujúcich opatrení, ktoré má prijať agentúra:

a) organizovať a koordinovať rýchle pohraničné zásahy a nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu, a prípadne aj ďalšie tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže;

b) v problémových oblastiach (hotspotoch) nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie;

c) koordinovať činnosti pre jeden alebo viaceré členské štáty a tretie krajiny na vonkajších hraniciach vrátane spoločných operácií so susednými tretími krajinami;

d) nasadzovať technické vybavenie;

e) organizovať návratové intervencie.

4. Výkonný riaditeľ do dvoch pracovných dní od dátumu prijatia rozhodnutia Rady uvedeného v odseku 1:

a) stanoví opatrenia, ktoré sa majú prijať na praktické vykonanie opatrení určených v uvedenom rozhodnutí vrátane technického vybavenia, a počet a profily príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov potrebných na splnenie cieľov uvedeného rozhodnutia;

b) vypracuje operačný plán a predloží ho dotknutým členským štátom.

5. Výkonný riaditeľ a dotknutý členský štát sa dohodnú na operačnom pláne do troch pracovných dní od dátumu jeho predloženia.

6. Agentúra bezodkladne a v každom prípade do piatich pracovných dní od vypracovania operačného plánu nasadí potrebný personál z rezervy rýchleho zásahu uvedenej v článku 20 ods. 5 na praktické vykonávanie opatrení určených v rozhodnutí Rady uvedenom v odseku 1 tohto článku. Dodatočné tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže sa nasadzujú podľa potreby v druhej fáze a v každom prípade do siedmich pracovných dní od nasadenia rezervy rýchleho zásahu.

7. Agentúra bezodkladne a v každom prípade do 10 pracovných dní od vypracovania operačného plánu nasadí potrebné technické vybavenie na praktické vykonávanie opatrení určených v rozhodnutí Rady uvedenom v odseku 1.

Dodatočné technické vybavenie sa nasadí podľa potreby v druhej fáze v súlade s článkom 39.

8. Dotknutý členský štát koná v súlade s rozhodnutím Rady uvedenom v odseku 1. Na tento účel bezodkladne spolupracuje s agentúrou a prijíma opatrenia potrebné na uľahčenie vykonávania uvedeného rozhodnutia a praktického vykonávania opatrení stanovených v uvedenom rozhodnutí a v operačnom pláne, na ktorom sa dohodol s výkonným riaditeľom.

9. Členské štáty dajú k dispozícii príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov alebo pracovníkov, ktorí sú zapojení do úloh súvisiacich s návratom, určených výkonným riaditeľom v súlade s odsekom 4 tohto článku. Členské štáty sa nemôžu odvolávať na situáciu uvedenú v článku 20 ods. 3 a 8.

10. Ak dotknutý členský štát nekoná v súlade s rozhodnutím Rady uvedeným v odseku 1 do 30 dní a nespolupracuje s agentúrou, ako je uvedené v odseku 8 tohto článku, Komisia môže začať postup stanovený v článku 29 nariadenia (EÚ) 2016/399.

Článok 20

Zloženie a nasadenie tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže

1. Agentúra nasadzuje príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov ako členov tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže na spoločné operácie, rýchle pohraničné zásahy a v rámci podporných tímov pre riadenie migrácie. Agentúra môže nasadiť aj odborníkov z radov vlastných zamestnancov.

2. Na základe návrhu výkonného riaditeľa riadiaca rada rozhodne absolútnou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom o profiloch a celkovom počte príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov, ktorí majú byť k dispozícii pre tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Rovnaký postup sa uplatní v súvislosti s každou následnou zmenou ich profilov a celkového počtu. Členské štáty prispievajú do tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže prostredníctvom vnútroštátnej rezervy na základe jednotlivých vymedzených profilov, z ktorej vymenúvajú príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov zodpovedajúcich požadovaným profilom.

3. Príspevok členských štátov k špecifickým spoločným operáciám na nasledujúci rok z hľadiska ich príslušníkov pohraničnej stráže sa plánuje na základe každoročných dvojstranných rokovaní a dohôd medzi agentúrou a členskými štátmi. V súlade s týmito dohodami členské štáty poskytnú na žiadosť agentúry príslušníkov pohraničnej stráže na nasadenie, pokiaľ nečelia výnimočnej situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh. Takáto žiadosť sa predkladá minimálne 21 pracovných dní pred plánovaným nasadením. Ak sa členský štát odvoláva na takúto výnimočnú situáciu, musí agentúre písomne poskytnúť vyčerpávajúce dôvody a informácie o situácii, obsah ktorých sa zahrnie do správy uvedenej v odseku 12.

4. Pokiaľ ide o rýchle pohraničné zásahy, na základe návrhu výkonného riaditeľa riadiaca rada trojštvrtinovou väčšinou rozhodne o profiloch a minimálnom počte príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov zodpovedajúcich týmto profilom, ktorí majú byť k dispozícii pre rezervu rýchleho zásahu tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Rovnaký postup sa uplatňuje v súvislosti s každou následnou zmenou profilov a celkového počtu príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov z rezervy rýchleho zásahu. Členské štáty prispievajú do rezervy rýchleho zásahu prostredníctvom vnútroštátnej rezervy odborníkov na základe jednotlivých vymedzených profilov, z ktorej vymenúvajú príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov zodpovedajúcich požadovaným profilom.

5. Rezervu rýchleho zásahu tvorí stály zbor, ktorý je agentúre okamžite k dispozícii a ktorý môže byť nasadený z každého členského štátu do piatich pracovných dní od dátumu schválenia operačného plánu výkonným riaditeľom a hostiteľským členským štátom. Na tento účel každý členský štát každoročne poskytuje agentúre k dispozícii príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov. Ich profily zodpovedajú profilom vymedzeným v rozhodnutí riadiacej rady. Celkový počet pracovníkov, ktorých poskytujú k dispozícii členské štáty, predstavuje najmenej 1 500 príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov. Agentúra môže overiť, či príslušníci pohraničnej stráže navrhovaní členskými štátmi zodpovedajú vymedzeným profilom. Agentúra môže požiadať, aby členský štát vylúčil príslušníka pohraničnej stráže z rezervy v prípade profesionálneho pochybenia alebo porušenia platných pravidiel.

6. Každý členský štát je zodpovedný za svoj príspevok k počtu príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov uvedený v odseku 5 v súlade s prílohou I.

7. Členské štáty poskytnú na žiadosť agentúry príslušníkov pohraničnej stráže a/alebo iných príslušných pracovníkov z rezervy rýchleho zásahu k dispozícii na nasadenie. Ak z analýzy rizík a akéhokoľvek dostupného posúdenia zraniteľnosti vyplýva, že členský štát čelí situácii, ktorá by podstatne ovplyvnila plnenie vnútroštátnych úloh, jeho príspevok na nasadenie rýchleho pohraničného zásahu predstavuje polovicu jeho príspevku stanoveného v prílohe I. Hostiteľský členský štát, v ktorom prebieha rýchly pohraničný zásah, nenasadí pracovníkov, ktorí sú súčasťou jeho fixného príspevku, do rezervy rýchleho zásahu. Ak na nasadenie v rýchlom pohraničnom zásahu nie je dostatok pracovníkov, riadiaca rada rozhodne na základe návrhu výkonného riaditeľa o tom, ako tento nedostatok vyplniť.

8. V prípade potreby sa nasadenie tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže z rezervy rýchleho zásahu okamžite doplní dodatočnými tímami európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Na tento účel členské štáty na žiadosť agentúry bezodkladne oznámia počet, mená a profily príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov zo svojich vnútroštátnych rezerv, ktorých môžu poskytnúť do siedmich pracovných dní od začiatku rýchleho pohraničného zásahu. Členské štáty poskytnú na žiadosť agentúry príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov na nasadenie, pokiaľ nečelia výnimočnej situácii, ktorá významne ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh. Ak sa členský štát odvoláva na takúto výnimočnú situáciu, musí agentúre písomne poskytnúť vyčerpávajúce dôvody a informácie o situácii, obsah ktorých sa zahrnie do správy uvedenej v odseku 12.

9. Ak nastane situácia, ktorá si vyžiada nasadenie väčšieho množstva príslušníkov pohraničnej stráže, než je stanovené v odsekoch 5 a 8, výkonný riaditeľ okamžite informuje Európsky parlament, Radu a Komisiu. Vyzve tiež Radu, aby požiadala členské štáty o záväzok odstrániť tento nedostatok.

10. Členské štáty zabezpečia, aby sa profily a počty príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov, ktorými prispievajú, zhodovali s profilmi a počtami, o ktorých rozhodla riadiaca rada. Dĺžku vyslania určí domovský členský štát, ale v žiadnom prípade nesmie byť kratšie než 30 dní okrem prípadu, keď operácia, súčasťou ktorej je vyslanie, trvá kratšie než 30 dní.

11. Agentúra prispieva do tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže poskytnutím kompetentných príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov, ktorých do agentúry vyslali členské štáty ako národných expertov. Príspevok členských štátov z hľadiska vysielania ich príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov do agentúry na nasledujúci rok sa plánuje na základe každoročných dvojstranných rokovaní a dohôd medzi agentúrou a členskými štátmi. V súlade s týmito dohodami členské štáty poskytnú príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov na vyslanie s výnimkou prípadov, keď by to vážne ovplyvnilo plnenie vnútroštátnych úloh. V takých situáciách môžu členské štáty svojich vyslaných príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov odvolať.

Takéto vyslanie môže byť na 12 mesiacov alebo dlhšie, ale v žiadnom prípade nesmie byť kratšie ako na tri mesiace. Vyslaní príslušníci pohraničnej stráže alebo iní príslušní pracovníci sa považujú za členov tímov a majú úlohy a právomoci členov ich tímov. Členský štát, ktorý vyslal týchto príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných príslušných pracovníkov, sa považuje za ich domovský členský štát.

Ostatní dočasní zamestnanci agentúry, ktorí nie sú kvalifikovaní na vykonávanie funkcií súvisiacich s kontrolou hraníc, sa počas spoločných operácií nasadzujú len na koordinačné a iné úlohy, ktoré si nevyžadujú úplnú odbornú prípravu pre príslušníkov pohraničnej stráže. Nie sú súčasťou tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže.

12. Agentúra každoročne informuje Európsky parlament o počte príslušníkov pohraničnej stráže, ku ktorému sa jednotlivé členské štáty zaviazali, a o počte príslušníkov pohraničnej stráže, ktorí boli do tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže skutočne nasadení v súlade s týmto článkom. V tejto správe sa uvedie zoznam členských štátov, ktoré sa v predchádzajúcom roku odvolali na výnimočnú situáciu uvedenú v odsekoch 3 a 8. Uvedú sa v nej aj dôvody a informácie, ktoré poskytol dotknutý členský štát.

Článok 21

Pokyny pre tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže

1. Počas nasadenia tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže im vydáva pokyny hostiteľský členský štát v súlade s operačným plánom.

2. Agentúra môže prostredníctvom svojho koordinačného úradníka predložiť hostiteľskému členskému štátu svoje stanoviská k pokynom, ktoré boli vydané tímom európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Ak tak urobí, hostiteľský členský štát vezme tieto stanoviská na vedomie a riadi sa nimi v čo najväčšom rozsahu.

3. V prípadoch, keď pokyny vydané tímom európskej pohraničnej a pobrežnej stráže nie sú v súlade s operačným plánom, koordinačný úradník o tom bezodkladne podá správu výkonnému riaditeľovi, ktorý môže podľa potreby podniknúť kroky v súlade s článkom 25 ods. 3.

4. Členovia tímov pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí plne rešpektujú základné práva vrátane práva na prístup k azylovým konaniam a práva na ľudskú dôstojnosť. Všetky opatrenia, ktoré prijmú pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí, musia byť primerané cieľom, ktoré sa týmito opatreniami sledujú. Pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí nesmú diskriminovať osoby z dôvodu pohlavia, rasy či etnického pôvodu, vierovyznania či presvedčenia, zdravotného postihnutia, veku či sexuálnej orientácie.

5. Členovia tímov aj naďalej podliehajú disciplinárnym opatreniam svojho domovského členského štátu. Domovský členský štát stanoví primerané disciplinárne alebo iné opatrenia v súlade so svojím vnútroštátnym právom za porušenia základných práv alebo záväzkov medzinárodnej ochrany počas spoločnej operácie alebo rýchleho pohraničného zásahu.

Článok 22

Koordinačný úradník

1. Agentúra zabezpečuje operatívne vykonávanie všetkých organizačných aspektov spoločných operácií, pilotných projektov alebo rýchlych pohraničných zásahov vrátane prítomnosti zamestnancov agentúry.

2. Výkonný riaditeľ vymenuje jedného alebo viacerých odborníkov spomedzi zamestnancov agentúry, ktorí majú pôsobiť vo funkcii koordinačného úradníka pre každú spoločnú operáciu alebo rýchly pohraničný zásah. Výkonný riaditeľ o tomto vymenovaní informuje hostiteľský členský štát.

3. Koordinačný úradník koná v mene agentúry vo všetkých aspektoch nasadzovania tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Úlohou koordinačného úradníka je podporovať spoluprácu a koordináciu medzi hostiteľskými a participujúcimi členskými štátmi. Koordinačný úradník predovšetkým:

a) koná ako spojovací článok medzi agentúrou, hostiteľským členským štátom a členmi tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, pričom poskytuje pomoc v mene agentúry vo všetkých otázkach týkajúcich sa podmienok ich nasadenia v tímoch;

b) monitoruje správne vykonávanie operačného plánu vrátane ochrany základných práv a podáva o tom agentúre správy;

c) koná v mene agentúry vo všetkých aspektoch nasadzovania tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a podáva agentúre správy o všetkých týchto aspektoch;

d) podáva výkonnému riaditeľovi správy o prípadoch, keď pokyny hostiteľského členského štátu vydané tímom európskej pohraničnej a pobrežnej stráže nie sú v súlade s operačným plánom.

4. Výkonný riaditeľ môže v rámci spoločných operácií alebo rýchlych pohraničných zásahov oprávniť koordinačného úradníka, aby pomáhal pri riešení akéhokoľvek sporu týkajúceho sa vykonávania operačného plánu a nasadenia tímov.

Článok 23

Národný kontaktný bod

Členské štáty určia národný kontaktný bod pre komunikáciu s agentúrou o všetkých záležitostiach týkajúcich sa činností agentúry. Národný kontaktný bod je vždy dostupný.

Článok 24

Náklady

1. Agentúra hradí v plnom rozsahu ďalej uvedené náklady, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s poskytnutím ich príslušníkov pohraničnej stráže a iných príslušných pracovníkov na účely nasadenia tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže vrátane rezervy rýchleho zásahu:

a) cestovné náklady z domovského členského štátu do hostiteľského členského štátu a z hostiteľského členského štátu do domovského členského štátu;

b) náklady súvisiace s očkovaním;

c) náklady súvisiace s potrebným osobitným poistením;

d) náklady súvisiace so zdravotnou starostlivosťou;

e) denné náhrady výdavkov vrátane nákladov na ubytovanie;

f) náklady súvisiace s technickým vybavením agentúry.

2. Podrobné pravidlá pre vyplácanie denných náhrad výdavkov členom tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže stanoví a podľa potreby aktualizuje riadiaca rada.

Článok 25

Pozastavenie alebo ukončenie činností

1. Výkonný riaditeľ ukončí činnosti agentúry, ak už nie sú splnené podmienky realizácie týchto činností. Výkonný riaditeľ vopred informuje o tomto ukončení dotknutý členský štát.

2. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na spoločnej operácii, rýchlom pohraničnom zásahu alebo na nasadení podporného tímu pre riadenie migrácie, môžu požiadať, aby výkonný riaditeľ ukončil danú spoločnú operáciu, rýchly pohraničný zásah alebo nasadenie podporného tímu pre riadenie migrácie.

3. Výkonný riaditeľ môže po tom, ako informuje dotknutý členský štát, zrušiť financovanie činnosti alebo ju pozastaviť či ukončiť, ak hostiteľský členský štát nerešpektuje operačný plán.

4. Výkonný riaditeľ po tom, ako uskutoční konzultáciu s pracovníkom pre základné práva a informuje dotknutý členský štát, zruší financovanie spoločnej operácie, rýchleho pohraničného zásahu, pilotného projektu, nasadenia podporného tímu pre riadenie migrácie, návratovej operácie, návratovej intervencie alebo dohody o pracovných podmienkach alebo úplne či čiastočne pozastaví alebo ukončí takéto činnosti, ak sa domnieva, že došlo k porušeniu základných práv alebo záväzkov medzinárodnej ochrany, ktoré je vážnej povahy alebo bude pravdepodobne naďalej pretrvávať. Výkonný riaditeľ o tomto rozhodnutí informuje riadiacu radu.

5. Ak výkonný riaditeľ rozhodne pozastaviť alebo ukončiť nasadenie podporného tímu pre riadenie migrácie zo strany agentúry, informuje o tomto rozhodnutí ostatné príslušné agentúry, ktoré pôsobia v danej problémovej oblasti (hotspote).

Článok 26

Hodnotenie činností

Výkonný riaditeľ zhodnotí výsledky spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov, pilotných projektov, nasadenia podporných tímov pre riadenie migrácie a operačnej spolupráce s tretími krajinami. Do 60 dní od ukončenia týchto činností predloží riadiacej rade podrobné hodnotiace správy spolu so zisteniami pracovníka pre základné práva. Výkonný riaditeľ v záujme zvýšenia kvality, koherencie a účinnosti budúcich činností vypracuje komplexnú porovnávaciu analýzu týchto výsledkov a uvedenú analýzu zahrnie do výročnej správy o činnosti agentúry.

Oddiel 4

Návrat

Článok 27

Návrat

1. Pokiaľ ide o návrat, agentúra v súlade s dodržiavaním základných práv a všeobecných zásad práva Únie, ako aj medzinárodného práva vrátane ochrany utečencov a práv detí, predovšetkým:

a) koordinuje na technickej a operačnej úrovni činnosti členských štátov súvisiace s návratom vrátane dobrovoľných odchodov s cieľom dosiahnuť integrovaný systém riadenia návratov medzi príslušnými orgánmi členských štátov so zapojením príslušných orgánov tretích krajín a ostatných zainteresovaných strán;

b) poskytuje technickú a operačnú pomoc členským štátom, ktoré čelia mimoriadnym výzvam v súvislosti s ich systémami návratu;

c) koordinuje používanie príslušných informačných systémov a poskytuje členským štátom podporu v oblasti konzulárnej spolupráce pri identifikácii štátnych príslušníkov tretích krajín a získavaní cestovných dokladov bez toho, aby boli zverejnené informácie týkajúce sa podania žiadosti o medzinárodnú ochranu, organizuje a koordinuje návratové operácie a poskytuje podporu pri dobrovoľných odchodoch v spolupráci s členskými