SK Úradný vestník Európskej únie L 80/49

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/455

z 23. júla 2014

o štátnej pomoci SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) poskytnutej Gréckom v prospech bankovej skupiny Piraeus Bank Group v súvislosti s rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou banky Piraeus Bank S.A.

[oznámené pod číslom C(2014) 5217]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

1. POSTUP

1.1. POSTUP TÝKAJÚCI SA BANKY PIRAEUS BANK

(1) Komisia rozhodnutím z 19. novembra 2008 schválila program „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (ďalej len „program podpory pre grécke banky“) určený na zabezpečenie stability gréckeho finančného systému. Program podpory pre grécke banky umožňuje poskytovanie pomoci v rámci troch základných opatrení, ktoré sú jeho súčasťou – opatrenie rekapitalizácie, opatrenie záruk a opatrenie štátnych dlžobných úpisov (2). V máji 2009 Grécko rekapitalizovalo banku Piraeus Bank (ďalej len „banka“ (3)) v rámci opatrenia rekapitalizácie.

(2) V odôvodnení 14 rozhodnutia z 19. novembra 2008 sa uvádza, že Komisii sa oznámi plán reštrukturalizácie so zreteľom na príjemcov opatrenia rekapitalizácie.

(3) Grécke orgány predložili 23. júla 2010 Komisii plán reštrukturalizácie. Komisia zaevidovala tento plán a jeho následné zmeny, ako aj doplňujúce informácie, ktoré predložili grécke orgány, ako vec SA.30342 (PN 26/2010) a potom vec SA.32787 (2011/PN).

(4) Banka v rámci programu podpory pre grécke banky opakovane využívala štátne záruky a štátne dlžobné úpisy (4). Ťažila tiež zo štátom zaručeného poskytovania núdzovej likvidity (ďalej len „štátom zaručené poskytovanie ELA“).

(5) Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) 20. apríla 2012 poslal banke list, v ktorom sa zaviazal podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania. HFSF poskytol banke 28. mája 2012 preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 4 700 miliónov EUR (ďalej len „prvá preklenovacia rekapitalizácia“).

(6) Grécke orgány 10. mája 2012 oficiálne informovali Komisiu o záväznom prísľube, ktorý HFSF poskytol banke. Komisia ho zaevidovala ako neoznámenú pomoc [vec SA.34826 (2012/NN)], keďže opatrenie už bolo vykonané.

(7) Komisia rozhodnutím z 27. júla 2012 začala formálne vyšetrovacie konanie vo veci prvej preklenovacej rekapitalizácie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania vo veci banky Piraeus“) (5).

(8) HFSF poskytol banke v decembri 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (ďalej len „druhá preklenovacia rekapitalizácia“). HFSF poskytol banke 21. decembra 2012 tiež záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných kapitálových nástrojoch, ktoré sa majú vydať, v celkovej hodnote až 1 082 miliónov EUR (6). Grécke orgány oznámili tieto opatrenia Komisii 20. decembra 2012 (7).

(9) Banka oznámila v septembri 2012 svoj úmysel nadobudnúť banku Geniki od Société Générale S.A. (ďalej len „Société Générale“). Komisia viedla v súvislosti s nadobudnutím banky Geniki v septembri a októbri viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.

(10) Banka podpísala 19. októbra 2012 dohodu o kúpe akcií so spoločnosťou Société Générale na nadobudnutie celkového podielu (99,08 %) v banke Geniki.

(11) Útvary Komisie poslali Grécku 12. decembra 2012 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky Geniki.

(12) Banka oznámila 26. februára 2013 Komisii svoje plány nadobudnúť banku Millennium Bank Greece S.A. (ďalej len „MBG“). Komisia viedla viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty s gréckymi orgánmi a bankou týkajúce sa nadobudnutia banky MBG.

(13) Útvary Komisie poslali Grécku 25. marca 2013 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky MBG.

(14) Dňa 22. apríla 2013 banka oznámila, že uzavrela dohodu s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (ďalej len „BCP“) o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a o podieľaní sa banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky Piraeus.

(15) HFSF 3. júna 2013 čiastočne konvertoval prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu na vlastný kapitál v celkovej výške 5 891 miliónov EUR. HFSF vložil do banky tiež ďalšiu sumu vo výške 1 094 miliónov EUR, ako sa zaviazal v čase, keď banka nadobudla veľkú časť gréckej poľnohospodárskej banky Agricultural Bank of Greece (ďalej len „ATE“) a grécke pobočky troch cyperských bánk (pozri oddiel 1.2). Okrem toho súkromní investori vložili 1 444 miliónov EUR. Celá rekapitalizácia bola v celkovej výške 8 429 miliónov EUR a označuje sa pojmom „rekapitalizácia z jari 2013“.

(16) Grécke orgány poskytli 19. decembra 2013 Komisii informácie o podmienkach rekapitalizácie z jari 2013.

(17) Grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014 konečný plán reštrukturalizácie banky (ďalej len „plán reštrukturalizácie“). V rovnaký deň poskytli informácie o štátom zaručenom poskytovaní ELA. Uviedli, že plánujú naďalej poskytovať banke túto podporu likvidity, ako aj štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlžobné úpisy v rámci programu podpory pre grécke banky.

(18) Komisia uskutočnila v priebehu administratívneho postupu mnohé stretnutia, telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.

(19) Grécko akceptuje, že predmetné rozhodnutie sa výnimočne prijíma len v anglickom jazyku.

1.2. POSTUP TÝKAJÚCI SA NADOBUDNUTÝCH PODNIKOV

1.2.1. Postup týkajúci sa banky ATE

(20) V apríli 2011 Grécko vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckej schémy rekapitalizácie). Banka ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia rozhodnutím z 23. mája 2011 schválila tieto opatrenia na základe plánu reštrukturalizácie banky ATE (ďalej len „rozhodnutie o reštrukturalizácii banky ATE“) (8).

(21) Grécko sa 29. decembra 2011 podieľalo na emisii s prednostným právom banky ATE vo výške 290 miliónov EUR.

(22) Grécko predložilo 22. marca 2012 správu centrálnej banky Grécka, v ktorej bolo navrhnuté riešenie krízovej situácie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia (9) vybraných aktív a pasív banky ATE (ďalej len „prenesené činnosti banky ATE“), pričom zvyšné aktíva a pasíva sa mali umoriť prostredníctvom konsolidačnej banky.

(23) V júli 2012 banka oznámila nadobudnutie prevzatím veľkej časti banky ATE, ktorá bola daná do likvidácie.

(24) HFSF sa v tom čase zaviazal pokryť kapitálové potreby banky vyplývajúce zo získaných aktív. Centrálna banka Grécka dospela 27. januára 2013 k záveru, že kapitálová potreba na regulačné účely v dôsledku nadobudnutia prenesených činností banky ATE bola vo výške 570 miliónov EUR, ktoré má uhradiť HFSF.

(25) Komisia rozhodnutím z 3. mája 2013 (10) (ďalej len „rozhodnutie o likvidácii banky ATE“) skonštatovala, že podporné opatrenia poskytnuté v čase prevodu prenesených činností banky ATE nepredstavujú štátnu pomoc v prospech banky, ale v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej uviedla, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak plán reštrukturalizácie banky, ktorý teraz zahŕňa prenesené činnosti banky ATE, umožňuje obnovenie jej dlhodobej životnosti.

(26) V júni 2013 HFSF vložil do banky 570 miliónov EUR v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (11).

1.2.2. Postup týkajúci sa gréckych operácií cyperskej banky Bank of Cyprus, cyperskej ľudovej banky Cyprus Popular Bank a helénskej banky Hellenic Bank (ďalej len „tri cyperské banky“)

(27) Cyperské orgány, Európska únia, Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) a Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) dosiahli 15. marca 2013 po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny (12) politickú dohodu o politike, ktorá má byť základom budúceho makroekonomického ozdravného programu. Medziiným sa najmä dohodlo, že operácie troch cyperských bánk v Grécku sa prevedú na niektorú grécku banku.

(28) Banka a ďalšie grécke banky vyjadrili záujem o nadobudnutie operácií troch cyperských bánk v Grécku.

(29) Dňa 22. marca 2013 HFSF povolil banke, aby urobila ponuku na nadobudnutie gréckych pobočiek, vkladov a úverov troch cyperských bánk. Ponuka banky bola podmienená tým, že HFSF poskytne banke vlastný kapitál vo výške rovnajúcej sa cene zaplatenej za vlastný kapitál získaných podnikov.

(30) Grécke orgány a HFSF podrobne informovali útvary Komisie o vývoji procesu a aj o podmienkach nadobudnutia.

(31) Banka podpísala 26. marca 2013 dohodu o predaji a prevode s každou z troch cyperských bánk týkajúcu sa ich gréckych činností (vklady, úvery a sieť pobočiek).

(32) Ako sa dohodlo v marci 2013, HFSF vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky (13) na uspokojenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia týchto aktív.

2. OPIS

2.1. BANKA A JEJ ŤAŽKOSTI

2.1.1. Všeobecný kontext gréckeho bankového sektora

(33) Reálny hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) Grécka klesol od roku 2008 do roku 2012 o 20 %, ako je znázornené v tabuľke 1. Grécke banky v dôsledku toho čelili rýchlo rastúcej miere zlyhania úverov poskytnutých gréckym domácnostiam a spoločnostiam (14). Tento vývoj nepriaznivo ovplyvnil výkonnosť aktív gréckych bánk a spôsobil vznik kapitálových potrieb. Tabuľka 1 Rast reálneho HDP v Grécku, obdobie rokov 2008 – 2013 Grécko 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Rast reálneho HDP v % –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –7,0 –3,9 Zdroj: Eurostat, dostupné online na stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(34) Grécko okrem toho vo februári 2012 zaviedlo výmenu dlhopisov súkromného sektora známu ako zapojenie súkromného sektora (ďalej len „program PSI“). Grécke banky boli zapojené do programu PSI, v priebehu ktorého grécka vláda poskytla existujúcim súkromným držiteľom dlhopisov nové cenné papiere [vrátane nových gréckych štátnych dlhopisov (ďalej len „štátne dlhopisy“), cenných papierov spojených s HDP a platobných zmeniek PSI vydaných Európskym nástrojom finančnej stability (ďalej len „ENFS“)] výmenou za existujúce štátne dlhopisy s nominálnou diskontnou sadzbou 53,5 % a dlhšími splatnosťami (15). Grécke orgány oznámili výsledky tejto výmeny dlhopisov 9. marca 2012 (16). Výmena spôsobila držiteľom dlhopisov značné straty (ktoré centrálna banka Grécka odhaduje v priemernej výške 78 % nominálnej hodnoty starých štátnych dlhopisov pre grécke banky) a kapitálové potreby, ktoré grécke banky spätne zaúčtovali vo svojich finančných výkazoch za rok 2011. Celkové straty spôsobené programom PSI hlavným gréckym bankám sú zhrnuté v tabuľke 2. Tabuľka 2 Celkové straty hlavných gréckych bánk z programu PSI (v miliónoch EUR) Banky Nominálna hodnota štátnych dlhopisov Nominálna hodnota dlhopisov spojených so štátom Celková nominálna hodnota Straty zo štátnych dlhopisov v dôsledku programu PSI Strata PSI dlhopisov spojených so štátom Celková hrubá strata PSI Celková hrubá strata PSI /vlastný kapitál Tier 1 (%) Celková hrubá strata PSI /celkové aktíva (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 ATE bank 5 164 608 5 772 3 873 456 4 329 1 144, 17,1 Geniki 384 7 391 287 5 292 78,1 8,9 MBG 185 0 185 137 0 137 29 2,2 Zdroj: Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 14.

(35) Keďže grécke banky čelili značnému nedostatku kapitálu v dôsledku programu PSI a pretrvávajúcej recesie, v memorande o hospodárskej a finančnej politike (ďalej len „MHFP“) druhého programu makroekonomických úprav pre Grécko, na ktorom sa 11. marca 2012 dohodla grécka vláda, Európska únia, MMF a ECB, sa poskytli prostriedky na rekapitalizáciu týchto bánk. Grécke orgány odhadli celkovú potrebu na rekapitalizáciu bánk a náklady na riešenie krízových situácií bánk, ktoré sa mali financovať z tohto programu, vo výške 50 miliárd EUR (17). Táto suma bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala Centrálna banka Grécka na obdobie od decembra 2011 do konca decembra 2014 (ďalej len „stresový test z roku 2012“) a v ktorom sa vychádzalo z úverových strát odhadnutých spoločnosťou Blackrock (18). Prostriedky na rekapitalizáciu gréckych bánk sú dostupné prostredníctvom fondu HFSF. V tabuľke 3 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk podľa výsledkov stresového testu z roku 2012. Tabuľka 3 Stresový test z roku 2012: kapitálové potreby hlavných gréckych bánk (v miliónoch EUR) Banky Prioritný vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2011) Celková hrubá strata PSI (dec. 2011) Provízie týkajúce sa PSI (jún 2011) Hrubá kumulovaná strata Prognózy pre úverové riziko Rezervy na straty z úverov (dec. 2011) Tvorba interného kapitálu Cieľový vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2014) Kapitálové potreby NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 ATEbank 378 –4 329 836 –3 383 2 344 468 1 234 4 920 Geniki 374 – 292 70 –1 552 1 309 –40 150 281 MBG 473 – 137 0 – 638 213 –79 230 399 Zdroj: Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 8.

(36) Podľa MHFP z marca 2012 „banky, ktoré predložia životaschopné plány na zvýšenie kapitálu, dostanú príležitosť uchádzať sa o verejnú podporu a o jej získanie tak, aby boli zachované stimuly súkromného sektora na vloženie kapitálu, čím sa minimalizuje zaťaženie daňovníkov“ (19). Centrálna banka Grécka zistila, že len štyri najväčšie banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka a Alpha Bank) predložili realizovateľné plány na zvýšenie kapitálu (20). Prvú rekapitalizáciu od fondu HFSF dostali v máji 2012.

(37) Domáce vklady v bankách v Grécku sa v období od konca roka 2009 do júna 2012 znížili celkovo o 37 % z dôvodu recesie a politickej neistoty. Tieto banky museli v snahe o udržanie vkladov platiť vyššie úrokové sadzby. Náklady na vklady sa zvýšili, čím sa znížila čistá úroková marža bánk. Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným finančným trhom, stali sa úplne závislými od financovania Eurosystému (21), z čoho čoraz väčší podiel bol vo forme štátom zaručeného poskytovania ELA zabezpečovaného centrálnou bankou Grécka.

(38) Grécko spustilo 3. decembra 2012 program odkúpenia nových štátnych dlhopisov, ktoré investori získali v rámci programu PSI, za ceny pohybujúce sa od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty (22). Grécke banky sa zúčastňovali na tomto programe spätného odkúpenia, čo viedlo k ďalším stratám v ich súvahách, keďže väčšina účtovných strát (t. j. rozdiel medzi trhovou hodnotou a nominálnou hodnotou) zaúčtovaných z týchto nových štátnych dlhopisov v čase programu PSI sa stala definitívnou a nezvratnou (23).

(39) V decembri 2012 dostali štyri najväčšie grécke banky od fondu HFSF druhú preklenovaciu rekapitalizáciu.

(40) Na jar 2013 bola preklenovacia rekapitalizácia štyroch bánk premenená na trvalú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, pričom HFSF držal viac ako 80 % podielu každej zo štyroch bánk. HFSF dostal pre banky, ktorým sa podarilo prilákať vopred stanovený objem súkromného kapitálu (banka, Alpha Banka a National Bank of Greece), akcie bez hlasovacieho práva a súkromní investori dostali opčné listy na akcie fondu HFSF.

(41) Centrálna banka Grécka poverila v júli 2013 poradcu, aby vykonal diagnostickú štúdiu úverových portfólií všetkých gréckych bánk. Tento poradca vykonal prognózy strát z úverov všetkých domácich úverov gréckych bánk, ako aj úverov s gréckym rizikom v zahraničných pobočkách a dcérskych spoločnostiach na tri a pol roka a čas trvania úveru. Z analýzy vyplynuli dve prognózy strát z úverov pre dva makroekonomické scenáre – základný scenár a nepriaznivý scenár. Centrálna banka Grécka vykonala prognózy strát z úverov zahraničných úverových portfólií s použitím rovnakých vstupných údajov od poradcu.

(42) Centrálna banka Grécka na základe posúdenia poradcu prognóz strát z úverov na jeseň 2013 urobila nový stresový test (ďalej len „stresový test z roku 2013“) na posúdenie odolnosti kapitálovej pozície gréckych bánk v základnom a aj v nepriaznivom scenári. Centrálna banka Grécka posúdila kapitálové potreby s technickou podporou druhého poradcu.

(43) Hlavné prvky posúdenia kapitálových potrieb v rámci stresového testu v roku 2013 boli: i) prognózy strát z úverov (24) úverových portfólií bánk na konsolidovanom základe pre grécke a pre zahraničné riziko bez existujúcich úverových rezerv a ii) odhadovaná prevádzková ziskovosť bánk v období od júna 2013 do decembra 2016 na základe konzervatívnej úpravy plánov reštrukturalizácie, ktoré boli centrálnej banke Grécka predložené v priebehu štvrtého štvrťroka 2013. V tabuľke 4 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári pre tento stresový test z roku 2013. Tabuľka 4 Stresový test z roku 2013: kapitálové potreby gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári (v miliónoch EUR) Banky Referenčný vlastný kapitál Tier 1 (jún 2013) (1) Rezervy na straty z úverov (jún 2013) (2) Prognózy strát z úverov pre grécke riziko (3) Prognózy strát z úverov pre zahraničné riziko (25) (4) Tvorba interného kapitálu (5) Podiel vlastného kapitálu Tier 1 v rámci stresového testu (dec. 2016) (6) Kapitálové potreby (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425

(44) Centrálna banka Grécka oznámila 6. marca 2014 výsledky stresového testu z roku 2013 a požiadala banky, aby do polovice apríla 2014 predložili svoje plány na zvýšenie kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v základnom scenári.

(45) Od marca 2014 do začiatku mája 2014 banky pokračovali vo zvyšovaní kapitálu.

2.1.2. Príjemca

(46) Banka poskytuje všeobecné bankové služby hlavne v Grécku a v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánsko, Ukrajina a Cyprus), ako aj v Egypte. Poskytuje celý rozsah bankových a finančných produktov a služieb domácnostiam a podnikom. Pôsobí v retailovom, firemnom a súkromnom bankovníctve, správe aktív, správe pokladne a investičnom bankovníctve. Banka je založená v Grécku a jej akcie sú kótované na Aténskej burze cenných papierov. Banka zamestnávala 30. decembra 2012 celkovo 18 597 osôb (28).

(47) Banka sa zúčastnila na programe PSI a vymenila štátne dlhopisy a úvery spojené so štátom v nominálnej hodnote 7,7 miliardy EUR. Jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške 5 911 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011 (29). Počas programu spätného odkúpenia v decembri 2012 banka predala nové štátne dlhopisy, ktoré dostala v rámci programu PSI, s výrazným znížením nominálnej hodnoty. Týmto predajom jej vznikli straty z nových štátnych dlhopisov.

(48) Hlavné číselné údaje banky v decembri 2010, decembri 2011, decembri 2012 a decembri 2012 (konsolidované údaje) sú uvedené v tabuľke 5. Tabuľka 5 Hlavné údaje banky Piraeus Bank za roky 2010, 2011, 2012 a 2013 Zisk a strata (v miliónoch EUR) 2010 2011 2012 (30) 2013 (31) Čistý úrokový príjem 1 207 1 194 1 047 1 664 Celkový prevádzkový príjem 1 510 1 245 1 921 2 205 Celkové prevádzkové výdavky (884) (840) (931) (1 680) Príjmy pred rezervami 625 405 989 525 Straty zo zníženia hodnoty na pokrytie úverového rizika (611) (1 973) (2 519) (2 536) Straty zo zníženia hodnoty štátnych dlhopisov a úverov oprávnených pre PSI (5 911) Negatívny goodwill 351 3 810 Čistý zisk/čistá strata (21) (6 618) (507) 2 546 Selektívne údaje o objeme (v miliónoch EUR) 31. decembra 2010 31. decembra 2011 31. decembra 2012 (31) 31. decembra 2013 (32) Celkové čisté úvery a preddavky zákazníkom (čisté) 40 150 35 634 44 613 62 366 Vklady 29 475 21 796 36 971 54 279 Celkové aktíva 57 561 49 352 70 408 92 010 Celkový vlastný kapitál (30) 3 273 (1 940) (2 316) 8 543

(49) V tabuľke 5 je okrem obrovských strát, ktoré banka utrpela v roku 2011 z programu PSI (5 911 miliónov EUR (33)), ukázané, že príjem banky klesal (čo je okrem iného zapríčinené vyššími nákladmi na vklady) a že banka do polovice roka 2012 zaznamenávala vysoké a rastúce straty zo zníženia hodnoty svojich úverových portfólií v Grécku a v zahraničí. Pozíciu likvidity banky nepriaznivo ovplyvnili odlevy vkladov. Táto situácia sa mierne zlepšila po tom, čo banka začala realizovať nadobudnutia v júli 2012.

(50) Centrálna banka Grécka na základe stresového testu z roku 2013 odhadla kapitálové potreby banky v základnom scenári na 465 miliónov EUR.

(51) Banka v marci 2014 pokračovala vo zvyšovaní kapitálu v objeme 1 752 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb uvedených v odôvodnení 50 a na splatenie 940 miliónov EUR v prioritných akciách držaných Gréckom (34). HFSF sa voči banke na rozdiel od zvýšenia kapitálu banky Eurobank v apríli 2014 nezaviazal, že v prípade nedostatočného súkromného dopytu poskytne v rámci zvýšenia kapitálu kapitálovú injekciu. Zvýšenie kapitálu banky sa dosiahlo prostredníctvom ponúknutia podielu bez predkupného práva na predaj (to znamená zvýšenie kapitálu so zrušením predkupných práv akcionárov) medzinárodným investorom a prostredníctvom verejnej ponuky v Grécku. Cena upisovania bola stanovená na 1,70 EUR za akciu.

(52) Banka po zvýšení kapitálu 22. mája 2014 oznámila, že splatila Grécku prioritné akcie v celkovej hodnote 750 miliónov EUR (35).

2.2. NADOBUDNUTIA GRÉCKYCH BANKOVÝCH ČINNOSTÍ BANKOU

2.2.1. Nadobudnutie banky ATE

(53) Grécko založilo banku ATE v roku 1929 ako neziskovú organizáciu. Banka ATE bola do začiatku 90. rokov minulého storočia špecializovanou finančnou inštitúciou, ktorá v mene gréckeho štátu podporovala rozvoj poľnohospodárskeho odvetvia. Spoločnosť bola v decembri 2000 kótovaná na Aténskej burze cenných papierov. Grécko bolo 14. novembra 2011 hlavným akcionárom banky ATE s podielom vo výške 89,9 %.

(54) ATE pôsobila vo všetkých bankových činnostiach, v retailovom a aj vo firemnom bankovníctve, poskytovala finančné služby, ako sú napríklad poisťovacie činnosti a lízingové činnosti, a nadobudla veľké podiely v spoločnostiach pôsobiacich v nefinančných odvetviach vrátane odvetvia výroby cukru a mliekarenského odvetvia.

(55) V júli 2012 ATE poskytovala svoje služby prostredníctvom svojej siete 468 pobočiek a zamestnávala 5 024 ľudí. V júli 2012 boli jej celkové vklady vo výške 14,9 miliardy EUR pre celkové aktíva v hodnote 21,8 miliardy EUR (36).

(56) ATE poskytovala od roku 2006 svoje služby aj mimo Grécka so 74 % podielom v banke ATE Bank Romania a podielom vo výške 20,3 % na základnom imaní a 25 % prioritných akcií v banke AIKBanka Serbia.

(57) Ťažkosti banky ATE vznikli pred krízou štátneho dlhu Grécka najmä v dôsledku zlej kvality aktív a tradične nízkej ziskovosti pred znížením hodnoty. Navyše grécka kríza štátneho dlhu postihla všetky grécke banky vrátane banky ATE dvoma spôsobmi: i) strata prístupu Grécka k medzinárodným trhom s dlhovým financovaním závažne ovplyvnila pozíciu likvidity gréckych bánk a ii) kvalita aktív sa zhoršila a zvýšili sa zníženia hodnoty.

(58) Grécko v apríli 2011 vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckeho opatrenia rekapitalizácie). ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia schválila tieto opatrenia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE.

(59) Stav kapitálu banky ATE sa však napriek tomu v druhej polovici roku 2011 zhoršil, čo bolo zapríčinené najmä jej účasťou na programe PSI. Ako je znázornené v tabuľke 2, jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 4 329 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli plne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, kapitálové potreby prenesených činností banky ATE boli odhadnuté vo výške 4 920 miliónov EUR.

(60) Grécko predložilo 22. marca 2012 správu vypracovanú centrálnou bankou Grécka, v ktorej bolo navrhnuté zrušenie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia prenesených činností banky ATE, pričom zvyšné aktíva a pasíva by sa umorili prostredníctvom konsolidačnej banky. Banka a iná veľká grécka banka predložili fondu HFSF nezáväzné ponuky. Predstavenstvo HFSF schválilo 26. júla 2012 ponuku banky.

(61) Centrálna banka Grécka previedla 27. júla 2012 banke prenesené činnosti banky ATE (37).

(62) Keďže prenesené činnosti banky ATE obsahovali menej aktív v reálnej hodnote ako pasív, HFSF musel v súlade s rozhodnutím centrálnej banky Grécka z 28. januára 2013 vyrovnať rozdiel medzi prenesenými aktívami a prenesenými pasívami, t. j. medzeru vo financovaní. Centrálna banka Grécka na základe skontrolovaných údajov určila, že medzera vo financovaní je vo výške 7 471 miliónov EUR a HFSF poskytol banke dlhopisy Európskeho nástroja finančnej stability (ďalej len „dlhopisy ENFS“) v hodnote 7 471 miliónov EUR.

(63) HFSF sa ďalej zaviazal poskytnúť banke kapitál na kapitalizáciu prenesených činností banky ATE vo výške 9 %. Táto suma bola najprv odhadnutá na 500 miliónov EUR, ale konečná suma bola stanovená na 570 miliónov EUR. HFSF vložil v rámci rekapitalizácie z jari 2013 konečnú sumu do banky za kmeňové akcie.

(64) Banka získala prenesené činnosti banky ATE za kúpnu cenu 95 miliónov EUR.

2.2.2. Nadobudnutie banky Geniki

(65) Banka Geniki bola založená v roku 1937. Geniki poskytovala finančné služby v odvetviach retailového bankovníctva, firemného bankovníctva a služby kapitálového trhu. Société Générale nadobudla v roku 2004 väčšinu podielov banky Geniki. K 31. decembru 2012 Geniki prevádzkovala 104 pobočiek a zamestnávala 1 391 zamestnancov (38). Celkové aktíva boli vo výške 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvery boli vo výške 1,9 miliardy EUR a vklady približne vo výške 2 miliardy EUR (39).

(66) Kríza štátneho dlhu Grécka veľmi negatívne ovplyvnila výkonnosť bankového odvetvia. Navyše účasť gréckych bánk na programe PSI viedla k rýchlemu zhoršovaniu ich stavu kapitálu. Ako je znázornené v tabuľke 2, celkové náklady banky Geniki súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 292 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, výška kapitálových potrieb banky Geniki bola odhadnutá vo výške 281 miliónov EUR a bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala centrálna banka Grécka.

(67) Société Générale oslovila v júni 2012 v úsilí predať banku Geniki všetky štyri veľké grécke banky. Banka bola jediným záujemcom o nadobudnutie banky Geniki.

(68) Rokovania medzi Société Générale a bankou o predaji banky Geniki viedli 19. októbra 2012 k oficiálnej dohode, že: i) Société Générale predá a banka kúpi 99,08 % podiel, ktorý Société Générale má v banke Geniki a že ii) Société Générale postúpi a prevedie a banka nadobudne 100 % zvýšenie základného imania banky Geniki, ktoré Société Générale vykonala a vykoná v budúcnosti. Société Générale nakoniec súhlasila s vykonaním preddavkovej platby vo výške približne 290 miliónov EUR v prospech banky Geniki a s upísaním dlhopisu vydaného bankou v hodnote približne 170 miliónov EUR. Banka potom nadobudla banku Geniki za 1 milión EUR.

(69) Banka oznámila 14. decembra 2012, že nadobudnutie podielu spoločnosti Société Générale v banke Geniki je ukončené.

2.2.3. Nadobudnutie gréckych operácií troch cyperských bánk

(70) Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank boli v príslušnom poradí založené v rokoch 1899, 1901 a 1976.

(71) Európska únia, MMF a ECB dosiahli po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 15. marca 2013, dohodu o hlavných parametroch záchranného plánu pre Cyprus. Helénska rada pre systémovú stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board – „HSSB“) jednomyseľne navrhla prevod gréckych aktív a pasív pobočiek troch cyperských bánk v Grécku existujúcej gréckej banke. HSSB konkrétne uviedla, že „[…] (40) dohoda v plnej miere ochraňuje vkladateľov gréckych pobočiek [troch cyperských bánk], chráni grécky verejný záujem a finančnú stabilitu a nezaťažuje verejný dlh Grécka“.

(72) Centrálna banka Grécka bola poverená preskúmaním možného záujmu gréckych bánk a v tejto súvislosti vyzvala na prejavenie záujmu. HSSB navyše súhlasila s tým, že pokryje kapitálové potreby (nadobúdateľa), ktoré vyplynú z nadobudnutia gréckych pobočiek troch cyperských bánk.

(73) V tabuľke 6 sú zhrnuté aktíva a pasíva troch cyperských bánk, ktoré boli nakoniec prevedené banke (ďalej len „cyperské prenesené činnosti“). Tabuľka 6 Prenesené činnosti troch cyperských bánk Prenesené činnosti Aktíva Všetky grécke úvery vrátane lízingu a faktoringu Úvery na financovanie lodí a iné úvery, ktoré pochádzajú z Grécka a sú v ňom spravované Dlhodobý majetok (bez odložených daňových pohľadávok) Pasíva Všetky vklady troch cyperských bánk zhromaždené v Grécku Zdroj: Hlavné prvky „Odčlenenie a predaj gréckych aktív cyperských bánk“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) z 10. apríla 2013.

(74) Aktíva prevedené banke boli v hodnote približne 18,9 miliardy EUR a pasíva boli v približnej hodnote 15 miliárd EUR. Strany transakcie sa však dohodli, že vezmú do úvahy výšku strát predpokladaných v správe PIMCO pre banky na Cypre v nepriaznivom scenári (41). Podľa správy PIMCO hodnota aktív, ktorá sa mala previesť banke, bola v približnej výške 16,5 miliardy EUR. Prenesené pasíva boli v približnej výške 14,5 miliardy EUR.

(75) Dňa 21. a 22. marca 2013 predložili nezáväzné ponuky len tri banky vrátane banky.

(76) HFSF udelil 22. marca 2013 svoj súhlas s nadobudnutím operácií troch cyperských bánk v Grécku bankou. Banka celkovo za nadobudnutie cyperských prenesených činností zaplatila 524 miliónov EUR. Konkrétne bolo dohodnuté, že banka zaplatí 237 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Bank of Cyprus, 258 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Cyprus Popular Bank a 29 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Hellenic Bank.

(77) V júni 2013 HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (42) vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky na pokrytie kúpnej ceny, ktorú banka zaplatila.

2.2.4. Nadobudnutie banky MBG

(78) MBG bola založená v roku 2000. MBG k 31. decembru 2012 prevádzkovala 119 pobočiek a zamestnávala 1 174 zamestnanc (43).

(79) Banka podpísala 22. apríla 2013 konečnú dohodu s bankou BCP o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a účasti banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky.

(80) Banka BCP mala na základe tejto dohody prispieť 400 miliónmi EUR na regulačnú rekapitalizáciu banky MBG (z čoho banka BCP v decembri 2012 už prispela 139 miliónmi EUR) prostredníctvom premeny podriadených úverov a nadriadených úverov poskytnutých bankou BCP banke MBG na vlastný kapitál. MBG mala okrem toho všetko financovanie, ktoré jej poskytla banka BCP v minulosti, splatiť v dvoch tranžiach: suma 650 miliónov EUR mala byť zaplatená k dátumu ukončenia transakcie a suma približne vo výške 250 miliónov EUR mala byť zaplatená do šiestich mesiacov od ukončenia transakcie. Banka BCP mala dať 400 miliónov EUR na rekapitalizáciu banky prostredníctvom súkromného umiestnenia s vylúčením predkupných práv. Banka mala potom nadobudnúť úplne rekapitalizovanú banku MBG za 1 milión EUR.

(81) Banka oznámila 19. júna 2013 ukončenie nadobudnutia banky MBG.

2.2.5. Prehľad kumulovaného účinku nadobudnutí

(82) V tabuľke 7 je uvedený prehľad účinkov za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť a formu banky v Grécku (žiadny z nadobudnutých subjektov nemal zahraničné aktíva okrem prenesených činností banky ATE, ktoré obsahovali malé rumunské aktíva). Banka má v dôsledku týchto nadobudnutí najväčší podiel na gréckom trhu s vkladmi a úvermi. Tabuľka 7 Účinok za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť banky Piraeus v Grécku 31. december 2012 Len Grécko Samotná banka Piraeus ATE Geniki Cyperské banky MBG NOVÁ SKUPINA Hrubé úvery 27 727 12 200 3 308 24 194 4 710 72 138 časť novej skupiny 38 % 17 % 5 % 34 % 7 % 100 % Čisté úvery 24 811 11 527 1 909 19 481 4 236 61 964 časť novej skupiny 40 % 19 % 3 % 31 % 7 % 100 % Vklady 15 412 14 986 2 014 14 427 2 912 49 752 časť novej skupiny 31 % 30 % 4 % 29 % 6 % 100 % Zamestnanci 5 926 5 019 1 420 5 268 1 186 18 819 časť novej skupiny 31 % 27 % 8 % 28 % 6 % 100 % Pobočky 325 460 104 307 120 1 316 časť novej skupiny 25 % 35 % 8 % 23 % 9 % 100 % Zdroj: Údaje, ktoré 10. júna 2014 predložila banka Piraeus Bank.

2.3. OPATRENIA POMOCI

2.3.1. Opatrenia pomoci poskytnuté banke v rámci programu podpory pre grécke banky (opatrenia L1 a A)

(83) Banka získala v rámci programu podpory pre grécke banky viaceré formy pomoci v rámci opatrenia rekapitalizácie, opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov.

2.3.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)

(84) Banka mala a naďalej má prospech z pomoci v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov. Táto pomoc bude v tomto rozhodnutí ďalej opisovaná ako „opatrenie L1“. Banka vydala v roku 2010 dlhopisy zaručené štátom v celkovej hodnote 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj štátne dlhopisy v hodnote 1 289 miliónov EUR. Nesplatená suma štátnych dlhopisov na konci marca 2014 bola 1 024 miliónov EUR (44).

(85) Grécke orgány v pláne reštrukturalizácie pre banku, ktorý grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014, požadovali povolenie na pokračovanie v poskytovaní záruk a štátnych dlhopisov banke v rámci programu podpory pre grécke banky počas obdobia reštrukturalizácie, ak by nastala potreba takejto podpory likvidity, aj keď sa nepredpokladá, že k tomu príde.

2.3.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytovaná v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)

(86) Banka dostala v máji 2009 a v decembri 2011 v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky od Grécka kapitálové injekcie vo výške 370 miliónov EUR a 380 miliónov EUR, t. j. v celkovej výške 750 miliónov EUR (opatrenie A), čo zodpovedá približne 2,1 % rizikovo vážených aktív (45) banky v danom čase.

(87) Rekapitalizácia bola vo forme prioritných akcií upísaných Gréckom, ktoré mali kupón 10 % a splatnosť päť rokov.

(88) Banka odkúpila prioritné akcie 22. mája 2014, ako je opísané v odôvodnení 52.

2.3.2. Štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2)

(89) ELA je výnimočné opatrenie, ktoré umožňuje solventnej finančnej inštitúcii, ktorá má prechodné problémy s likviditou, získať financovanie z Eurosystému bez toho, že by táto operácia bola súčasťou jednotnej menovej politiky. Úroková sadzba, ktorú finančná inštitúcia platí za poskytovanie ELA, je o […] bázických bodov vyššia ako úrok, ktorý platí za bežné refinancovanie centrálnej banky.

(90) Centrálna banka Grécka je zodpovedná za program ELA, čo znamená, že všetky náklady na tento program a riziká z neho vyplývajúce znáša centrálna banka Grécka (46), ktorá zabezpečuje aj poskytovanie ELA. Grécko poskytlo centrálnej banke Grécka štátnu záruku, ktorá sa vzťahuje na celkovú výšku ELA poskytovanú centrálnou bankou Grécka. Prijatie článku 50 ods. 7 zákona č. 3943/2011, ktorým sa zmenil článok 65 ods. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministrovi financií poskytnúť záruky v mene štátu centrálnej banke Grécka na ochranu nárokov centrálnej banky Grécka voči úverovým inštitúciám. Banky, ktoré využívajú poskytovanie ELA, musia štátu platiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov.

(91) Banka 31. decembra 2011 využívala 11,64 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA a 31. decembra 2012 využívala banka 31,4 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA (47). Banka po prudkom poklese v roku 2013 využívala na konci daného roka štátom zaručené poskytovanie ELA vo výške len 750 miliónov EUR.

2.3.3. Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)

(92) Banka mala od roku 2012 prospech z viacerých opatrení na podporu kapitálu poskytovaných fondom HFSF. V tabuľke 8 je uvedený prehľad týchto opatrení pomoci. Tabuľka 8 Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF Prvá preklenovacia rekapitalizácia – máj 2012 (v miliónoch EUR) Druhá preklenovacia rekapitalizácia – dec. 2012 (v miliónoch EUR) Záväzný prísľub – dec. 2012 (v miliónoch EUR) Účasť na rekapitalizácii z mája 2013 (v miliónoch EUR) (48) Opatrenie B1 B2 B3 B4 Suma (v miliónoch EUR) 4 700 1 553 1 082 5 891

2.3.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)

(93) V odôvodneniach 14 až 33 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus je uvedený podrobný opis prvej preklenovacej rekapitalizácie z mája 2012 (opatrenie B1). Kontext a hlavné prvky tohto opatrenia sú uvedené v tomto oddiele.

(94) HFSF poskytol banke 20. apríla 2012 list, v ktorom sa zaviazal na účasti na plánovanom zvýšení základného imania banky sumou až 5 miliárd EUR.

(95) Fond HFSF previedol banke v rámci opatrenia B1 v máji 2012 dlhopisy ENFS v hodnote 4,7 miliardy EUR v súlade s ustanoveniami o preklenovacích rekapitalizáciách stanovených v zákone č. 3864/2010, ktorým sa zriaďuje fond HFSF (ďalej len „zákon o HFSF“). Komisia v odôvodnení 53 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla: „Preklenovacia rekapitalizácia ukončená 28. mája 2012 je realizovaním záväzku prijatého v záväznom prísľube, a preto pokračovaním rovnakej pomoci.“ Sumy poskytnuté v záväznom prísľube a v prvej preklenovacej rekapitalizácii vypočítala centrálna banka Grécka s cieľom zabezpečiť, aby banka dosiahla celkový podiel kapitálu vo výške 8 % k 31. decembru 2011, čo je dátum retroaktívneho zaúčtovania preklenovacej rekapitalizácie v záznamoch banky. Ako vyplýva z tabuľky 3, opatrenie B1 pokrylo len časť celkových kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012. Banka mala zvýšiť kapitál prostredníctvom budúceho zvýšenia kapitálu a preklenovacou rekapitalizáciou sa mala len zachovať oprávnenosť banky na financovanie ECB do času, kým sa zrealizuje zvýšenie kapitálu.

(96) V dohode pred upísaním medzi bankou a fondom HFSF bolo pre obdobie od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie do dátumu konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na kmeňové akcie a ďalšie konvertibilné finančné nástroje stanovené, že banka musí fondu HFSF platiť ročný poplatok vo výške 1 % nominálnej hodnoty obligácií ENFS a že všetky výplaty kupónov a vzniknuté úroky obligácií ENFS za toto obdobie sa budú počítať ako ďalší kapitálový príspevok zo strany fondu HFSF pre banku (49).

2.3.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)

(97) Banka vykázala na jeseň 2012 ďalšie straty. Jej kapitál preto opäť klesol pod minimálne kapitálové požiadavky potrebné na to, aby bola oprávnená na refinancovanie ECB.

(98) V dôsledku toho bola potrebná druhá preklenovacia rekapitalizácia. Fond HFSF zrealizoval 20. decembra 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (opatrenie B2), ktorá bola opäť zaplatená prevedením obligácií ENFS banke.

2.3.3.3. Záväzný prísľub z 20. decembra 2012 (opatrenie B3)

(99) Fond HFSF dal banke okrem druhej preklenovacej rekapitalizácie 20. decembra 2012 záväzný prísľub svojej účasti na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných nástrojoch, ktoré sa mali vydať, v celkovej výške až 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3).

(100) Celková výška dvoch preklenovacích rekapitalizácií (opatrenia B1 a B2) a ďalšej sumy prisľúbenej v decembri 2012 (opatrenie B3) znamenali, že fond HFSF sa zaviazal pokryť celkové kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (7 335 miliónov EUR (50)).

2.3.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 (opatrenie B4) a čiastočné splatenie opatrení B1 a B2

(101) Na všeobecnom zhromaždení akcionárov banky, ktoré sa konalo 23. apríla 2013, sa schválilo zvýšenie základného imania o 8 429 miliónov EUR (51). Táto suma bola vypočítaná ako súčet týchto súm: i) 7 335 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012; z tejto sumy fond HFSF upísal 5 891 miliónov EUR (opatrenie B4) a súkromní investori upísali 1 444 miliónov EUR; ii) 570 miliónov EUR, ktoré vložil fond HFSF na splnenie regulačných kapitálových požiadaviek, ktoré vyplynuli z nadobudnutého podniku ATE Bank, ako sa zaviazal v júli 2012; Komisia toto opatrenie posúdila v rozhodnutí o likvidácii banky ATE, v ktorom určila, že nepredstavuje pomoc banke; iii) 524 miliónov EUR, ktoré fond HFSF vložil na splnenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli zo zaplatenia kúpnej ceny za grécke operácie troch cyperských bánk; táto časť zvýšenia kapitálu predstavuje opatrenie C (52).

(102) Cena za nové akcie bola stanovená na 1,70 EUR za akciu, čo zodpovedá 50 % podľa objemu obchodu váženému burzovému kurzu počas 50 obchodných dní pred jeho určením.

(103) Predstavenstvo banky oznámilo 3. júna 2013 vydanie 3 888 268 914 nových akcií s nominálnou hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,70 EUR za akciu (53). Banka 28. júna 2013 (54) oznámila, že predstavenstvo potvrdilo plné zaplatenie celkového zvýšenia kapitálu v akciách v celkovej hodnote 8 429 miliónov EUR vrátane emisných ážií.

(104) Celková súkromná účasť na zvýšení základného imania banky bola vo výške 1 444 miliónov EUR (55). Táto suma zahŕňa účasť banky BCP opísanú v odôvodnení 80.

(105) Účasť fondu HFSF na zvýšení základného imania banky bola teda vo výške 6 985 miliónov EUR.

(106) Fond HFSF sa ihneď po rekapitalizácii z jari 2013 stal väčšinovým akcionárom banky s podielom 81 % (56). Fond HFSF vydal opčné listy a súkromným investorom dal bezodplatne jeden opčný list za každú upísanú akciu (57). Každý opčný list predstavuje právo kúpiť 4,48 akcií fondu HFSF v stanovených intervaloch a za realizačné ceny. Prvý realizačný dátum bol 2. január 2014, a potom je možné opčné listy uplatniť každých šesť mesiacov do 2. januára 2018. Realizačná cena je rovná cene upisovania 1,70 EUR zvýšenej o ročný úrok (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a potom 8 % na ročnom základe za posledných šesť mesiacov) (58).

(107) V zákone o HFSF v znení zmien z roku 2014 sa stanovuje, že v prípade emisie s prednostným právom možno upravovať len realizačnú cenu opčných listov. Navyše sa každá takáto úprava vykoná ex post a len do výšky realizovaných výnosov z predaja predkupných práv fondu HFSF. V prípade zvýšenia základného imania bez predkupných práv nie je ustanovená žiadna úprava.

2.3.4. Opatrenia pomoci pre nadobudnuté podniky (opatrenie C)

2.3.4.1. Opatrenia pomoci pre banku ATE

(108) Ako je uvedené v odôvodnení 58, banka ATE v čase rozhodnutia o reštrukturalizácii banky ATE už mala prospech z opatrenia pomoci.

(109) Grécky štát vložil v decembri 2011 sumu 290 miliónov EUR do banky ATE.

(110) Uznesenie z 27. júla 2012 opísané v odôvodneniach 62 a 63 zahŕňalo aj ďalšiu podporu od štátu. Fond HFSF dal banke dlhopisy ENFS v hodnote 7 471 miliónov EUR na pokrytie medzery vo financovaní. Fond HFSF prisľúbil tiež rekapitalizovať banku vo výške 570 miliónov EUR.

(111) Celkovo dosahuje pomoc súvisiaca s postupom nákupu a prevzatia výšku 8 041 miliónov EUR.

2.3.4.2. Opatrenia pomoci pre grécke operácie troch cyperských bánk (opatrenie C)

(112) Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 77 a 101, HFSF dal v čase nadobudnutia gréckych operácií troch cyperských bánk prísľub poskytnúť banke kapitál vo výške 524 miliónov EUR (opatrenie C). Tento prísľub bol realizovaný v júni 2013 (59).

2.4. PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE

2.4.1. Domáce operácie

(113) Banka sa prostredníctvom plánu reštrukturalizácie zameria na svoje kľúčové bankové činnosti v Grécku.

(114) Hlavným cieľom je prinavrátiť jej gréckym bankovým operáciám ziskovosť a životaschopnosť. Plán reštrukturalizácie obsahuje na tento účel viaceré opatrenia zamerané na vylepšenie prevádzkovej efektívnosti banky a jej čistej úrokovej marže, ako aj opatrenia zamerané na vylepšenie stavu jej kapitálu a štruktúry súvahy.

(115) Pokiaľ ide o prevádzkovú efektívnosť, banka už spustila rozsiahly program racionalizácie.

(116) Banka od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 znížila svoju fyzickú prítomnosť v Grécku celkovo o 322 pobočiek, v čom je zohľadnená reštrukturalizácia nadobudnutých subjektov po dátume nadobudnutia. Banka v roku 2014 udržala toto tempo, keď v prvom semestri zatvorila už […] pobočiek. Tabuľka 9 Reštrukturalizácia gréckej siete pobočiek od roku 2010 do 1. polovice roka 2014 Obdobie 2011 2012 2013 1. pol. 2014 Celkový počet pobočiek na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia 360 918 1 316 1 037 z toho Piraeus […] […] […] […] ATE […] […] Geniki […] […] cyperské pobočky […] […] […] MBG […] […] […] Celkový počet na konci obdobia 346 889 1 037 899 Celkový počet zatvorených pobočiek v danom období 14 29 279 138 Zdroj: Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.

(117) Banka znížila v období rokov 2011 až 2013 aj celkový počet zamestnancov svojich bankových a nebankových činností v Grécku o 2 519 zamestnancov. Z toho 2 114 odchodov zamestnancov predstavovali dobrovoľné odchody v rámci programu dobrovoľných odchodov realizovaného bankou. Tabuľka 10 Zníženie počtu gréckych zamestnancov v období rokov 2010 – 2013 Obdobie 2011 2012 2013 Celkový počet zamestnancov na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia 6 370 12 616 18 628 z toho Piraeus […] […] […] ATE […] […] Geniki […] […] cyperské pobočky […] […] […] MBG […] […] […] Celkový počet na konci obdobia 6 172 12 365 16 558 Zníženie počtu zamestnancov 198 251 2 070 Zdroj: Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.

(118) Banka plánuje od decembra 2013 do konca roku 2017 v Grécku ďalšie znižovanie počtu svojich zamestnancov (zo 16 558 na […] zamestnancov) a veľkosti svojej siete pobočiek (z 1 307 na […] pobočiek). (60) […]

(119) Vyššia efektívnosť, pokiaľ ide o pobočky a personál, pomôže znížiť celkové náklady gréckych činností banky o […] % z 1 394 miliónov EUR na predbežnom základe v roku 2013 na […] miliónov (61) EUR v roku 2017 (62). V dôsledku toho by mal predpokladaný pomer nákladov k výnosom jej gréckych činností na konci obdobia reštrukturalizácie klesnúť pod […] %.

(120) V pláne reštrukturalizácie je tiež opísané, ako banka zníži svoje náklady na financovanie, čo je podstatné na obnovenie životaschopnosti. Banka predpokladá, že bude môcť platiť nižšie úrokové sadzby zo svojich vkladov s ohľadom na stabilnejšie prostredie, a najmä na predpokladanú stabilizáciu a oživenie gréckeho hospodárstva, ktoré by mali od roku 2014 začať rásť. Predpokladá sa, že rozpätia platené za vklady budú v Grécku klesať (63). Toto zníženie rozpätí by sa malo dosiahnuť najmä platením omnoho nižších úrokových sadzieb na termínované vklady. Podobne sa zníži závislosť banky od poskytovania ELA a širšieho financovania Eurosystému z viac ako 45 % jej celkových aktív v roku 2012 na menej ako […] % v roku 2017 (64).

(121) V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka posilní aj svoju súvahu. Jej pomer čistých úverov k vkladom v Grécku sa zníži na […] % v roku 2017 (zo 114 % v roku 2013 (65)) a zároveň sa ďalej zlepší jej kapitálová primeranosť.

(122) Ďalšou prioritou banky je riadenie nesplácaných úverov. Banka vylepší svoje úverové postupy, pokiaľ ide o vznik úverov (lepšie zabezpečenie a znížené limity) a aj riadenie nesplácaných úverov. Pomer nesplácaných úverov sa priblíži […] % v […] a potom začne klesať, na konci obdobia reštrukturalizácie sa predpokladá miera približne […] % (66). Cena rizika (odpisy strát z úverov) sa zníži takmer z 2 miliárd EUR v roku 2013 na menej ako […] miliónov EUR v roku 2018 (67).

(123) Vylepšenie prevádzkovej účinnosti, zvýšenie čistej úrokovej marže a zníženie ceny rizika umožnia banke dosiahnuť v Grécku ziskovosť od roku […]. Banka predpokladá, že jej zisky pre domáce činnosti presiahnu v roku 2018 […] miliárd EUR.

2.4.2. Medzinárodné bankové činnosti

(124) Banka už začala na zvýšenie ziskovosti svojich zahraničných činností realizovať vo svojej medzinárodnej sieti značný program znižovania nákladov. Od konca roka 2011 do marca 2014 sa počet zamestnancov znížil o 10 % zo 6 634 na 5 948 a počet pobočiek o 18 % zo 499 na 410 (68). Zjednodušila sa aj štruktúra medzinárodného portfólia banky s cieľom znížiť nákladovú základňu (69).

(125) V pláne reštrukturalizácie je zdôraznená potreba znížiť závislosť zahraničných dcérskych spoločností od ich gréckej materskej spoločnosti, pokiaľ ide o ich potreby financovania, a pokračovať v zabezpečovaní kapitálovej pozície banky.

(126) Banka predala v septembri 2012 svoju americkú dcérsku spoločnosť, ktorá predstavovala 0,7 miliardy EUR aktív (13 pobočiek a 158 zamestnancov).

(127) Banka do konca júna 2018 zníži expozíciu svojich zahraničných aktív na […] miliárd EUR. Toto číslo predstavuje zníženie o […] % (70) v porovnaní s koncom roka 2012 (71).

(128) Zníženie zahraničných aktív bude o niečo menšie – na […] miliárd EUR – v prípade […] (72). V takomto prípade dosiahne celkové zníženie zahraničných aktív v porovnaní s koncom roka 2012 mieru […] %.

(129) Banka sa však namiesto dodržania vyššie uvedenej hranice celkových aktív na konci júna 2018 môže rozhodnúť stiahnuť investície vo výške […] (73). V takomto prípade budú zachované činnosti na konci roka 2012 predstavovať najviac […] % celkových zahraničných činností banky.

(130) Banka zníži svoje celkové financovanie pre zahraničné dcérske spoločnosti.

2.4.3. Získanie súkromného kapitálu a príspevok existujúcich akcionárov a podriadených veriteľov

(131) Banka získala významný objem kapitálu na trhu, a tým znížila štátnu pomoc, ktorú potrebovala.

(132) Banka najprv získala určitý súkromný kapitál v roku 2011 prostredníctvom emisie s predkupným právom vo výške 807 miliónov EUR (74). Ako je uvedené v odôvodnení 104, banke sa podarilo prostredníctvom rekapitalizácie z jari 2013 získať kapitál aj od súkromných investorov. Rekapitalizácia z jari 2013 tiež veľmi oslabila existujúcich akcionárov, keďže po rekapitalizácii z jari 2013 držal fond HFSF 81 % akcií banky a noví investori 17 %, čo existujúcim akcionárom ponechalo podiel len vo výške 2 %. Od roku 2008 neboli v peňažných prostriedkoch vyplatené žiadne dividendy.

(133) Banka získala v apríli 2014 na trhu kapitál vo výške 1 750 miliónov EUR na pokrytie svojich ďalších kapitálových potrieb a na splatenie prioritných akcií držaných Gréckom. Nové akcie boli vydané za 1,70 EUR, čo je cena, ktorú HFSF zaplatil v rámci rekapitalizácie z jari 2013.

(134) Banka navyše vytvorila kapitál odkúpením vlastných hybridných a podriadených dlhových nástrojov za zníženú nominálnu hodnotu. Banka v marci 2012 ponúkla spätne odkúpiť niektoré hybridné nástroje a nástroje nižšej úrovne Tier 2. Cena, ktorá bola určená na základe trhovej hodnoty a vrátane ážia vo výške najviac desať percentuálnych bodov, bola stanovená na 37 % nominálnej hodnoty pre hybridný nástroj a 50 % nominálnej hodnoty pre nástroj nižšej úrovne Tier 2. Príslušné miery účasti boli 52,8 % a 18,2 %. Banka začala v máji 2013 ďalšie riadenie pasív na spätné odkúpenie nesplatených cenných papierov v hodnote až 321 miliónov EUR. Miera účasti bola 20 %. Tieto za sebou nasledujúce spätné odkúpenia viedli k celkovému kapitálovému zisku vo výške približne 120 miliónov EUR (75).

2.5. ZÁVÄZKY GRÉCKYCH ORGÁNOV

(135) Grécko sa 25. júna 2014 zaviazalo, že banka a jej afiliácie budú vykonávať plán reštrukturalizácie predložený v ten istý deň, a prijalo ďalšie záväzky, pokiaľ ide o vykonávanie plánu reštrukturalizácie (ďalej len „záväzky“). Záväzky, ktoré sú uvedené v prílohe, sú zhrnuté v tomto oddiele.

(136) Po prvé Grécko sa zaviazalo, že banka reštrukturalizuje svoje obchodné operácie v Grécku, pričom stanovilo maximálny počet pobočiek a zamestnancov k 31. decembru 2017 v Grécku, ako aj maximálnu sumu celkových nákladov gréckych činností v roku 2017 (76).

(137) Grécko sa tiež zaviazalo, že banka zníži náklady na vklady zhromaždené v Grécku. Dodrží maximálny pomer čistých úverov k vkladom k 31. decembru 2017 (77). […]

(138) Pokiaľ ide o zahraničné dcérske spoločnosti banky, Grécko sa zaviazalo, že banka do 30. júna 2018 zníži zadlženie svojich zahraničných aktív (78). Podpora likvidity alebo kapitálová podpora pre tieto dcérske spoločnosti je navyše prísne obmedzená, pokiaľ ide o nominálnu hodnotu, a je obmedzená na osobitné okolnosti.

(139) Grécko sa zaviazalo, že banka odpredá viaceré cenné papiere. Banka okrem toho s obmedzenými výnimkami nekúpi cenné papiere s iným stupňom ako investičným (79).

(140) Grécko prijalo viaceré záväzky týkajúce sa správy a riadenia banky. Zaviazalo sa obmedziť odmeňovanie zamestnancov a manažérov banky (80).

(141) Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude uplatňovať obozretnú úverovú politiku s cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia o poskytnutí a reštrukturalizácii úverov boli zamerané na maximalizáciu životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude dodržiavať prísne normy týkajúce sa monitorovania úverového rizika, ako aj reštrukturalizácie úverov (81).

(142) Viaceré záväzky sa týkajú operácií banky s prepojenými dlžníkmi. Cieľom týchto záväzkov je zabezpečiť, aby sa banka neodchýlila od obozretných bankových postupov, keď napríklad poskytuje alebo reštrukturalizuje úvery pre svojich zamestnancov, manažérov a akcionárov, ako aj pre verejné subjekty, politické strany a mediálne spoločnosti (82).

(143) Na záver sa Grécko zaviazalo, že banka bude dodržiavať určité obmedzenia týkajúce sa správania, ako napríklad zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz nadobudnutí a zákaz reklamy štátnej podpory (83).

(144) Tieto záväzky bude do 31. decembra 2018 sledovať monitorovací správca.

(145) Okrem toho Grécko vo svojom návrhu z 25. júna 2014 uviedlo, že požiada o súhlas Komisie pred akýmkoľvek spätným odkúpením záruk banky alebo akéhokoľvek štátneho subjektu vrátane HFSF (84).

3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE

(146) Komisia začala 27. júla 2012 formálne vyšetrovacie konanie s cieľom overiť, či boli splnené podmienky oznámenia o bankovníctve z roku 2008 (85), pokiaľ ide o vhodnosť, potrebu a primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, ktorú fond HFSF poskytol v prospech banky (opatrenie B1).

(147) Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti so zreteľom na skutočnosť, že pomoc prišla po prvej rekapitalizácii a podpore likvidity, a so zreteľom na dlhé obdobie pomoci, či banka podnikla všetky možné kroky na zabránenie tomu, aby už v budúcnosti nepotrebovala pomoc (86). Komisii okrem toho nebolo jasné, kto bude kontrolovať banku v budúcnosti, keď bude prvá preklenovacia rekapitalizácia nahradená trvalou rekapitalizáciou (87), keďže banka sa môže dostať pod kontrolu štátu alebo pod kontrolu menšinových súkromných vlastníkov, ktorí by mohli profitovať z kontroly a vysokého pákového efektu. Komisia uviedla, že aby mohla prvú preklenovaciu rekapitalizáciu považovať za vhodnú, mali by sa v každom prípade zachovať kvalita riadenia banky a najmä jej postup poskytovania úverov.

(148) Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, Komisia v odôvodnení 70 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus spochybnila, či boli prijaté všetky možné opatrenia na zabránenie tomu, aby banka nepotrebovala opäť v budúcnosti pomoc. Navyše, keďže trvanie obdobia preklenovacej rekapitalizácie bolo neisté, Komisia nemohla vyvodiť záver, či bola dostatočná a či bola v súlade so zásadami odmeňovania a zásadami rozdelenia zaťaženia podľa pravidiel štátnej pomoci. Okrem toho, keďže podmienky konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na trvalú rekapitalizáciu neboli v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus známe, Komisia ich nemohla posúdiť.

(149) Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sú ochrany (zákaz reklamy štátnej podpory, zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz kúpnych opcií a spätného odkúpenia, ako sú opísané v odôvodnení 76 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus) vo vzťahu k prvej preklenovacej rekapitalizácii dostatočné. Komisia navyše v odôvodnení 77 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla, že nedostatok pravidiel určených na zabránenie tomu, aby fond HFSF koordinoval štyri najväčšie hlavné banky (konkrétne banka, Eurobank, NBG a Alpha Bank), a absencia primeraných záruk na zabránenie tomu, aby si vymieňali obchodne citlivé informácie, by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia preto navrhla vymenovanie monitorovacieho správcu, ktorý bude fyzicky prítomný v banke.

4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE

4.1. PRIPOMIENKY BANKY

(150) Komisia dostala 30. augusta 2012 pripomienky banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus.

(151) Pokiaľ ide o vhodnosť opatrení, banka uviedla, že dlhová kríza v Grécku a v eurozóne predstavovali nevídanú situáciu. Kapitálová injekcia v máji 2009, ktorá zodpovedala 1,0 % jej rizikovo vážených aktív, bola priamou reakciou na výnimočný rozruch na globálnych finančných trhoch. Na konci roka 2011 predstavovala ďalšia kapitálová injekcia od Grécka vo výške 380 miliónov EUR 1,1 % rizikovo vážených aktív banky v danom čase a bola určená na vyriešenie kapitálového deficitu, o ktorom sa predpokladalo, že vyplynie z prehlbujúcej sa recesie. Rekapitalizácia banky fondom HFSF vo výške 4,7 miliardy EUR bola prvou časťou rekapitalizácie určenej na vyriešenie kapitálového deficitu, ktorý vyplynul z programu PSI a z posúdenia úverových portfólií vykonaného spoločnosťou Blackrock (88), ako aj z prehlbujúcej sa recesie.

(152) Vyjadrila tiež názor, že skutočnosťou, že Grécko a fond HFSF vymenovali popri iných členoch príslušne jedného a dvoch členov predstavenstva banky ako svojich zástupcov a fond HFSF vymenoval jedného svojho člena ako člena výboru pre riziká predstavenstva banky, je zabezpečené, aby banka nemohla podstupovať neprimerané riziko.

(153) Pokiaľ ide o potrebu opatrení, banka poznamenala, že rekapitalizácia vo forme preklenovacieho financovania, o ktorej rozhodli grécke orgány, Európska únia, MMF a ECB, ako aj výška preklenovacej rekapitalizácie 4,7 miliardy EUR takmer vyrovnávajú účinok programu PSI. Pokiaľ ide o konverziu preklenovacej rekapitalizácie na stály kapitál, po dlhom období bez vlády v Grécku v druhom štvrťroku 2012 a po schválení konečnej štruktúry sa nevyhnutne museli oslabiť existujúci akcionári a dohodnúť sa primerané odmeňovanie (v závislosti od podmienok a použitých nástrojov).

(154) Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, banka poznamenala, že od roku 2009 upravila svoje postupy poskytovania úverov tak, že používa prísnejšie kritériá na poskytnutie úveru, zrýchlené obdobia splácania a znížené úverové limity. Od prvého štvrťroka 2009 všetky žiadosti o vyplatenie nad určitú sumu skúma a schvaľuje zástupca generálneho riaditeľa a generálny manažér/Group Credit. Nezmení svoje súčasné obchodné postupy stanovené v obchodnom pláne, ktorý bol predložený centrálnej banke Grécka, a neporuší súčasné normy poskytovania úverov. Tieto normy patria medzi najprísnejšie v odvetví, čo potvrdzujú aj veľmi dobré výsledky, ktoré banka dosiahla v rámci diagnostiky Blackrock Solutions. Tieto zámery by sa zabezpečili zastúpením Grécka a fondu HFSF v predstavenstve banky.

(155) Pokiaľ ide o návrh Komisie na vymenovanie monitorovacieho správcu, banka zastáva názor, že už ju starostlivo sledujú rôzne tretie strany, ako napríklad Centrálna banka Grécka, vonkajší audítori, zástupca Grécka a zástupcovia fondu HFSF.

4.2. PRIPOMIENKY INEJ GRÉCKEJ BANKY

(156) Komisia dostala 3. januára 2013 pripomienky od jednej gréckej banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus. Táto grécka banka poznamenala, že rekapitalizácia gréckych bánk zo strany fondu HFSF predstavuje v zásade vítaný krok smerom k zdravšiemu a životaschopnejšiemu bankovému systému a nevyjadrila žiadne námietky k rekapitalizácii banky.

(157) Táto grécka banka vyjadrila plnú podporu zásade rekapitalizácie gréckych bánk zo strany fondu HFSF, vysvetlila však, že v záujme minimalizácie narušenia hospodárskej súťaže a na zamedzenie diskriminácii očakáva, že rekapitalizácia zo strany fondu HFSF bude prístupná všetkým bankám pôsobiacim v Grécku za podobných podmienok.

5. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE

(158) Grécko predložilo 5. septembra 2012 pripomienky, ktoré vypracovala centrálna banka Grécka a fond HFSF.

5.1. PRIPOMIENKY CENTRÁLNEJ BANKY GRÉCKA

(159) Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že suma 18 miliárd EUR kapitálu, ktorou fond HFSF v máji 2012 rekapitalizoval štyri najväčšie grécke banky, bola menšia ako konečná suma, ktorá bola potrebná na to, aby tieto banky do júna 2012 postupne dosiahli a udržali podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený vo výške 10 % a podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený na úrovni 7 % v rámci trojročného nepriaznivého stresového scenára. Takisto uviedla, že prvá preklenovacia rekapitalizácia bola dočasná, keďže proces rekapitalizácie sa mal uzavrieť zvýšením základného imania týchto štyroch bánk.

(160) Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že rekapitalizácia najväčších gréckych bánk bola súčasťou dlhodobejšej reštrukturalizácie gréckeho bankového sektora. Uviedla, že ak banka zostáva v súkromných rukách, manažment zostane veľmi pravdepodobne rovnaký, pričom ak sa banka dostane do štátneho vlastníctva (to znamená, že ju vlastní fond HFSF), fond HFSF by mohol vymenovať nový manažment, ktorý v každom prípade posúdi centrálna banka Grécka. Centrálna banka Grécka uviedla, že priebežne posudzuje rámec správy a riadenia spoločnosti, vhodnosť riadenia a rizikový profil každej banky s cieľom zabezpečiť, aby banky nepodstupovali prílišné riziko. Poukázala aj na to, že fond HFSF už vymenoval zástupcov v predstavenstvách rekapitalizovaných bánk.

(161) Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že rekapitalizácia banky bola obmedzená tak, aby bolo zabezpečené splnenie vtedy platných požiadaviek na minimálny kapitál (8 %). Uviedla tiež, že dlhé obdobie pred rekapitalizáciami bolo zapríčinené prudkým zhoršením prevádzkového prostredia v Grécku a vplyvom programu PSI, zložitosťou celého projektu a potrebou maximalizovať účasť súkromných investorov na zvýšení základného imania.

(162) Pokiaľ ide primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka zdôraznila, že úplné vykonávanie plánu reštrukturalizácie, ktorý sa má predložiť Komisii, je zabezpečené skutočnosťou, že v prípade závažného porušenia plánu reštrukturalizácie sa okrem iného zruší pozastavenie hlasovacích práv fondu HFSF. Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že ťažkosti banky neboli spôsobené podcenením rizík zo strany manažmentu banky ani obchodne agresívnym konaním.

5.2. PRIPOMIENKY FONDU HFSF

(163) Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, fond HFSF k otázke možného zásahu štátu v prípade, keď štát poskytuje veľké sumy štátnej pomoci prostredníctvom fondu HFSF a fond HFSF má úplné hlasovacie práva, uviedol, že banky financované fondom HFSF sa nepovažujú za verejné subjekty ani za subjekty pod štátnou kontrolou a že po ich trvalej rekapitalizácii zo strany fondu HFSF nebudú kontrolované štátom. Fond HFSF poukázal na to, že je úplne nezávislý súkromnoprávny subjekt s autonómiou rozhodovania. Nepodlieha vládnej kontrole v súlade s článkom 16 ods. C bodom 2 zákona o HFSF, podľa ktorého úverové inštitúcie, ktorým fond HFSF poskytol kapitálovú podporu, nie sú súčasťou širšieho verejného sektora. Poukázal aj na štruktúru riadenia fondu HFSF.

(164) Pokiaľ ide o zasahovanie fondu HFSF do riadenia banky, fond HFSF uviedol, že bude rešpektovať autonómiu banky a nebude zasahovať do jej každodenného riadenia, keďže jeho úloha je obmedzená na úlohu stanovenú v zákone o HFSF. Uviedol, že štát nebude zasahovať ani koordinovať a že rozhodnutia banky týkajúce sa postupu poskytovania úverov (okrem iného týkajúce sa zabezpečenia, cenotvorby a solventnosti dlžníkov) sa budú prijímať na základe komerčných kritérií.

(165) Fond HFSF zdôraznil, že zákon o HFSF a dohoda pred upísaním obsahujú vhodné záruky zamerané na zabezpečenie toho, aby existujúci súkromní akcionári nepodstupovali nadmerné riziko. Poukázal na prvky, ako je: i) vymenovanie zástupcov fondu HFSF ako nezávislých nevýkonných členov predstavenstva banky a ich prítomnosť vo výboroch; ii) vykonávanie hĺbkovej analýzy v banke fondom HFSF a iii) skutočnosť, že po konečnej rekapitalizácii budú jeho hlasovacie práva obmedzené, pokiaľ bude banka dodržiavať podmienky plánu reštrukturalizácie.

(166) Fond HFSF uviedol, že sú zavedené vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby si banky, v ktorých má fond HFSF účasť, medzi sebou nevymieňali obchodne citlivé informácie. Patrí medzi ne vymenúvanie rôznych zástupcov fondu HFSF pre tieto banky, mandáty určené týmto zástupcom, ktoré špecificky chránia pred tokom informácií od jedného zástupcu k druhému, a jasné interné pokyny pre týchto zástupcov, aby neprenášali obchodne citlivé informácie bánk. Fond HFSF okrem toho uviedol, že neuplatňuje svoje práva vo vzťahu k bankám spôsobom, ktorý by mohol brániť účinnej hospodárskej súťaži, obmedzovať ju, narúšať ju alebo ju výrazne zmenšovať či prekážať jej. Fond HFSF na záver uviedol, že na členov jeho predstavenstva a jeho zamestnancov sa vzťahujú prísne pravidlá dôvernosti a fiduciárne povinnosti a tieto osoby sú viazané ustanoveniami týkajúcimi sa služobného tajomstva, pokiaľ ide o jeho záležitosti.

6. POSÚDENIE POMOCI SÚVISIACEJ S NADOBUDNUTÍM BANKY ATE A GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK

6.1. POSÚDENIE POMOCI TÝKAJÚCEJ SA BANKY ATE

(167) Komisia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 58 a 108 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc a že sú v súlade s vnútorným trhom.

(168) Komisia v rozhodnutí o likvidácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 109 a 110 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej stanovila, že pomoc v prospech banky ATE je zlučiteľná s vnútorným trhom, len ak sa integrácia prenesených činností banky ATE vykonáva podľa plánu a ak plán reštrukturalizácie banky – ktorý zahŕňa prenesené činnosti banky ATE – umožňuje obnovenie jej dlhodobej životaschopnosti. Toto obnovenie dlhodobej životaschopnosti bude posúdené v oddiele 7.6.2.

(169) Komisia preto nemusí opätovne posudzovať uvedené opatrenia a potvrdzuje, že sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

6.2. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI TÝKAJÚCEJ SA GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK (OPATRENIE C)

6.2.1. Existencia a výška pomoci

(170) Komisia musí v súvislosti s opatrením C určiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa tohto ustanovenia štátna pomoc je akákoľvek pomoc poskytovaná z prostriedkov členského štátu v akejkoľvek podobe, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru tak, že ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(171) K rekapitalizácii banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR sa zaviazalo v marci 2013 počas postupu predkladania ponúk na nadobudnutie cyperských prenesených činností. Opatrenie sa preto poskytlo v marci 2013. Samotná rekapitalizácia sa uskutočnila v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (89).

(172) Rekapitalizáciu banky vykonal fond HFSF, čo je subjekt zriadený a financovaný Gréckom na podporu bánk, takže vyplatenie sa uskutočnilo s použitím štátnych prostriedkov.

(173) Pokiaľ ide o príjemcu štátnej pomoci, rekapitalizácia, ako je vysvetlené v odôvodnení 72, bola zameraná na pokrytie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia cyperských prenesených činností. Navyše rekapitalizácia bola k dispozícii pre akúkoľvek grécku banku, ktorá by nadobudla cyperské prenesené činnosti. V ponuke banky, ktorá bola predložená fondu HFSF na schválenie, bola zohľadnená rekapitalizácia zo strany fondu HFSF. V danom čase bolo k dispozícii veľmi málo kapitálu pre grécke banky a žiadna z nich by nekúpila cyperské prenesené činnosti bez prísľubu rekapitalizácie. Komisia preto za príjemcu štátnej pomoci, aj keď formálny príjemca kapitálu poskytnutého zo strany fondu HFSF je banka, považuje cyperské prenesené činnosti, pretože predmetné opatrenie umožnilo ich predaj gréckej banke. Bez rekapitalizácie banky by ich grécka banka nekúpila. Boli by ponechané v skupinách, ktoré majú obrovské problémy (Cyprus Popular Bank a Bank of Cyprus sa rušili s ohľadom na ich veľké kapitálové potreby), a preto by pravdepodobne skrachovali alebo by minimálne utrpeli veľký odlev vkladov. Komisia v súvislosti s existenciou výhody tiež poznamenáva, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF nie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve: v čase veľkej neistoty by súkromný investor pôsobiaci v normálnych trhových podmienkach nedal záväzok v budúcnosti vložiť veľkú sumu kapitálu do banky bez toho, žeby vopred poznal podmienky budúceho vloženia (to znamená emisnú cenu).

(174) Opatrenie je navyše prima facie selektívne, keďže sa uplatňuje výlučne na cyperské prenesené činnosti (z ktorých každá predstavuje podnik), a nie na iný podnik.

(175) Na záver cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, súťažia s inými bankami vrátane dcérskych spoločností zahraničných bánk, ktoré sú aktívne v Grécku alebo ktoré sa možno zaujímajú o vstup na grécky trh. Záchrana týchto činností preto narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(176) Komisia preto dospela k záveru, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Príjemca štátnej pomoci

(177) Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 173, Komisia považuje cyperské prenesené činnosti za príjemcu vyplatenia dlhopisov ENFS fondom HFSF.

(178) Ďalej, ako je vysvetlené v odôvodneniach 71 a 173, cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, musela z dôvodov finančnej stability, a najmä z dôvodu, že tri cyperské banky boli vo veľmi ťažkej situácii, nadobudnúť iná banka. Predaj cyperských prenesených činností a to, či tento predaj zahŕňa štátnu pomoc kupujúcemu, t. j. banke, by sa preto mali preskúmať na základe oddielu oznámenia o reštrukturalizácii (90) s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky.

(179) Centrálna banka Grécka sa na účely tohto predaja rozhodla obrátiť len na najväčšie domáce banky pôsobiace v Grécku, z ktorých len banka a dve ďalšie banky predložili nezáväzné ponuky. Banka je jediný záujemca, ktorý predložil platnú záväznú ponuku. Na základe obmedzenej skupiny kupujúcich, na ktorú sa centrálna banka Grécka obrátila, nemožno vylúčiť, že súťaž bola otvorená, keďže bolo opodstatnené neočakávať formálnu ponuku od iných investorov. Zahraničné banky prítomné v Grécku v danom čase v skutočnosti z dôvodu finančnej nestability gréckeho bankového systému, ktorý pre hlbokú a dlhú recesiu zaznamenal veľké straty z úverov, zrušili investície alebo sa práve išli zbaviť svojich gréckych činností (napr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Inými slovami, vystupovali z gréckeho trhu a nehľadali nové investičné príležitosti v Grécku. Okrem toho je logické predpokladať, že o tieto činnosti sa zaujíma len investor schopný rýchlo stabilizovať a oživiť nadobudnuté činnosti – t. j. veľká banková skupina. Na záver treba povedať, že na základe veľmi krátkeho časového rámca dostupného na uzavretie obchodu – ktorý určovala finančná kríza, v ktorej predávajúce banky pôsobili – bola účasť zahraničných bánk alebo iných typov investorov na predaji veľmi nepravdepodobná, keďže títo investori by pred predložením formálnej ponuky obvykle chceli vykonať hĺbkovú analýzu aktív ponúkaných na predaj.

(180) Komisia preto dospela k záveru, že predajná cena cyperských prenesených činností bola trhová cena a že možno vylúčiť pomoc v prospech kupujúceho, t. j. banky.

6.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti

(181) Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy je Komisia oprávnená vyhlásiť určitú pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je určená „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.

(182) Komisia uznala, že celosvetová finančná kríza môže spôsobiť vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu a že opatrenia na podporu bánk môžu napraviť túto poruchu. Je to potvrdené v oznámení o bankovníctve z roku 2008, v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o reštrukturalizácii. Komisia stále zastáva názor, že so zreteľom na opätovné objavenie napätia na finančných trhoch sú splnené požiadavky, na základe ktorých možno schváliť štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Komisia potvrdila tento názor prijatím oznámenia o predĺžení v roku 2011 (91) a oznámenia o bankovníctve v roku 2013 (92).

(183) Komisia so zreteľom na grécke hospodárstvo vo svojich rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky, ako aj vo svojich schváleniach opatrení štátnej pomoci, ktoré Grécko poskytlo v prospech jednotlivých bánk (93), uznala, že hrozí vážne narušenie gréckeho hospodárstva a že štátna podpora bánk je vhodná na nápravu tohto narušenia. Právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by preto mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

(184) Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.

(185) Podľa bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, aby bola pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí byť v súlade so všeobecnými kritériami zlučiteľnosti: a) vhodnosť: pomoc musí byť dobre cielená, aby ňou bolo možné účinne dosiahnuť cieľ nápravy vážnej poruchy fungovania hospodárstva. Nie je to tak, ak opatrenie nie je vhodné na napravenie poruchy; b) potreba: opatrenie pomoci musí byť svojím objemom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa. Preto musí byť v minimálnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie cieľa a musí byť vo forme, ktorá je najvhodnejšia na napravenie poruchy; c) primeranosť: pozitívne účinky opatrenia musia byť náležite porovnané s narušením hospodárskej súťaže, aby bolo narušenie obmedzené na minimum potrebné na dosiahnutie cieľov opatrenia.

(186) Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.

(187) V oznámení o rekapitalizácii je stanovené ďalšie usmernenie k úrovni odmien požadovaných pre štátne kapitálové injekcie.

(188) Na záver treba povedať, že Komisia v oznámení o reštrukturalizácii vysvetlila, ako bude posudzovať plány o reštrukturalizácii. Komisia vo svojom posúdení plánu reštrukturalizácie banky na základe oznámenia o reštrukturalizácii vezme do úvahy všetky opatrenia uvedené v tabuľke 11.

6.2.3. Súlad opatrenia pomoci C s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii

6.2.3.1. Vhodnosť

(189) Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, t. j. záväzok zo strany fondu HFSF rekapitalizovať banku vo výške 524 miliónov EUR, Komisia sa domnieva, že opatrenie je vhodné, pretože umožnilo predaj gréckych operácií troch cyperských bánk banke.

(190) Žiadna z gréckych bánk vrátane banky by v prípade neexistencie opatrenia nebola ochotná kúpiť cyperské prenesené činnosti v čase, keď žiadna banka mimo Grécka nebola ochotná vstúpiť na tento trh. Ak by cyperské prenesené činnosti neboli kúpené, tieto činnosti, a najmä vklady gréckych pobočiek by boli ohrozené. Opatrením sa preto zabezpečilo zachovanie finančnej stability v Grécku. Komisia sa na tomto základe domnieva, že opatrenie je vhodné ako pomoc na záchranu.

6.2.3.2. Potreba

(191) Opatrenie pomoci musí byť podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 svojím rozsahom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa opatrenia. Z toho vyplýva, že napríklad kapitálová injekcia musí mať minimálny rozsah potrebný na dosiahnutie tohto cieľa.

(192) Opatrenie pokrývalo v čase, keď bolo pre grécke banky veľmi ťažké nájsť kapitál, kapitálové potreby vyplývajúce zo zaplatenia kúpnej ceny za nadobudnutie cyperských prenesených činností, takže nadobudnutie sa mohlo realizovať.

(193) Komisia ďalej pozitívne hodnotí, že pomoc bola vo forme kapitálovej injekcie v rámci rekapitalizácie z jari 2013, keďže fond HFSF neposkytol banke grant, ale dostal kmeňové akcie za rovnakú hodnotu.

(194) Opatrenie je preto potrebné na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku.

6.2.3.3. Primeranosť

(195) Podporené činnosti boli predané po tom, čo grécke orgány spustili výzvu na predkladanie ponúk. Nadobudnuté činnosti sa v banke navyše rýchlo integrovali. Pomoc neumožnila, aby podporené činnosti zostali na trhu ako samostatní konkurenti.

(196) Výška pomoci bola okrem toho pomerne malá, pretože zodpovedá približne 3 % celkových čistých úverov cyperských prenesených činností (alebo približne 3 % ich rizikovo vážených aktív) (94).

(197) Komisia sa preto domnieva, že opatrenie bolo navrhnuté tak, aby minimalizovalo neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.

6.2.3.4. Záver o súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii

(198) Na základe analýzy v odôvodneniach 189 až 197 sa konštatuje, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR bola vhodná, potrebná na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku a bola navrhnutá tak, aby minimalizovala neprimerané narušenie hospodárskej súťaže, a je v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii.

6.2.4. Súlad opatrenia pomoci s oznámením o reštrukturalizácii

(199) Ako je vysvetlené v odôvodnení 178, na predaj cyperských prenesených činností sa vzťahuje oddiel oznámenia o reštrukturalizácii s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky. Podľa bodu 17 oznámenia o reštrukturalizácii sa v prípade predaja banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii musia dodržiavať požiadavky životaschopnosti, vlastného príspevku a obmedzenia týkajúce sa narúšania hospodárskej súťaže.

6.2.4.1. Dlhodobá životaschopnosť cyperských prenesených činností dosiahnutá predajom

(200) V bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že predaj banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti, ak je kupujúci životaschopný a je schopný zniesť prevzatie banky v ťažkostiach a môže pomôcť obnoviť dôveru trhu.

(201) Banka úspešne integrovala cyperské prenesené činnosti. Ako je uvedené v oddiele 7.6, banka sa môže na základe svojho plánu reštrukturalizácie považovať za životaschopný subjekt. V dôsledku toho umožňuje skutočnosť, že cyperské prenesené činnosti boli prevedené na banku, obnovenie ich dlhodobej životaschopnosti.

6.2.4.2. Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia

(202) Pokiaľ ide o príspevok akcionárov troch cyperských bánk na náklady na reštrukturalizáciu, Komisia poznamenáva, že tri cyperské banky nepredali cyperské prenesené činnosti za ich účtovnú hodnotu, ale za hodnotu upravenú podľa správy PIMCO. Navyše tri cyperské banky previedli banke aj po vykonanej úprave viac aktív ako pasív. Takže bolo dosiahnuté dostatočné rozdelenie zaťaženia medzi akcionárov, pretože stratu hodnoty cyperských prenesených činností znášali ich predávajúci.

6.2.4.3. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže

(203) Pokiaľ ide o opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, v bode 30 oznámenia o reštrukturalizácii je stanovené: „Pre Komisiu je východiskovým bodom posúdenie potreby takýchto opatrení, veľkosť, rozsah a dosah aktivít, ktoré by predmetná banka mala v prípade uskutočnenia hodnoverného reštrukturalizačného plánu… Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé od sumy pomoci a podmienok a okolností, za akých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.“

(204) Ako je opísané v odôvodnení 196, suma pomoci zodpovedá približne 3 % rizikovo vážených aktív cyperských prenesených činností. Komisia ju preto považuje za pomerne malú so zreteľom na to, že táto suma umožnila predaj cyperských prenesených činností, a ako je vysvetlené v odôvodnení 190, zabezpečila zachovanie finančnej stability v Grécku.

(205) Grécke pobočky prestali po predaji cyperských prenesených činností existovať ako samostatní konkurenti, pretože boli úplne integrované do banky.

(206) Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na pomerne malú sumu pomoci pre cyperské prenesené činnosti a so zreteľom na skutočnosť, že už nebudú existovať ako samostatní konkurenti, nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.

6.2.4.4. Záver o súlade s oznámením o reštrukturalizácii

(207) Na základe analýzy v odôvodneniach 199 až 206 sa dospelo k záveru, že predaj cyperských prenesených činností a ich integrácia do banky zabezpečujú v súlade s oznámením o reštrukturalizácii ich dlhodobú životaschopnosť, že pomoc je obmedzená na potrebné minimum a že nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.

(208) Rekapitalizácia banky vo výške 524 miliónov EUR zo strany fondu HFSF by sa preto mala vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

7. POSÚDENIE POMOCI POSKYTNUTEJ BANKE

7.1. EXISTENCIA A VÝŠKA POMOCI

(209) Komisia musí určiť existenciu štátnej pomoci v prospech banky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

7.1.1. Existencia pomoci v opatreniach poskytnutých v rámci programu podpory pre grécke banky

7.1.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)

(210) Komisia už v rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky (95) určila, že podpora likvidity poskytnutá v rámci programu predstavuje pomoc. Banka vydala v roku 2011 dlhopisy zaručené štátom v celkovej výške 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj 1 289 miliónov EUR štátnych dlhopisov. Na konci marca 2014 bola nesplatená suma dlhopisov zaručených štátom a štátnych dlhopisov príslušne 9,9 miliardy EUR a 1 024 miliónov EUR (96). Budúca podpora likvidity poskytnutá v rámci programu podpory pre grécke banky by takisto predstavovala pomoc.

7.1.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)

(211) Komisia už v rozhodnutí z 19. novembra 2008 o programe podpory pre grécke banky určila, že rekapitalizácia, ktorá sa má poskytnúť v rámci tohto opatrenia rekapitalizácie, predstavuje pomoc. Banka prijala 750 miliónov EUR vo forme prioritných akcií, čo predstavuje 2,1 % rizikovo vážených aktív banky (97).

7.1.2. Existencia pomoci v štátom zaručenom poskytovaní ELA (opatrenie L2)

(212) Komisia v bode 51 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 vysvetlila, že poskytnutie prostriedkov centrálnej banky finančným inštitúciám nepredstavuje pomoc, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky: podmienka týkajúca sa solventnosti finančnej inštitúcie, facilita je zabezpečená kolaterálom, finančnej inštitúcii je účtovaný úrok a nie je tam protizáruka štátu. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté banke nie je v súlade s týmito štyrmi kumulatívnymi podmienkami najmä preto, že je štátom zaručené a poskytuje sa v spojení s inými podpornými opatreniami, nemožno vyvodiť záver, že štátom zaručené poskytovanie ELA nepredstavuje štátnu pomoc.

(213) Štátom zaručené poskytovanie ELA spĺňa požiadavky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé, keďže toto opatrenie zahŕňa štátnu záruku v prospech centrálnej banky Grécka, prípadnú stratu znáša štát. Opatrenie preto zahŕňa štátne prostriedky. ELA umožňuje bankám získať financovanie v čase, keď nemajú prístup k trhu s veľkoobchodným financovaním a k bežným operáciám refinancovania Eurosystému. Štátom zaručeným poskytovaním ELA sa teda banke poskytuje výhoda. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA je obmedzené na bankový sektor, opatrenie je selektívne. Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA umožňuje banke naďalej pôsobiť na trhu a zabraňuje jej krachu a odchodu z trhu, narúša hospodársku súťaž. Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, výhoda poskytnutá banke ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(214) Komisia sa na základe uvedeného domnieva, že štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2) predstavuje štátnu pomoc. Výška štátom zaručeného poskytovania ELA v priebehu času kolíše. K 31. decembru 2012 dosahovalo približne sumu 31,4 miliardy EUR. Po prudkom poklese v roku 2013 bolo na konci daného roka vo výške len 750 miliónov EUR.

7.1.3. Existencia pomoci v opatreniach poskytovaných prostredníctvom fondu HFSF

7.1.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)

(215) Komisia v oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus už skonštatovala, že prvá preklenovacia rekapitalizácia predstavuje štátnu pomoc. Prijatý kapitál dosahoval výšku 4,7 miliardy EUR.

7.1.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)

(216) Opatrenie B2 sa realizovalo s prostriedkami fondu HFSF, ktoré, ako je vysvetlené v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus, zahŕňajú štátne zdroje.

(217) Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrením B2 sa zvýšil podiel kapitálu banky na úroveň, ktorá jej umožňuje naďalej fungovať na trhu a mať prístup k financovaniu Eurosystému. Okrem toho odmenu opatrenia B2 tvorili vzniknuté úroky z obligácií ENFS a ďalší poplatok vo výške 1 %. Keďže táto odmena je zjavne nižšia ako odmena za podobné kapitálové nástroje na trhu, banke by sa určite nepodarilo za takýchto podmienok získať na trhu kapitál. Opatrenie B2 poskytuje teda banke výhodu zo štátnych zdrojov. Pretože opatrenie bolo poskytnuté k dispozícii len banke, jeho povaha je selektívna.

(218) Pozícia banky bola posilnená v dôsledku opatrenia B2, pretože banke boli poskytnuté finančné prostriedky potrebné na splnenie kapitálových požiadaviek, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže. Keďže banka je aktívna na bankových trhoch v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B2 ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

(219) Komisia sa domnieva, že opatrenie B2 predstavuje štátnu pomoc. Vnútroštátne orgány ho oznámili ako pomoc. Prijatý kapitál bol vo výške 1 553 miliárd EUR.

7.1.3.3. Záväzný prísľub (opatrenie B3)

(220) Fond HFSF sa opatrením B3 zaviazal poskytnúť dodatočný kapitál potrebný na dokončenie rekapitalizácie banky do výšky požadovanej centrálnou bankou Grécka v rámci stresového testu z roku 2012. Fond HFSF dostáva svoje zdroje od štátu. Prísľubom sa preto viažu štátne prostriedky. Okolnosti, za akých môže fond HFSF poskytnúť finančným inštitúciám podporu, sú zákonom presne definované a obmedzené. Preto možno využitie týchto štátnych zdrojov pričítať štátu. Fond HFSF sa zaviazal poskytnúť ďalší kapitál do výšky 1 082 miliónov EUR.

(221) Záväzným prísľubom sa banke poskytla výhoda, pretože to vkladateľom poskytlo dôveru, že banka bude schopná získať celú sumu kapitálu, ktorý potrebuje, t. j. fond HFSF poskytne kapitál, ak sa ho banke nepodarilo získať na trhu. Tento prísľub uľahčil aj získanie súkromného kapitálu na trhu, pretože investori mali istotu, že ak banka nenájde časť kapitálu na trhu, fond HFSF jej ho poskytne. Žiadny súkromný investor by sa nepodujal dať prísľub predtým, ako by poznal podmienky rekapitalizácie, a banka v tom čase nemala prístup ku kapitálovým trhom. Táto výhoda je selektívna, pretože nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku.

(222) Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B3 pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž.

(223) Opatrenie B3 preto predstavuje pomoc a grécke orgány ho oznámili ako štátnu pomoc.

7.1.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 na pokrytie kapitálových potrieb stresového testu z roku 2013 (opatrenie B4)

(224) Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013, ktorá mala pokryť kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (opatrenie B4), je čiastočná konverzia prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) na trvalú rekapitalizáciu vo výške 5 891 EUR vo forme kmeňových akcií. Pretože opatrenie B4 je čiastočnou konverziou už poskytnutej pomoci, stále zahŕňa štátne zdroje, nezvyšuje však nominálnu výšku pomoci. Pre danú nominálnu výšku pomoci však zvyšuje výhodu banky (a preto narúša hospodársku súťaž), pretože to je stála rekapitalizácia, a nie dočasná rekapitalizácia ako v prípade opatrení B1 a B2.

(225) Komisia poznamenáva, že táto podpora nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku. Pokiaľ ide o narúšanie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia poznamenáva, že pomoc umožnila banke napríklad vykonávať operácie v iných členských štátoch. Likvidácia banky by viedla k ukončeniu jej činností v zahraničí, a to prostredníctvom likvidácie týchto činností alebo prostredníctvom predaja. Okrem toho v Grécku pôsobili určité banky z iných členských štátov. Opatrenie teda narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie B4 predstavuje štátnu pomoc.

7.1.3.5. Záver o opatreniach B1, B2, B3 a B4

(226) Opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška štátnej pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 je 7 335 miliónov EUR. Ako je uvedené v oddiele 7.1.3.3, pretože banka v rámci rekapitalizácie z jari 2013 prilákala súkromný kapitál vo výške 1 444 miliónov EUR, len časť prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) bola premenená na trvalú rekapitalizáciu (opatrenie B4). Ďalší kapitál vo výške 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3), ktorý HFSF prisľúbil, nebol potrebný, takže nebol vyplatený. Výška vyplatenej štátnej pomoci bola teda len súčtom prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, t. j. 6 253 miliónov EUR, a časť tejto pomoci bola splatená do šiestich mesiacov v priebehu rekapitalizácie z jari 2013 (opatrenie B4), lebo súkromná účasť presiahla výšku prísľubu.

(227) V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii je uvedené, že Komisia musí okrem absolútnej výšky pomoci zohľadniť pomoc „vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky“. Opatrenia B1, B2 a B3 boli poskytnuté v priebehu jedného roka, od apríla 2012 do mája 2013. Rizikovo vážené aktíva banky sa počas tohto obdobia v dôsledku za sebou nasledujúcich nadobudnutiach veľmi zvýšili. Preto vyplýva otázka, ktorá výška rizikovo vážených aktív by sa mala použiť, a konkrétnejšie, či by sa štátna pomoc mala posudzovať v porovnaní s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na začiatku obdobia, alebo s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na konci obdobia. Cieľom opatrení B1, B2 a B3 je pokryť kapitálovú potrebu, ktorú centrálna banka Grécka určila v marci 2012 (stresový test z roku 2012). Inými slovami, kapitálové potreby, ktoré mali tieto opatrenia štátnej podpory pokryť, existovali už v marci 2012. Komisia sa preto domnieva, že výška pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 by sa mala porovnávať s rizikovo váženými aktívami banky k 31. marcu 2012. Treba tiež pripomenúť, že centrálna banka Grécka po marci 2012 a do rekapitalizácie z jari 2013 nebrala do úvahy nadobudnutia, ktoré realizovali grécke banky, na upravenie ich kapitálových potrieb smerom nahor alebo nadol. Tento prvok ďalej dokazuje, že opatrenia B1, B2 a B3 boli opatreniami pomoci súvisiacimi s okruhom banky, pretože existovali k 31. marcu 2012.

(228) Pomoc poskytnutá banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) a prísľubu daného fondom HFSF (opatrenie B3), t. j. 7 335 miliónov EUR alebo 21,5 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.

(229) Pomoc vyplatená banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2), t. j. 6 253 miliónov EUR alebo 18,4 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.

(230) Pretože banke sa podarilo prilákať súkromný kapitál, suma, ktorú fond HFSF nakoniec vložil do banky vo forme kmeňových akcií, bola vo výške 5 891 miliónov EUR, čo predstavuje 17,3 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.

7.1.4. Záver o existencii a celkovej výške pomoci prijatej bankou

(231) Opatrenia A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Tieto opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 11. Tabuľka 11 Prehľad celkovej pomoci, ktorú banka prijala Ref. Opatrenie Typ opatrenia Výška pomoci Pomoc/rizikovo vážené aktíva A Prioritné akcie kapitálová podpora 750 miliónov EUR 2,1 % B1 B2 B3 Prvá preklenovacia rekapitalizácia Druhá preklenovacia rekapitalizácia Záväzný prísľub kapitálová podpora 4 700 miliónov EUR 1 553 miliónov EUR 1 082 miliónov EUR 13,8 % 4,5 % 3,2 % Celková kapitálová podpora poskytnutá banke A + B1 + B2 + B3 8 085 miliónov EUR 23,7 % Celková pomoc vyplatená banke A + B1 + B2 7 003 miliónov EUR 21,6 % B4 Rekapitalizácia kapitálová podpora 5 891 miliónov EUR 17,3 % Celková kapitálová podpora vyplatená banke bez pomoci vrátenej do 6 mesiacov 6 641 miliónov EUR 19,4 % Ref. Opatrenie Typ opatrenia Nominálna suma pomoci L1 Podpora likvidity záruka dlžobný úpis záruky: 9,9 miliardy EUR dlžobné úpisy: 1,3 miliardy EUR L2 Štátom zaručené poskytovanie ELA financovanie a záruka 31,4 miliardy EUR Celková podpora likvidity poskytnutá banke 42,6 miliardy EUR

7.2. PRÁVNY ZÁKLAD NA POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI

(232) Ako sa konštatuje v odôvodnení 183, právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy (98).

(233) Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.

(234) Usmernenie pre rekapitalizačné opatrenia sú uvedené v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011.

(235) V oznámení o reštrukturalizácii je vymedzený prístup, ktorý Komisia zaujala k posudzovaniu plánov reštrukturalizácie, najmä potreby návratu k životaschopnosti, s cieľom zabezpečiť riadny príspevok od príjemcu a obmedziť narúšanie hospodárskej súťaže.

(236) Tento rámec bol doplnený oznámením o bankovníctve z roku 2013, ktoré sa vzťahuje na opatrenia pomoci oznámené alebo poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013.

7.2.1. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti podpory likvidity pre banku (opatrenie L1)

(237) Podpora likvidity, ktorú už banka prijala, bola definitívne schválená v rozhodnutiach o schválení opatrení v rámci programu podpory pre grécke banky a ich zmien a predĺžení nasledujúcich za sebou (99). Akákoľvek budúca podpora likvidity pre banku sa bude musieť poskytnúť v rámci schémy, ktorú riadne schváli Komisia. Komisia bude musieť podmienky takejto pomoci schváliť pred jej poskytnutím, a preto sa nemusí v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať.

7.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti prioritných akcií (opatrenie A)

(238) Rekapitalizácia poskytnutá v roku 2009 vo forme prioritných akcií (opatrenie A) bola poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky, ktorý bol schválený v roku 2008 na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008. Preto sa nemusí opätovne posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a musí sa posudzovať len na základe oznámenia o reštrukturalizácii.

7.2.3. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2)

(239) Zlučiteľnosť štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2) by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Na akékoľvek štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013 sa vzťahuje oznámenie o bankovníctve z roku 2013.

7.2.4. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)

(240) Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), najmä pokiaľ ide o odmeny, by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia B1 s týmito oznámeniami. Pretože tieto opatrenia boli vykonané pred 1. augustom 2013, nevzťahuje sa na ne oznámenie o bankovníctve z roku 2013. Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) by sa mala posudzovať aj v rámci oznámenia o reštrukturalizácii.

7.3. SÚLAD OPATRENIA L2 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII A OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011

(241) Aby mohla byť pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, potrebu a primeranosť.

(242) Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným trhom a stali sa úplne závislé od financovania centrálnej banky (ako je uvedené v odôvodnení 37) a keďže banka si nemohla požičať dostatočný objem prostriedkov prostredníctvom štandardných operácií refinancovania, banka využila štátom zaručené poskytovanie ELA na získanie dostatočnej likvidity, čím zabránila svojmu zlyhaniu. Komisia považuje opatrenie L2 za vhodný mechanizmus na nápravu vážneho narušenia, ktoré by spôsobilo zlyhanie banky.

(243) Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA spôsobuje banke pomerne vysoké náklady na financovanie, banka má dostatočný stimul na ukončenie využívania tohto zdroja financovania na rozvoj svojich činností. Banka musela zaplatiť úrok o […] bázických bodov vyšší ako v prípade štandardných operácií refinancovania v rámci Eurosystému. Banka musela okrem toho štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov. Celkové náklady na štátom zaručené poskytovanie ELA pre banku sú v dôsledku toho omnoho vyššie ako normálne náklady na refinancovanie ECB. Najmä rozdiel medzi nákladmi na štátom zaručené poskytovanie ELA a normálnymi nákladmi na refinancovanie ECB je vyšší ako výška poplatku za záruku, ktorá sa požaduje v oznámení o predĺžení z roku 2011. Preto sa celková odmena účtovaná štátom môže považovať za dostatočnú. Pokiaľ ide o výšku štátom zaručeného poskytovania ELA, centrálna banka Grécka a ECB ju pravidelne skúmajú na základe skutočných potrieb banky. Starostlivo sledujú jej využitie a zabezpečujú, aby bola obmedzená na potrebné minimum. Opatrenie L2 preto banke neposkytuje prílišnú likviditu, ktorú by mohla použiť na finančné aktivity narúšajúce hospodársku súťaž. Je obmedzená na minimálnu potrebnú výšku.

(244) Takáto dôkladná kontrola používania štátom zaručeného poskytovania ELA a pravidelné overovanie, či je jej použitie obmedzené na minimum, zabezpečujú tiež, aby likvidita bola primeraná a neviedla k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia tiež poznamenáva, že Grécko sa zaviazalo, že banka bude vykonávať plán reštrukturalizácie na zníženie s