ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(24)

Oživenie hospodárskeho rastu si bude v nadchádzajúcich rokoch vyžadovať politické úsilie a cielené investície, ktoré Slovensku umožnia, aby využilo príležitosti na vytvorenie udržateľnejšieho hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou. Pri tomto úsilí by sa mali zohľadniť regionálne rozdiely. Prioritné oblasti ďalšieho úsilia, ktoré boli identifikované v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovenska, zahŕňajú zníženie energetickej náročnosti priemyslu, podporu riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Priaznivejšie regulačné prostredie by mohlo pomôcť zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na dodávke energie. Slovensku by prospelo, ak by urýchlilo vykonávanie akčného plánu transformácie regiónu Horná Nitra, presmerovalo finančné prostriedky do riešení pre celý región a využilo túto možnosť na to, aby postupne prestalo využívať uhlie. Na ceste k udržateľnému hospodárskemu rastu môže Slovensku pomôcť zníženie znečistenia ovzdušia spôsobeného spaľovaním tuhého paliva a rastúcimi emisiami z dopravy, zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania odpadu, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, podpora projektov v oblasti inteligentných sietí a posun priemyslu smerom ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovensku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovensku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(21)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.
(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem, čo by pomohlo aj pri transformácii priemyslu. Ako sa uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) na obdobie 2021 – 2030, Belgicko má značné investičné potreby v oblasti udržateľnej dopravy, najmä pri riešení otázok preťaženia dopravy a elektrickej mobility. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 ohlásili belgické regióny významné viacročné plány dopravnej infraštruktúry. Uskutočňujú sa veľké investície do prímestskej železničnej dopravy okolo Bruselu, návestí a prístavných a cezhraničných železničných spojení. Významne sa investuje aj do infraštruktúry metra, ako aj električkovej a autobusovej dopravy v Bruseli. V rámci NEKP sa určili aj dôležité investičné potreby v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a flexibilnej výroby elektrickej energie, energetických prepojení, inteligentných sietí, skladovania a energetickej efektívnosti s cieľom splniť európske ciele v oblasti energetiky a klímy, dodržať právny záväzok Belgicka úplne prestať využívať jadrovú energiu do roku 2025 a zrenovovať 80 % fondu budov, ktoré boli postavené pred zavedením energetických noriem. Na rozdiel od relatívne vysokej intenzity súkromného výskumu a vývoja je intenzita verejného výskumu a vývoja stále mierne nižšia než vo väčšine členských štátov s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Belgicko sa vystavuje riziku, že bude pri zavádzaní technológie 5G zaostávať, keďže neplánuje prideliť prvé pásma 5G v rámci lehôt stanovených v právnych predpisoch Únie. Belgické orgány v marci 2020 spustili verejné konzultácie v súvislosti s dočasnými národnými licenciami na dostupné frekvenčné spektrum v hodnote 200 MHz v pásme 3,6 až 3,8 GHz ako dočasné riešenie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Belgicku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Belgicku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(24)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Poľské hospodárstvo sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a kvalita ovzdušia je jedna z najnižších v Únii, čo je zdrojom zásadných obáv v oblasti životného prostredia a zdravia. Preto je nevyhnutné, aby sa naplánovali a prijali ambiciózne opatrenia zamerané na včasnú transformáciu energetiky na čistú energiu v súlade s európskou zelenou dohodou a národným energetickým a klimatickým plánom. Hoci je budovanie optických sietí v Poľsku nad priemerom Únie a v predchádzajúcich rokoch sa dosiahol značný pokrok vo využívaní ultrarýchleho a mobilného širokopásmového pripojenia, Poľsko stále ani zďaleka neplní svoje ciele v oblasti pripojiteľnosti. Oživenie by sa dalo ďalej podporiť rozsiahlymi investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť prepojenosť medzi okrajovými oblasťami a centrami hospodárskej činnosti. S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Celkové výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP sú stále pod priemerom Únie a napriek viditeľnému pokroku vo viacerých častiach súboru politík týkajúceho sa inovačného ekosystému krajiny je jednou z rozhodujúcich prekážok, ktorým Poľsko čelí na ceste k posilneniu inovácií, naďalej spolupráca medzi vedeckou oblasťou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Poľsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Poľsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(24)

Oživenie gréckeho hospodárstva si bude vyžadovať, aby krajina riešila aj niektoré dlhodobé nedostatky a využila potenciálne budúce príležitosti. Medzi sektory, do ktorých je potrebné najviac investovať, patrí doprava a logistika, pričom podpora je potrebná najmä v oblasti železničnej dopravy, cestnej bezpečnosti a modernizácie intermodálnych uzlov, ale patrí sem aj sektor nakladania s tuhým odpadom a sektor nakladania s komunálnymi odpadovými vodami, do ktorých treba nasmerovať environmentálne udržateľné investície. Transformácia Grécka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle a dlhodobé súkromné aj verejné investície. Plánované investície, napríklad malé projekty v oblasti energetickej efektívnosti, renovácie budov a projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli realizovať skôr, čo by prispelo k oživeniu hospodárstva v období po pandémii COVID-19. V rámci prípravných prác v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie sa môžu využiť investície, ktoré členské štáty plánujú realizovať v rámci národných energetických a klimatických plánov, zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Súvisiace investície by mohli zahŕňať cezhraničné prepojenia na dovoz a vývoz energie medzi susediacimi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky energie pre ľudí a podniky v Grécku a opatrenia na zabezpečenie spravodlivej transformácie regiónov, ktorých sa najviac dotýka ambiciózny plán Grécka postupne sa vzdať výroby energie z lignitu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Grécku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Grécku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
3.

Pri vymedzovaní relevantných geografických trhov na svojom území v súlade s článkom 64 ods. 3 kódexu by mali národné regulačné orgány vykonať podrobnú analýzu zastupiteľnosti na strane dopytu a ponuky, pričom by mali vychádzať z vhodnej geografickej jednotky a zoskupiť jednotky, ktoré vykazujú podobné podmienky hospodárskej súťaže. Posudzovanie podmienok hospodárskej súťaže by sa malo zameriavať na budúcnosť a malo by byť okrem iného založené na počte a charakteristikách konkurenčných sietí, rozložení a trendoch podielov na trhu, cenách a vzoroch správania.
2.

Všetky členské štáty by mali najmä vykonať body 19 až 21 odporúčania (EÚ) 2020/1475 týkajúce sa spoločného rámca, pokiaľ ide o možné opatrenia pre cestujúcich prichádzajúcich z rizikovejších oblastí. Členské štáty by zároveň vzhľadom na zásadu predbežnej opatrnosti mali až do odvolania odrádzať občanov od všetkých ciest do Spojeného kráľovstva a z neho, ktoré nie sú nevyhnutné. V súlade s odporúčaním (EÚ) 2020/1475 by však od ďalších dočasných obmedzení mali byť oslobodené nasledujúce skupiny cestujúcich, a to pod podmienkou, že v lehote najviac 72 hodín pre odchodom podstúpia test RT-PCR alebo prípadne rýchly antigénový test, alebo že dodržia desaťdňovú karanténu a na desiaty deň podstúpia test RT-PCR, ktorého výsledok bude negatívny: a) občania Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ a štátni príslušníci tretích krajín, ktorí na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a uvedenými tretími krajinami na strane druhej požívajú práva voľného pohybu, ktoré sú rovnocenné s právami občanov Únie, cestujúci do svojho členského štátu alebo do krajiny, ktorej sú štátnymi príslušníkmi; b) občania Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ, štátni príslušníci tretích krajín, ktorí na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a uvedenými tretími krajinami na strane druhej požívajú práva voľného pohybu, ktoré sú rovnocenné s právami občanov Únie, a štátni príslušníci Spojeného kráľovstva, cestujúci do svojho členského štátu alebo do krajiny, v ktorej majú pobyt; c) štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom na základe smernice o dlhodobom pobyte, osoby, ktorých právo na pobyt je odvodené z iných smerníc EÚ, vnútroštátnych právnych predpisov alebo ktoré sú držiteľmi vnútroštátnych dlhodobých víz, cestujúci do svojho členského štátu, v ktorom majú pobyt; d) rodinní príslušníci osôb uvedených v písmenách a) až c).
(1)

Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052 zo 16. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144 z 30. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186 zo 7. augusta 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551 z 22. októbra 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5).
1)

zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia vo veku do 30 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia formálneho vzdelávania, v súlade so zásadou 4 Európskeho piliera sociálnych práv. Východiskový bod pre poskytnutie ponuky pre mladú osobu v rámci záruky pre mladých ľudí by mala byť registrácia tejto mladej osoby u poskytovateľa záruky pre mladých ľudí. Systémy záruky pre mladých ľudí by sa mali zakladať na nasledujúcich usmerneniach, ktoré sú štruktúrované do štyroch fáz (mapovanie, osvetová činnosť, príprava a ponuka), a mali by byť organizované v súlade s národnými, regionálnymi a miestnymi podmienkami, pričom by sa v nich malo zohľadňovať i pohlavie a rozdielnosť mladých ľudí, ktorým sú určené:
5.

Ak nie sú k dispozícii dostatočné kapacity, členské štáty by mali ako prioritu určiť testovanie osôb so symptómami, aké sa prejavujú pri COVID-19, a to vrátane miernych symptómov a predovšetkým osôb so symptómom akútnej respiračnej infekcie. Podľa možností by sa tieto testy mali skombinovať s testami na influenzu a iné respiračné ochorenia, napr. prostredníctvom multiplexových alebo iných relevantných skúšok. Kritériá určovania priorít pri testovaní by mali byť objektívne a mali by sa uplatňovať nediskriminujúcim spôsobom.
(6)

Členské štáty musia vo svojich národných energetických a klimatických plánoch posúdiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou. V prípade, že členský štát zistí, že má významný počet domácností žijúcich v energetickej chudobe, mal by do svojho plánu zahrnúť národný cieľ zníženia energetickej chudoby, ako aj politiky a opatrenia na jeho dosiahnutie. V kontexte piatej správy o stave energetickej únie Komisia uverejnila pracovné dokumenty útvarov Komisie pre každý členský štát, ktoré obsahujú jednotlivé posúdenia každého konečného národného energetického a klimatického plánu. V týchto pracovných dokumentoch útvarov Komisie sa takisto posudzuje, ako sa v konečných plánoch zohľadnili súvisiace odporúčania Komisie z roku 2019, a to aj v súvislosti s energetickou chudobou, a sú v nich zahrnuté usmernenia týkajúce sa vykonávania národného energetického a klimatického plánu.
(3)

Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa zo zoznamu mali vypustiť Kanada, Gruzínsko a Tunisko a mal by sa naň doplniť Singapur. Malo by sa tiež objasniť, že pod podmienkou potvrdenia vzájomnosti by malo byť možné cestovať do OAO Hongkong a OAO Macao.
14.

Členské štáty, ktoré majú v úmysle na základe svojich rozhodovacích postupov uplatniť obmedzenia na osoby cestujúce do oblasti alebo z oblasti, ktorá nie je označená ako „zelená“ podľa bodu 10, by mali pred nadobudnutím účinnosti opatrení najprv informovať dotknutý členský štát. Osobitná pozornosť by sa mala venovať cezhraničnej spolupráci, najvzdialenejším regiónom, exklávam a geograficky izolovaným oblastiam. Pred nadobudnutím účinnosti by sa mali o uvedenom úmysle informovať aj ostatné členské štáty a Komisia. Ak je to možné, informácie by sa mali poskytnúť 48 hodín vopred. Na informovanie ostatných členských štátov a Komisie by členské štáty mali využívať existujúce komunikačné siete vrátane siete integrovanej politickej reakcie na krízu (ďalej len „IPCR“). Kontaktné miesta IPCR by mali zabezpečiť, aby sa informácie bezodkladne postúpili ich príslušným orgánom.
(28)

K ďalším formám komunitného sponzorstva (okrem presídlenia), ktoré môžu slúžiť ako model, patrí to, čo niektoré členské štáty a súkromné organizácie nazývajú „humanitárne koridory“, teda model komunitného sponzorstva, ktorý momentálne uplatňujú náboženské organizácie v Taliansku, Francúzsku a Belgicku v spolupráci s príslušnými národnými vládami. Podľa tohto modelu sú súkromní sponzori zapojení do všetkých fáz prijímacieho procesu, a to od identifikácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, až po ich transfer do príslušného členského štátu. Zároveň zodpovedajú za prijatie a integráciu týchto osôb a znášajú súvisiace náklady. Od roku 2016 prišlo takýmto spôsobom do Európy, predovšetkým do Talianska a Francúzska, viac ako 2 700 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Podrobné pravidlá spolupráce medzi štátom a súkromnými sponzormi sú často stanovené v memorande o porozumení.
(10)

Treba pripomenúť, že dohovor SAR ukladá zmluvným stranám povinnosť zúčastňovať sa na rozvoji pátracích a záchranných služieb a prijímať naliehavé opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa potrebná pomoc poskytla každej osobe, ktorá je, resp. sa zdá, že je v núdzi na mori; príslušné strany by mali svoju činnosť koordinovať a vzájomne spolupracovať, aby boli osoby, ktorým bola poskytnutá pomoc, vylodené z lode poskytujúcej pomoc a dopravené na bezpečné miesto ihneď, ako je to reálne možné. V súlade s usmerneniami IMO o zaobchádzaní s osobami zachránenými na mori by sa pri výbere bezpečného miesta na vylodenie mali vziať do úvahy rôzne dôležité faktory a osobitné okolnosti každého prípadu. V prípade žiadateľov o azyl a utečencov zachránených na mori by sa okrem iného mala vziať do úvahy potreba vyhnúť sa vyloďovaniu na územiach, kde by boli ohrozené životy a slobody osôb, ktoré majú údajne opodstatnené obavy z prenasledovania. Okrem toho sa v usmerneniach IMO vyžaduje, aby zodpovedné štátne orgány vynaložili maximálne úsilie na urýchlenie procesu vylodenia osôb, ktoré ostali nažive, hoci sa v nich zároveň zdôrazňuje, že v niektorých prípadoch môže v dôsledku potrebnej koordinácie dochádzať k nevyhnutnému zdržaniu.
(29)

Na tento účel by členské štáty mali prispieť k súboru najlepších postupov a dohodnúť sa na ňom v úzkej spolupráci s Komisiou a s podporou skupiny pre politiku rádiového frekvenčného spektra, pričom by sa tieto postupy mali vzťahovať na dôležité inovačné príklady v sektoroch hospodárstva s cezhraničným rozmerom, ako je cestná a železničná doprava (vrátane cezhraničných koridorov na kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu) či inteligentné továrne. Takéto praktiky by mohli profitovať z výsledkov pilotných projektov financovaných zo zdrojov EÚ a pokusov vo vertikálnych sektoroch vrátane cezhraničných koridorov 5G. V rámci takýchto postupov by sa mali určiť relevantné spoločné frekvenčné rozsahy, režimy udeľovania povolení a podmienky pre prevádzkovateľov na účely poskytovania špecializovaných (sektorových) bezdrôtových služieb. Spoločné režimy udeľovania povolení by mohli byť zamerané na individuálne povolenia pre prevádzkovateľov a odvetvové zainteresované strany vrátane otázky spoločného používania spektra. Spoločné podmienky povoľovania by mohli byť zamerané na zavádzanie, kvalitu služby, spoločné používanie spektra, koexistenciu bezdrôtových systémov, hromadenie frekvenčného spektra, kybernetickú bezpečnosť, vyrokované dohody medzi mobilnými operátormi a priemyselnými aktérmi, ako aj opatrenia na ochranu komunikácií potrebných pre leteckú dopravu. Z tohto hľadiska by skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra mala pomáhať Komisii pri určovaní, či je potrebné udeliť mandát Európskej konferencii poštových a telekomunikačných administratív na vypracovanie harmonizovaných technických podmienok na používanie spektra.
(22)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, celkové emisie skleníkových plynov v Litve sa od roku 2010 v podstate nezmenili. Produktivita zdrojov v Litve je jedna z najnižších v Únii a aj cirkulárne (druhotné) využívanie materiálov je výrazne pod priemerom Únie. V súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Litvy by k dekarbonizácii hospodárstva výrazne prispelo zlepšenie energetickej hospodárnosti budov vďaka energetickej efektívnosti a riešeniam využívajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov, modernizácia vykurovacích systémov a zlepšenie udržateľnosti odvetvia dopravy. Adresné verejné a súkromné investície zamerané na riešenie týchto problémov a ďalšie investície s významným vplyvom na životné prostredie a zdravie môžu podporiť rast a odolnosť a pomôcť zabezpečiť udržateľné oživenie po tejto kríze. Investície, ktoré už boli naplánované, umožňujú rýchlo identifikovať projekty, ktoré by sa dali prednostne realizovať, a prispieť tak k hospodárskemu oživeniu, napríklad v oblasti obnovy budov a energie z obnoviteľných zdrojov. Prípravné práce v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie môžu čerpať z národných energetických a klimatických plánov členských štátov, ich zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Litvy zameranými na zlepšenie jej bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu Únie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Litve pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Litve umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.
(19)

Česko je jednou z krajín, na ktoré by technologické zmeny mohli mať obzvlášť veľký vplyv a ktoré potrebujú v tejto oblasti značné investície. Digitálna transformácia si bude vyžadovať podporu prostredníctvom cielených investícií do inteligentných riešení a zručností, a to aj v priemysle a v sektore služieb. Cieľ týkajúci sa úplného pokrytia pevným širokopásmovým pripojením sa dosiahol, ale mobilné širokopásmové pripojenie je aj naďalej pomerne drahé. Oneskorenia v rozvoji infraštruktúry by mohli mať vplyv najmä na zraniteľné skupiny a štrukturálne slabé regióny, pri ktorých existuje väčšie riziko izolácie. To by mohlo mať negatívne dôsledky aj v oblasti monitorovania a kontroly epidémie. Aby sa riešili potreby v oblasti konektivity, treba investovať do sietí s veľmi vysokou kapacitou, pevných a mobilných sietí a primeraných opatrení na strane dopytu. Na dosiahnutie tohto cieľa bude nevyhnutné včasné pridelenie frekvenčného spektra pre sieť 5G za predvídateľných podmienok priaznivých pre investície. Využívanie služieb ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je brzdené nízkym dopytom, pod ktorý sa podpísali viaceré premenné, ako napríklad cena paušálov, kúpna sila, vek a vzdelanie obyvateľstva. Orgány sú odhodlané rozvíjať a integrovať nové digitálne technológie, čomu však bráni pretrvávajúca nízka úroveň zručností. České orgány sú odhodlané podporovať riešenia založené na umelej inteligencii, no pokiaľ ide o výskum a patentové činnosti v tejto oblasti, Česko napriek úsiliu vlády v tejto oblasti stále zaostáva za priekopníckymi členskými štátmi.