ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Pomer verejných výdavkov k HDP vo Francúzsku je jedným z najvyšších v Únii. Pomer výdavkov k HDP má podľa prognóz v roku 2017 dosiahnuť 56,2 % HDP, čo je o 9,7 percentuálneho bodu viac než v Únii. Francúzsko sleduje konsolidačnú stratégiu, ktorá sa opiera najmä o výdavky a ktorá je založená najmä na klesajúcich úrokových mierach a škrtoch verejných investícií. Je však nepravdepodobné, že prostredie s nízkymi úrokovými mierami pretrvá aj v strednodobom horizonte, a škrty produktívnych verejných investícií by mohli ohroziť budúci hospodársky potenciál. Naopak, v rámci preskúmaní výdavkov sa identifikoval celý rad možných spôsobov na zvýšenie efektívnosti, ktoré sa nerealizovali. Z preskúmaní výdavkov pochádza len zlomok – menej ako 2 % – celkových plánovaných úspor na výdavkoch vo výške 50 miliárd EUR na obdobie rokov 2015 až 2017. V rozpočte na rok 2016 sa však len časť z nich premietla do konkrétnych opatrení, zatiaľ čo opatrenia v zákone o rozpočte na rok 2017 vychádzali z opatrení, ktoré boli identifikované už v preskúmaní výdavkov z roku 2015. Úspory vychádzajúce z preskúmaní výdavkov by mohli byť výrazne vyššie, ak by sa rozšírili skúmané oblasti výdavkov a ak by sa realizovala viacročná stratégia s cieľom plne transformovať identifikované úspory do konkrétnych rozpočtových opatrení.
(8)

Verejné investície ako podiel na HDP zostávali do značnej miery konštantné a sú pod priemerom eurozóny. Sklz vo verejných investíciách pretrváva najmä na úrovni obcí, kde čisté investície v roku 2016 zostali negatívne. Táto situácia pretrváva napriek opatreniam prijatým v uplynulých rokoch a aj napriek zásadným zvýšeniam verejných investícií na úrovni verejnej správy v rokoch 2015 a 2016. V roku 2016 sa prijali dodatočné opatrenia, ktoré by mali rozšíriť priestor pre verejné investície, a to na spolkovej úrovni i na úrovni obcí. Medzi tieto opatrenia patrí aj reforma spolkových fiškálnych vzťahov, ktorá po prijatí nadobudne účinnosť v roku 2020. Plánovanie a realizácia investícií do infraštruktúry na úrovni obcí by sa navyše mali zlepšiť rozšírením poradenských služieb v oblasti plánovania investícií do infraštruktúry tak, aby tieto služby zahŕňali aj obce. To sa zdá mimoriadne dôležité, keďže investičné infraštruktúrne projekty v spolkových krajinách a obciach sa realizujú len v malej miere a brzdia ich prekážky spočívajúce v kapacitách a plánovaní. Priaznivá rozpočtová pozícia vo všeobecnosti naznačuje existujúci fiškálny priestor napríklad na to, aby sa poskytli dodatočné finančné prostriedky s cieľom zvýšiť verejné investície na všetkých úrovniach verejnej správy.
(6)

Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia, ako aj riešiť vznikajúci nedostatok určitých kvalifikácií. Reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a účasti na ňom, ako aj dohoda tripartity s cieľom vytvoriť viac príležitostí na učňovskú prípravu, pravdepodobne zvýšia ponuku kvalifikovaných pracovníkov. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie znevýhodnených skupín na trh práce a zlepšenie ich zamestnateľnosti zostáva naďalej výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z krajín mimo EÚ (vrátane tých, ktorí majú bydlisko v Dánsku už dlhšie obdobie), čiastočne z dôvodu ich priemerne slabších výsledkov vo vzdelávaní v porovnaní s domorodými obyvateľmi. Tento rozdiel pretrváva do druhej generácie. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie dohodnuté na rokovaniach tripartity v roku 2016 by mohli zlepšiť situáciu nových utečencov, ktorých situáciu bude potrebné v budúcnosti pozorne sledovať. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom efektívnejšie začleniť do pracovného trhu aj iné marginalizované skupiny, ako sú mladí ľudia s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania a pracovníci vo veku nad 60 rokov.
(11)

Vytváranie pracovných miest zaznamenalo v posledných rokoch výraznú dynamiku, k čomu prispeli aj reformy trhu práce a zmierňovanie rastu miezd. Došlo k prudkému poklesu miery nezamestnanosti, ktorá však i napriek tomu ostáva jedna z najvyšších v Únii, a to najmä medzi mladými a nízkokvalifikovanými ľuďmi, čo so sebou prináša riziko vylúčenia z trhu práce. Takmer polovica nezamestnaných je bez práce viac ako rok. Španielsko v súčasnosti prijíma opatrenia zamerané na podporu mladých ľudí, najmä prostredníctvom rozšírenia kritérií oprávnenosti na poskytnutie záruky pre mladých ľudí (6), a na zintenzívnenie individuálnej podpory dlhodobo nezamestnaných. Účinnosť týchto opatrení závisí aj od efektivity verejných služieb zamestnanosti na regionálnej úrovni. V tejto súvislosti existuje priestor na posilnenie ich súčinnosti so sociálnymi službami, a to v záujme lepšieho poskytovania rozšírených služieb uchádzačom o zamestnanie predovšetkým z radov dlhodobo nezamestnaných a poberateľov garantovaného minimálneho príjmu. Zároveň by sa mohla prehĺbiť spolupráca verejných služieb zamestnanosti so zamestnávateľmi, a to najmä prostredníctvom zvýšenia podielu voľných pracovných miest, ktoré sprostredkúvajú služby zamestnanosti.
(11)

Priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku sa v posledných rokoch zvýšil, no stále je príliš nízky. Vyšší skutočný vek odchodu do dôchodku má kľúčový význam pre hospodársky rast, primeranosť budúcich dôchodkov a fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Nedávne rozhodnutie znížiť zákonný vek odchodu do dôchodku na 60 rokov pre ženy a 65 rokov pre mužov ide opačným smerom a môže mať negatívny vplyv na skutočný vek odchodu do dôchodku. Ďalším dôvodom nízkej mobility pracovnej sily a skrytej nezamestnanosti v poľnohospodárstve je nákladný osobitný systém sociálneho poistenia pre poľnohospodárov (KRUS).
(6)

Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, Česká republika z dlhodobého hľadiska naďalej čelí stredne vysokým rizikám. Tieto riziká vyplývajú predovšetkým z očakávaného účinku verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Prognózované zvýšenie dlhodobých výdavkov na zdravotnú starostlivosť je zdrojom obáv, a to z hľadiska správy aj nákladovej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa vo veľkej miere spolieha na drahšiu ústavnú starostlivosť. Viaceré opatrenia sa nachádzajú v rôznych fázach implementácie, ale ich výsledky sa ešte neprejavili. Nedávno prijaté alebo plánované opatrenia na zmenu dôchodkového systému môžu v prípade ich realizácie viesť z dlhodobého hľadiska k zhoršeniu stavu verejných financií. Po prvé, parlament prijal právne predpisy, na základe ktorých vláda získala právomoc pružnejšie upravovať mechanizmus indexácie dôchodkov. Parlament tiež rokuje o návrhoch, ktorými sa má stanoviť strop pre zákonný vek odchodu do dôchodku na 65 rokov a vytvoriť mechanizmus pravidelného preskúmavania veku odchodu do dôchodku. Okrem toho sa v súčasnosti diskutuje aj o ďalších zmenách, ako je napríklad veľkorysejší vzorec indexácie dôchodkov a diferencované sadzby sociálneho poistenia v závislosti od počtu detí.
(11)

Napriek zlepšeniam na trhu práce, ktoré sú výsledkom robustného hospodárskeho oživenia a výraznej tvorby pracovných miest, je pretrvávajúcim problémom dlhodobá nezamestnanosť. Miera dlhodobej nezamestnanosti je naďalej jedna z najvyšších v Únii. Týka sa predovšetkým marginalizovaných Rómov, osôb s nízkou kvalifikáciou a mladých ľudí. Okrem toho pretrvávajú aj regionálne rozdiely – miera nezamestnanosti na východnom Slovensku je stále dvakrát vyššia ako v Bratislave. Účasť dospelých na celoživotnom a druhošancovom vzdelávaní zostáva nízka. Napriek opatreniam zameraným na podporu zapojenia osôb s nízkymi príjmami do pracovného procesu a napriek prebiehajúcej reforme verejných služieb zamestnanosti pretrvávajú ťažkosti pri zavádzaní individualizovanej podpory pre dlhodobo nezamestnaných a zraniteľné skupiny, pričom dôvodom je okrem iného vysoký počet riešených prípadov. Tento problém má riešiť slovenský akčný plán na integráciu dlhodobo nezamestnaných, ktorý je z veľkej časti financovaný z Európskeho sociálneho fondu, a to komplexným prístupom k personalizovaným službám. Dosiahne sa to poskytovaním špecializovaného poradenstva, novým systémom vytvárania profilov, spoluprácou so súkromnými pracovnými agentúrami a poskytovaním cielených programov odbornej prípravy navrhnutých zamestnávateľmi na základe potrieb regionálneho trhu práce. Účasť Rómov na slovenskom trhu práce je naďalej veľmi nízka a zvyšovanie miery ich zamestnanosti napreduje len pomaly. Faktormi, ktoré prispievajú k ich slabej účasti na trhu práce, sú nízky stupeň dosiahnutého vzdelania a nízka úroveň zručností spolu s diskrimináciou. Nízka miera zamestnanosti žien v reprodukčnom veku je dôsledkom dlhej rodičovskej dovolenky (až tri roky), ktorú si zriedka vyberajú muži, nedostatku zariadení starostlivosti o deti (najmä v prípade detí do troch rokov) a obmedzeného využívania pružného pracovného času.
(6)

Dlh domácností sa neustále zvyšuje, hoci už aj predtým dosahoval vysoké úrovne. Dlh domácností vzrástol o 7,1 % v roku 2016 na takmer 86 % HDP a asi 180 % disponibilného príjmu, najmä v dôsledku vyšších hypotekárnych úverov spojených s pokračujúcim zvyšovaním cien nehnuteľností. Rozdelenie dlhu je čoraz nerovnomernejšie, pričom sa zvýšil podiel nových hypotekárnych úverov domácností (16,4 % v roku 2016), ktoré predstavujú až 600 % ich disponibilného príjmu. Vláda podnikla určité relevantné makroprudenciálne opatrenia – vrátane zavedenia novej požiadavky amortizácie hypotekárnych úverov v roku 2016, ale stále nie je jasné, či to bude mať v strednodobom horizonte dostatočný vplyv. Vo februári 2017 vláda začala legislatívny proces so zámerom posilniť zákonný mandát orgánu makroprudenciálneho dohľadu, aby sa zaručilo, že tento orgán bude môcť v budúcnosti včas zaviesť potenciálne makroprudenciálne opatrenia a bude môcť využívať širšiu škálu nástrojov. Legislatívne zmeny by mali nadobudnúť účinnosť do februára 2018. Úpravy fiškálnych stimulov, napríklad prostredníctvom postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku, by pomohli obmedziť rast dlhu domácností, vláda však v tejto oblasti nedosiahla žiadny pokrok.
(11)

Vzhľadom na to, že Taliansko v roku 2015 prima facie nedodržalo dlhové pravidlo, vydala Komisia 22. februára 2017 podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ správu, v ktorej dospela k záveru, že „pokiaľ nebudú dodatočné štrukturálne opatrenia v objeme aspoň 0,2 % HDP, ku ktorým sa vláda zaviazala, že ich prijme najneskôr do apríla 2017, vierohodne zavedené v stanovenom čase, a to s cieľom viac sa priblížiť k všeobecnému dodržiavaniu preventívnej časti paktu v roku 2017 (a tým v roku 2016), súčasná analýza naznačuje, že dlhové kritérium v zmysle vymedzenia v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 by sa malo považovať za v súčasnosti nedodržané. Rozhodnutie o tom, či sa odporučí začatie postupu pri nadmernom deficite, by sa však prijalo len na základe prognózy Komisie z jari 2017, pričom sa zohľadnia výsledné údaje za rok 2016 a plnenie fiškálnych záväzkov talianskych orgánov z februára 2017.“ V apríli 2017 prijala vláda požadované dodatočné konsolidačné opatrenia. Z tohto dôvodu sa v tejto fáze nepovažuje za potrebné prijať ďalšie kroky na dodržanie dlhového kritéria v roku 2015. Komisia na jeseň 2017 opätovne posúdi, či Taliansko dodržiava dlhového kritérium, pričom bude vychádzať z oznámených údajov za rok 2016 a zo svojej prognózy z jesene 2017, do ktorej budú zahrnuté nové informácie o plnení rozpočtu v roku 2017 a aktuálne rozpočtové plány na rok 2018.
(11)

Neaktivita je pomerne vysoká v kategórii osôb oprávnených na predčasný odchod do dôchodku. Krátke obdobia platenia príspevkov sociálneho zabezpečenia majú za následok nízku primeranosť súčasných a budúcich dôchodkov a znamenajú riziká chudoby v starobe. Existuje viacero spôsobov predčasného odchodu do dôchodku, ktorý je možný celých päť rokov pred zákonným vekom odchodu do dôchodku. Finančné stimuly pracovať až do dosiahnutia tohto veku sú nedostatočné. Oznámené opatrenia s cieľom podporiť dlhší produktívny vek neboli uskutočnené. Opatrovateľské povinnosti prispievajú k nízkej účasti na trhu práce najmä v prípade starších žien v najproduktívnejšom veku. Ponuka formálnej starostlivosti o deti je nedostatočná a medzi jednotlivými regiónmi sú obrovské rozdiely, pričom pracovné zmluvy neposkytujú dostatočnú flexibilitu na zabezpečenie rovnováhy medzi zamestnaním a starostlivosťou o deti. V súčasnosti je zákonný vek odchodu do dôchodku 61 rokov a 9 mesiacov pre ženy a 65 rokov pre mužov. Zbližovanie a zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku prebieha pomaly, pričom obe pohlavia majú dosiahnuť vekovú hranicu odchodu do dôchodku 67 rokov v roku 2038. Hoci sa o urýchlení tohto procesu uvažuje, zatiaľ nedošlo k jeho schváleniu. Dôchodkový systém oprávňuje osobitné kategórie pracovníkov v povolaniach zaradených medzi namáhavé a rizikové a pracovníkov z niektorých odvetví získať výhodnejšie podmienky. Hoci chorvátske orgány dokončili preskúmanie namáhavých alebo rizikových povolaní, zatiaľ nedošlo k zjednodušeniu príslušných pravidiel.
(14)

Nezamestnanosť medzi nízkokvalifikovanými a strednekvalifikovanými osobami je stále nad priemerom Únie. Osoby so zdravotným postihnutím sú zasiahnuté vysokou mierou chudoby, čiastočne z dôvodu ich slabej integrácie na trhu práce. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce v súčasnosti v Litve zohrávajú obmedzenú úlohu pri pomoci ľuďom s návratom na trh práce. Litva má značný priestor na to, aby zmenila svoj trh práce na inkluzívnejší, a to vrátane možnosti ponúknuť viac opatrení na podporu osôb so zdravotným postihnutím. Znamenalo by to napríklad zvýšenie podporovanej zamestnanosti, rozšírenie programu pracovnej rehabilitácie a zlepšenie dostupnosti rozpočtov určených na rehabilitáciu. Nedávno prijatý zákon o zamestnanosti má potenciál zlepšiť poskytovanie opatrení aktívnej politiky trhu práce.
(9)

Celkové ukazovatele trhu práce sú aj naďalej pozitívne, čo je podložené nízkou mierou dlhodobej nezamestnanosti a celkovej nezamestnanosti mladých ľudí. V oblastiach miery neaktivity, zamestnania na čiastočný úväzok a zamestnania za nízku mzdu však existuje priestor na zlepšenie. Rast príjmov zostáva mierny, čo súvisí s nízkym rastom produktivity. Pretrvávajú obavy týkajúce sa ponuky zručností, ich využívania a rozvoja. Došlo k významnému vývoju v oblasti politiky, pokiaľ ide o zručnosti a ich rozvoj prostredníctvom reforiem technického vzdelávania a učňovskej prípravy. Kvalitu učňovskej prípravy bude treba zamerať tak na získavanú úroveň kvalifikácie, ako aj na oblasti, v ktorej sa získava. Iné strategicky dôležité financované spôsoby zlepšovania zručností by najmä v prípade ľudí vo veku nad 25 rokov rozšírili ponuku zručností dostupnú štátu, podnikom a osobám, ktoré sa usilujú o kariérny postup. V tejto oblasti existujú aj výzvy týkajúce sa ponuky starostlivosti o deti a sociálnej starostlivosti, čo prispieva k vysokej miere zamestnanosti žien na čiastočný úväzok. Doterajšie reformy v oblasti starostlivosti o deti sa realizovali nepretržite, ale len pozvoľne. Radikálne zmeny pravdepodobne nastanú pri úplnom zavedení niektorých iniciatív počas nasledujúcich dvoch rokov. Účasť detí mladších ako tri roky na formálnej starostlivosti o deti je pomerne nízka. Hoci nedávne opatrenia do určitej miery zlepšili prístupnosť a cenovú dostupnosť starostlivosti o deti vo veku 3 a 4 roky, neriešia otázku ponuky starostlivosti o deti vo veku do troch rokov. V dôsledku dávnejšie ohlásených reforiem a škrtov, obzvlášť v oblasti podpory v zamestnanosti, je možné, že v krátkodobom až strednodobom horizonte začnú byť výsledky sociálnej politiky vrátane detskej chudoby kritické, a to najmä v kontexte vyššej inflácie. Počet detí žijúcich v chudobe v domácnostiach, kde ich členovia pracujú, je obzvlášť znepokojujúci.
(14)

Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké, hoci postupne klesá. Týka sa to najmä rodín s deťmi, osôb so zdravotným postihnutím, Rómov a vidieckeho obyvateľstva. V roku 2016 bol prijatý komplexný balík na boj proti chudobe, ktorý znamená zmenu politiky svojím zameraním na zvýšené poskytovanie služieb určitým skupinám obyvateľstva. V jeho rámci sa plánuje pilotný projekt vytvárania integrovaných služieb v marginalizovaných komunitách. Celoštátnym zavedením by sa výrazne zlepšil v súčasnosti malý rozsah poskytovania integrovaných služieb. S cieľom reagovať na niekoľko po sebe nasledujúcich odporúčaní adresovaných Rumunsku bol prijatý zákon o minimálnom inkluzívnom príjme, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2018. Prostredníctvom minimálneho inkluzívneho príjmu sa zvyšuje primeranosť a pokrytie sociálnej pomoci. Minimálny inkluzívny príjem kombinuje pasívnu podporu s povinnými aktívnymi opatreniami trhu práce a inšpekciami. Jeho aktivačný potenciál je však len mierny, keďže cieľom je, aby opatrenia aktívnej politiky trhu práce do roku 2021 mali dosah na 25 % príjemcov.
(8)

Napriek dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa o tri roky skôr, ako bolo plánované, rast výdavkov predbehol rast potenciálneho produktu. Ak sa tento trend zachová, bude predstavovať problém pre udržateľnosť verejných financií, predovšetkým v prípade neočakávaných otrasov na strane príjmov. Maltské orgány vykonali preskúmania výdavkov v niektorých oblastiach verejných výdavkov, ktoré sú obzvlášť relevantné z hľadiska udržateľnosti – zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, ako aj sociálne zabezpečenie. Včasné a účinné vykonávanie výsledných odporúčaní ovplyvní účinnosť pri dosahovaní ich cieľa. Okrem toho verejné financie Malty v dlhodobom horizonte naďalej čelia rizikám z hľadiska udržateľnosti kvôli predpokladaným nákladom súvisiacim so starnutím obyvateľstva, ako napríklad na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky. Prudký nárast predpokladaných výdavkov súvisiacich so starnutím je predovšetkým spôsobený výdavkami na dôchodky, ktoré podľa odhadov uvedených v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015 majú do roku 2060 narásť o 3,2 percentuálneho bodu HDP. Niektoré z nedávno zavedených opatrení pravdepodobne prinesú úspory. Tieto úspory však pravdepodobne nebudú stačiť na to, aby vyvážili rastúce tlaky na strane výdavkov a rozhodujúcim spôsobom zlepšili dlhodobú udržateľnosť. Preto bude možno potrebné prijať ďalšie opatrenia.
(11)

Výdavky obchodných spoločností na výskum, technológie a inovácie sa v roku 2015 zvýšili na 0,69 %, ale ich celková úroveň zostáva pod priemerom Únie, ktorý dosahuje 1,3 %. Podiel spoločností, ktoré sa venujú špičkovým technológiám, a spoločností s vysokými nárokmi na znalosti zostáva obmedzený a počet nových absolventov doktorandského štúdia je nízky. Rast miezd v posledných rokoch stále prekračoval rast produktivity, čo malo vplyv na zisky, a to znižovalo rast investícií. Utlmené investície do technologického rozvoja môžu spôsobiť to, že sa pridaná hodnota vývozov, predovšetkým tovaru, zvýši menej, ako sa očakávalo, a môžu ohroziť rast produkcie. Objem zmluvného výskumu medzi akademickou obcou a podnikmi sa v roku 2015 zvýšil. Spolupráca medzi týmito dvoma sektormi však zostala obmedzená napriek opatreniam, ktoré prijala vláda. Estónsko zlepšilo svoje podnikateľské prostredie, ale zdĺhavé insolvenčné konania a miera uspokojenia pohľadávok pre zabezpečených veriteľov zostáva prekážkou investíciám. V roku 2016 sa začal realizovať projekt na zlepšenie rámca pre platobnú neschopnosť, aby sa proces urýchlil a zefektívnil a aby sa zlepšila miera úspešnosti žiadostí. Zmeny legislatívneho rámca však ešte neboli prijaté.
(14)

K určitému pokroku došlo v oblasti fungovania trhu práce. Vyšší vek odchodu do dôchodku a ďalšie obmedzenia v prípade predčasného odchodu do dôchodku podporujú starších ľudí v tom, aby zostali v práci alebo aby sa do nej vrátili. Postupné znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia pomohlo zvýšiť mieru zamestnanosti. Vytváranie pracovných miest bolo solídne a podporoval ho hospodársky rast a vyššia nákladová konkurencieschopnosť. Odráža to aj skutočnosť, že škrty v oblasti zdaňovania práce a zmierňovanie rastu miezd zlepšili konkurencieschopnosť belgických spoločností v oblasti nákladov práce. Napriek tomu pretrvávajú viaceré štrukturálne nedostatky. Miera prechodu z nezamestnanosti alebo neaktivity do zamestnania je nízka a na celkovú mieru zamestnanosti stále negatívne vplýva slabá výkonnosť konkrétnych skupín. Medzi ne patria osoby s nízkou kvalifikáciou, mladí ľudia, starší pracovníci a ľudia z prostredia prisťahovalcov, ako sú napríklad pracovníci narodení mimo EÚ, ale aj migranti druhej generácie. Zamestnávanie ľudí z prostredia prisťahovalcov, a to aj po zohľadnení odlišných individuálnych charakteristík, vykazuje jedny z najhorších výsledkov v Únii. Rozdiel v zamestnanosti osôb narodených mimo EÚ je najvyšší v Únii: miera ich zamestnanosti pre vekovú skupinu od 20 do 64 rokov bola v roku 2016 na úrovni 49,1 %, v porovnaní s mierou 70,2 % pri osobách narodených v Belgicku, a v prípade žien narodených mimo EÚ bola dokonca ešte nižšia (39,1 %). Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia obyvateľov narodených mimo EÚ predstavovalo 50,7 % v roku 2015, v porovnaní so 17 % v prípade osôb narodených v Belgicku. Tieto výrazné rozdiely v zamestnanosti medzi konkrétnymi skupinami obyvateľstva aj naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily. Napriek tomu, že cieľom prebiehajúcich regionálnych reforiem systému stimulov pre zamestnanosť je racionalizácia a prispôsobenie tohto systému, mala by sa pravidelne monitorovať nákladová účinnosť zvolených politík. Niektoré koncepčné prvky politík zameraných na cieľové skupiny môžu mať neočakávané účinky a účinky presunu. Pre účinnosť cielených politík má zásadný význam aj koordinácia a komunikácia medzi jednotlivými úrovňami politiky a v rámci nich. Dane, vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie pri nižších mzdách, a odňatie sociálnych dávok pri vstupe na trh práce alebo pri zvýšení počtu odpracovaných hodín môžu spôsobovať neaktivitu a vytvárať pasce nízkej mzdy.
(12)

Rumunsko by malo do 15. apríla 2018 podať Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, a to podľa možností v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý sa predkladá podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.
(4)

Avšak vzhľadom na to, že systémy zberu, analýzy a využívania údajov o výsledkoch týkajúcich sa absolventov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy nie sú v mnohých častiach Únie dostatočne rozvinuté, na to, aby mohli študenti urobiť informované rozhodnutia o tom, čo študovať, alebo na to, aby sa mohli navrhnúť vzdelávacie programy alebo vládne politiky, sú potrebné lepšie informácie.
1.

Členské štáty by mali na základe nariadenia (EÚ) č. 98/2013 prijať všetky kroky, ktoré sú nevyhnutné na obmedzenie dostupnosti prekurzorov výbušnín pre širokú verejnosť a na zabránenie prístupu teroristov k nim, ako aj na zabezpečenie náležitého nahlasovania podozrivých transakcií v rámci celého dodávateľského reťazca. V tejto súvislosti by mali členské štáty dôkladne posúdiť, či zavedené systémy zákazu, povolení alebo registrácie prispievajú k účinnému dosahovaniu týchto cieľov. Členské štáty by mali o výsledkoch tohto posúdenia informovať Komisiu do štyroch mesiacov od prijatia tohto odporúčania. Tieto informácie budú východiskom pre posúdenie prípadných ďalších opatrení na úrovni EÚ.