VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. júna 2017

o uverejnení žiadosti o zmenu špecifikácie v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v Úradnom vestníku Európskej únie [Dealurile Zarandului (CHZO)]

(2017/C 197/04)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 97 ods. 3,

keďže:

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Žiadosť o zmenu špecifikácie výrobkov s názvom „Dealurile Zarandului“ (CHZO) sa v súlade s článkom 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

V súlade s článkom 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa uverejnením tohto rozhodnutia poskytuje právo vzniesť námietku proti zmene špecifikácie uvedenej v prvom odseku tohto článku do dvoch mesiacov odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

PRÍLOHA

ŽIADOSŤ O NOVÚ ZMENU ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKOV

„DEALURILE ZARANDULUI“

PGI-RO-A0031-AM01

Dátum predloženia: 28.5.2015

1. Pravidlá uplatniteľné na zmenu

Článok 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 – podstatná zmena

2. Opis a dôvody zmeny

2.1. Zmena vymedzenej oblasti

Oblasť vymedzená na výrobu vín so zemepisným označením „Dealurile Zarandului“, ktorá sa rozprestiera v župe Arad, sa má rozšíriť tak, aby sa do nej zahrnuli lokality Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud a Agrişu Mare. Konfigurácia výslednej zemepisnej oblasti, v súvislosti s ktorou sa žiada o ochranu vín s predmetným zemepisným označením, bude preto takáto:

Župa Arad – vinohradnícky rajón Miniș-Măderat s týmito vinohradníckymi obcami:

Miniș, lokality:

— mesto Lipova (lokality Lipova a Radna)

— Zăbrani (obce Zăbrani a Neudorf)

— Frumușeni (obec Frumușeni)

— Păuliș (obce Păuliș a Barațca)

— Ghioroc (obce Miniș, Ghioroc a Cuvin)

— Covăsânț (obec Covăsânț)

Măderat, lokality:

— Șiria (obce Șiria, Galșa a Mâsca)

— mesto Pâncota (lokalita Pâncota a obec Măderat)

— Târnova (obce Târnova, Dud, Agrişu Mare a Drauţ)

— mesto Ineu (lokalita Ineu a obec Mocrea)

— Șilindia (obce Șilindia, Satu Mic a Luguzău)

Dealul Viilor, lokality:

— Șagu (obce Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz a Hunedoara Timișană)

Dorobanți, lokality:

— Curtici (obec Dorobanți)

Biele vína vyrobené v okolí obcí Lipova, Zăbrani a Neudorf majú typickú mineralitu a arómu vín z južnej časti vinohradníckeho rajónu Miniș-Măderat. Vzhľadom na hojnosť úrody majú relatívne vysoký obsah kyselín (kyslosť), ktorý je v prvom momente trochu nižší, a výrazné primárne arómy. Naopak, červené vína si zachovávajú osobitnú hĺbku sfarbenia typického pre vína z celého vinohradníckeho rajónu Miniș-Măderat: purpurový odlesk na tmavom, ale žiarivom rubínovočervenom pozadí. Vína sú extraktívne. Podľa štatistiky ONVPV za roky 2012, 2013 a 2014 môže obsah extraktu (sušiny) bielych vín dosahovať až 19 – 20 g/l (Sauvignon), zatiaľ čo v prípade červených vín môže dosahovať až 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Z dôvodu rovnako výraznej plnosti sú vína vyrábané v severnej časti regiónu (Dud Agrișu Mare, Luguzău) jemnejšie a majú výraznejšiu kyslosť: 19,44 g/l v bielych vínach (Rulandské šedé a Sauvignon) a 27,63 g/l v červených vínach (Merlot).

Z opisu vín vyrábaných v lokalitách v rozšírenej časti oblasti vyplýva vysvetlenie ich analytických a organoleptických zvláštností. Na základe porovnávacej analýzy vín vyrobených z viacerých odrôd pestovaných tak v starých, ako aj v nedávno doplnených lokalitách za posledné štyri vinárske roky sa preukázalo, že: prirodzený obsah alkoholu odrody Mustoasă de Măderat sa pohybuje od 11,76 do 12,30 % alkoholu, celková kyslosť dosahuje 6,0 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu sa pohybuje od 18,15 do 19,85 g/l; prirodzený obsah alkoholu odrody Rizling vlašský sa pohybuje od 10,60 – 12,35 % alkoholu, celková kyslosť 5,20 – 6,30 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu 17,20 – 21,10 g/l; prirodzený obsah alkoholu odrody Merlot sa pohybuje od 12,50 – 13,00 % alkoholu, celková kyslosť 6,10 – 6,50 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu 24,65 – 27,55 g/l a prirodzený obsah alkoholu odrody Cabernet Sauvignon sa pohybuje od 12,20 – 12,60 % alkoholu, celková kyslosť 4,70 – 6,69 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu 20,63 – 24,75 g/l. Medzi bielymi odrodami pestovanými v lokalitách Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş a Baraţca bola zistená významná podobnosť, pokiaľ ide o sviežosť a ovocnosť. Medzi bielymi odrodami z vinohradov v lokalitách Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană a Frumuşeni možno nájsť prekvapivo rovnaké sekundárne arómy. Vína z hrozna pestovaného na hnedozemnej černozemi v lokalitách Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud a Agrişu Mare sú extraktívne, telnaté a plné. Nie náhodou sa na týchto pozemkoch pestuje vinič už od pradávnych čias.

V dôsledku nedostatočného pochopenia európskej politiky na ochranu oblastí vymedzených zemepisným označením v kombinácii s nedostatkom združení výrobcov vína v čase vstupu Rumunska do Európskej únie došlo k tomu, že sa z oblasti Dealurile Zarandului vynechali niektoré lokality s dávnymi tradíciami výroby špecifických akostných vín.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov (názvy) na zápis do registra

„Dealurile Zarandului“

2. Druh zemepisného označenia

CHZO – chránené zemepisné označenie.

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. víno

4. Opis vín

Analytické a organoleptické vlastnosti

— celkový a skutočný obsah alkoholu: najmenej 10 obj. %,

— celková kyslosť (vyjadrená ako kyselina vínna): najmenej 4,5 g/l,

— prchavé kyseliny (vyjadrené ako kyselina octová): najviac 1,2 g/l,

— neredukujúci extrakt: najmenej 17 g/l,

— celkový obsah oxidu siričitého: najviac 300 mg/l,

— voľný oxid siričitý: najviac 60 mg/l,

1. Muškát Ottonel:

— vzhľad: číre, žiarivé

— farba: slamovožltá alebo intenzívne žltá, v závislosti od kvality hrozna pri zbere

— vôňa: jemný nádych kvetinovej vône, muškátová aróma typická pre úrodu v severnej časti vinohradníckeho rajónu

— chuť: typická muškátová chuť s lahodnými zamatovými tónmi. Vyžaduje si úpravu kyslosti.

2. Tramín červený:

— vzhľad: číre

— farba: žltkasto-zelená

— vôňa: aróma lupienkov ruže, najmä zo zberu v oblasti lokality Păuliş

— chuť: špecifická, pripomínajúca čerstvo pokosené seno

3. Sauvignon:

— vzhľad: číre, lahodné

— farba: svetložltá so zelenkastými odleskami

— vôňa: kvetov viniča

— chuť: ovocná, lahodne kyslá, harmonická

4. Rulandské šedé:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-biela s mierne žltkastými odleskami

— vôňa: letného jablka

— chuť: plná, s tónmi chlebovej kôrky

5. Feteasca regala:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-žltá

— vôňa: kyslasté letné jablko, odzrkadľuje vysoký obsah minerálov skeletnatej pôdy

— chuť: plná, výrazná, zosobňuje jedinečnosť severnej časti vinohradníckeho rajónu

6. Feteasca alba:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-žltá

— vôňa: jablko a kvety viniča

— chuť: lahodná, výrazná, typická

7. Rizling vlašský:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-biela

— vôňa: žiadna špecifická primárna aróma

— chuť: plná, vínová, veľmi čerstvá, lahodne kyslá

8. Rizling rýnsky:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-biela, typická

— vôňa: žiadna výrazná primárna aróma

— chuť: vínová, čerstvá, lahodne kyslá

9. Chardonnay:

— vzhľad: číre, priehľadné

— farba: zlatožltá

— vôňa: agátový kvet a pokosené seno

— chuť: lahodná, kvetinová, jemná kyslosť

10. Mustoasă de Măderat

— vzhľad: číre, lahodné

— farba: zelenkasto-žltá, ako plátok citróna, s náznakom mierne kyslej chuti

— vôňa: nezrelé zelené jablko s tónmi kvetov viniča, najmä v oblastiach, kde je výnos nižší ako štandardný výnos pre túto odrodu

— chuť: čerstvá, osviežujúca, živá, v dôsledku vysokej kyslosti, predovšetkým v oblastiach s významnými výnosmi

11. Furmint:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-biela, so svetložltými odleskami

— vôňa: primárna aróma tropického ovocia

— chuť: lahodná, ako šťavnaté tropické ovocie, svojská

12. Furmint de Miniş:

— vzhľad: číre

— farba: zelenkasto-biela, s citrónovožltými odleskami

— vôňa: aróma tropického ovocia

— chuť: lahodná, čerstvá, pripomínajúca šťavnaté tropické ovocie, typická

13. Cabernet Sauvignon:

— vzhľad: číre

— farba: intenzívna rubínovočervená so silnými modrastými odleskami, ak bolo vyrobené z hrozna zo zberu v oblasti medzi obcami Covăsânţ a Lipova, ktorá je vhodnejšia pre červené odrody

— vôňa: výrazná aróma divorastúcej vegetácie a trávy

— chuť: v prípade mladého vína je príliš hrubá, trieslová, zelená a priam až nechutná. Vyžaduje si najmenej 2 roky zrenia v sudoch. Zrením sa zlepšuje, stáva sa lahodne zamatovou, okrúhlou a lahodnou. Vyššia kyslosť vína v porovnaní s vínom z hrozna z iných vinohradníckych rajónov a bohatý extrakt zvyšujú jeho trvanlivosť a zabezpečujú, že si víno v priebehu času udrží svoju čerstvosť

14. Merlot:

— vzhľad: číre

— farba: rubínovočervená, žiarivá, po vyzretí s terakotovými odleskami

— vôňa: lahodná aróma lesných plodov, divorastúcich malín, so získanými dubovými a vanilkovými tónmi v dôsledku zrenia

— chuť: trpkosť (adstringencia) je miernejšia ako v prípade vína Cabernet Sauvignon; má zamatovú konzistenciu špecifickú pre túto odrodu a zrením získava atraktívny buket

15. Rulandské modré:

— vzhľad: číre

— farba: tmavá čerešňovočervená, žiarivá

— vôňa: aróma, ktorá sa počas vyzrievania mení z čerešňovej na jahodovú

— chuť: zamatová, delikátna, komplexná a jemná, stála, najmä na juhu vinohradníckeho rajónu

16. Fetească neagră:

— vzhľad: číre

— farba: intenzívna granátovočervená

— vôňa: komplexná, jedinečná aróma s autentickými kvetinovými tónmi

— chuť: výrazná, lahodná a dostatočne telnatá, chutná a atraktívna

17. Burgund Mare

— vzhľad: číre

— farba: intenzívna granátovočervená s purpurovými odleskami, štandardná farba vína pochádzajúceho zo zberu v oblasti medzi obcami Covăsânţ a Lipova

— vôňa: aróma zrelých lesných plodov: ostružín a čučoriedok

— chuť: vyrovnaná, jednotná, neagresívna

18. Syrah:

— vzhľad: číre

— farba: jasnočervená

— vôňa: kvetinový buket, s veľmi intenzívnou korenistou arómou

— chuť: jednotná s tónmi fíg a jemnou trpkosťou (adstringenciou)

19. Novac:

— vzhľad: číre, priehľadné

— farba: výrazná rubínovočervená s purpurovými odleskami

— vôňa: čučoriedkový buket a pikantná aróma čierneho korenia

— chuť: okrúhla s hladkými trieslovinami, jednotná s jemnou kyslosťou

20. Modrý Portugal:

— vzhľad: číre

— farba: intenzívna tehlovočervená

— vôňa: buket červeného ovocia, egrešov a červených ríbezlí

— chuť: hladká, mierne trieslová s jemnou kyslosťou zbierané ako prvé, uchováva si svoj typický charakter, najmä v oblasti špecifickej pre červené odrody

21. Sangiovese

— vzhľad: číre

— farba: čerešňovočervená

— vôňa: buket zrelého bobuľového ovocia a hrozna, výrazná v prípade hrozna zo zberu v severnej časti vinohradníckeho rajónu

— chuť: trieslová s jemnou kyslosťou, živá, ľahká

22. Cadarcă:

— vzhľad: číre

— farba: jasnočervená

— vôňa: aróma lesných plodov

— chuť: zamatová, mierne kyslá a jemne trpká (adstringentná)

Všeobecné analytické vlastnosti

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %): 10 Minimálna celková kyslosť 4,5 g na liter, vyjadrená ako kyselina vínna Maximálny obsah prchavých kyselín (v gramoch na liter) 1,2 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 300

5. Vinárske výrobné postupy

a) Základné enologické postupy

Enologické postupy

Relevantné obmedzenie týkajúce sa výroby vín

Prirodzený obsah alkoholu možno zvýšiť len za podmienok stanovených zákonom. Celkový obsah prirodzeného alkoholu vyjadrený v obj. % alkoholu možno zvýšiť len:

a) pridaním zahusteného hroznového muštu alebo rektifikovaného zahusteného hroznového muštu v prípade čerstvého hrozna, čiastočne vykvaseného hroznového muštu alebo ešte kvasiaceho mladého vína;

b) pridaním zahusteného hroznového muštu alebo rektifikovaného zahusteného hroznového muštu alebo čiastočným zahustením vrátane reverznej osmózy v prípade hroznového muštu.

Pri výrobe vín so zemepisným označením „Dealurile Zarandului“ nie je povolené pridávanie sacharózy.

b) Maximálne výnosy

Pestovanie hrozna: odrody Fetească regală, Mustoasă de Măderat, Modrý Portugal a Sangiovese

15 000 kg hrozna na hektár

Pestovanie hrozna: odrody Furmint, Furmint de Miniş, Rizling rýnsky, Rizling vlašský, Merlot, Fetească neagră a Novac

12 500 hl na hektár

Pestovanie hrozna: odrody Burgund mare, Cadarcă, Fetească albă

12 500 hl na hektár

Pestovanie hrozna: odrody Muškát Ottonel, Rulandské šedé, Chardonnay, Sauvignon, Tramín červený, Cabernet Sauvignon, Rulandské modré a Syrah

10 000 hektolitrov na hektár

Výroba vína, biele vína

95 hl na hektár

Výroba vína, červené, ružové, aromatizované vína

85 hl na hektár

6. Vymedzená oblasť

Župa Arad – vinohradnícky rajón Miniș-Măderat, vinohradnícke obce:

Miniș – lokality:

— mesto Lipova (Lipova a Radna)

— Zăbrani (obce Zăbrani a Neudorf)

— Frumușeni (obec Frumușeni)

— Păuliș (obce Păuliș a Barațca)

— Ghioroc (obce Miniș, Ghioroc a Cuvin)

— Covăsânț (obec Covăsânț)

Măderat – lokality:

— Șiria (obce Șiria, Galșa a Mâsca)

— mesto Pâncota (lokalita Pâncota a obec Măderat)

— Târnova (obce Târnova, Dud, Agrişu Mare a Drauţ)

— mesto Ineu (lokalita Ineu a obec Mocrea)

— Șilindia (obce Șilindia, Satu Mic a Luguzău)

Dealul Viilor – lokality:

— Șagu (obce Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz a Hunedoara Timișană)

Dorobanți – lokality:

— Curtici (obec Dorobanți)

7. Hlavné muštové odrody

Cadarcă N

Burgund Mare N

Rulandské šedé G

Fetească neagră N

Muškát Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Tramín červený Rs

Rizling vlašský B

Rizling rýnsky B

Modrý Portugal N

Rulandské modré N

8. Opis súvislostí

Súvislosť s vymedzenou oblasťou

Osobitný prírodný faktor predstavuje úpätie pohoria Zarand, pre ktoré sú charakteristické skeletnaté pôdy bohaté na železo a mikroprvky. Žľaby medzi vrchmi poskytujú pestré topoklimatické podmienky, špecifické pre jednotlivé vinohrady v tejto oblasti, a to v podmienkach, ktoré sú podobné, pokiaľ ide o geoklimatickú polohu a pestované odrody.

Vinice sú orientované prevažne južne, a len výnimočne juhozápadne a juhovýchodne. V dôsledku toho sa jednotlivé vinohrady, ktoré sa vyznačujú obdobnou zemepisnou šírkou a dĺžkou a pestovaním tej istej odrody hrozna, navzájom líšia rôznymi topoklimatickými charakteristikami. Na strmých terasovitých svahoch využívaných na pestovanie viniča sa láme a obmedzuje sila vetrov a prúdenie chladného vzduchu. Počas pokojného počasia sa vďaka zohrievajúcim sa svahom zabezpečuje mierna cirkulácia vzduchu, čo je priaznivé pre fyziologické procesy rastlín a kvalitu hroznových bobúľ. Svahy bránia stagnácii prebytočnej vody, čo napomáha pri ohrievaní pôdy a predchádzaní kolonizácii hrozna plesňou sivou.

Výsledkom mikroklímy vyznačujúcej sa stredomorským vplyvom je skorá vlhká jar a dlhá, teplá a suchá jeseň. Ekoklimatické údaje: ročná priemerná teplota: 11,2 °C, ročný úhrn zrážok: 644 mm, celková aktívna teplota: 3 291 °C, celkový počet slnečných hodín: 1 490, aktívny úhrn zrážok: 365 mm. Desaťročný priemer relatívnej vlhkosti sa pohybuje okolo 75 %. Vína získané zo skeletnatých a železitých pôd majú jasnočervenú farbu s hlbokými rubínovými odleskami a sú veľmi bohaté a výrazné.

Organoleptické hodnotenie vín pochádzajúcich z úpätia pohoria Zarand odhaľuje vysokú intenzitu farby červených odrôd so silnými modrastými odleskami v mladých vínach, ktoré počas dozrievania vína prechádzajú do tehlovočervených tónov. Z mladého vína trpkej (adstringentnej) trieslovej chuti sa vyzrievaním stáva vyrovnané, pevné, lahodné, telnaté a zamatové víno.

Biele vína vyrobené v okolí obcí Lipova, Zăbrani a Neudorf majú typickú mineralitu a arómu vín z južnej časti vinohradníckeho rajónu Miniș-Măderat. Vzhľadom na hojnosť úrody majú relatívne vysokú kyslosť, ktorá je v prvom momente trochu nižšia, a výrazné primárne arómy. Naopak, červené vína si zachovávajú osobitnú hĺbku sfarbenia typického pre vína z celého vinohradníckeho rajónu Miniș-Măderat: purpurový odlesk na tmavom, ale žiarivom rubínovočervenom pozadí. Vína sú extraktívne. Podľa štatistiky ONVPV za roky 2012, 2013 a 2014 môže obsah extraktu (sušiny) bielych vín dosahovať až 19 – 20 g/l (Sauvignon), zatiaľ čo v prípade červených vín môže dosahovať až 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Z dôvodu rovnako výraznej plnosti sú vína vyrábané v severnej časti regiónu (Dud Agrișu Mare, Luguzău) jemnejšie a majú výraznejšiu kyslosť: 19,44 g/l v bielych vínach (Rulandské šedé a Sauvignon) a 27,63 g/l v červených vínach (Merlot).

Z opisu vín vyrábaných v lokalitách v rozšírenej časti oblasti vyplýva vysvetlenie ich analytických a organoleptických zvláštností. Na základe porovnávacej analýzy vín vyrobených z viacerých odrôd pestovaných tak v starých, ako aj v nedávno doplnených lokalitách za posledné štyri vinárske roky sa preukázalo, že: prirodzený obsah alkoholu odrody Mustoasă de Măderat sa pohybuje od 11,76 do 12,30 % alkoholu, celková kyslosť dosahuje 6,0 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu sa pohybuje od 18,15 do 19,85 g/l; prirodzený obsah alkoholu odrody Rizling vlašský sa pohybuje od 10,60 do 12,35 % alkoholu, celková kyslosť od 5,20 do 6,30 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu od 17,20 do 21,10 g/l; prirodzený obsah alkoholu odrody Merlot sa pohybuje od 12,50 do 13,00 % alkoholu, celková kyslosť od 6,10 do 6,50 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu od 24,65 do 27,55 g/l a prirodzený obsah alkoholu odrody Cabernet Sauvignon sa pohybuje od 12,20 do 12,60 % alkoholu, celková kyslosť od 4,70 do 6,69 g/l kyseliny vínnej, celkový obsah extraktu od 20,63 do 24,75 g/l. Medzi bielymi odrodami pestovanými v lokalitách Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş a Baraţca bola zistená významná podobnosť, pokiaľ ide o sviežosť a ovocnosť. Medzi bielymi odrodami z vinohradov v lokalitách Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană a Frumuşeni možno nájsť prekvapivo rovnaké sekundárne arómy. Vína z hrozna pestovaného na hnedozemnej černozemi v lokalitách Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud a Agrişu Mare sú extraktívne, telnaté a plné. Nie náhodou sa na týchto pozemkoch pestuje vinič už od pradávnych čias.

9. Ďalšie základné podmienky

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

ďalšie ustanovenia týkajúce sa označovania

Opis podmienky:

žiadne ďalšie ustanovenia.

10. Odkaz na špecifikáciu výrobku

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf