ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
S cieľom chrániť práva akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov by sa mali stanoviť jasné pravidlá týkajúce sa ocenenia aktív a záväzkov centrálnej protistrany a ocenenia zaobchádzania, ktoré by sa na akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov uplatňovalo, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie. Tým by sa malo porovnať zaobchádzanie, ktoré sa reálne poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom pri riešení krízových situácií, so zaobchádzaním, ktoré by sa im poskytlo, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a keby sa namiesto toho na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa plánu ozdravenia centrálnej protistrany alebo podľa iných mechanizmov v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania. Použitie výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ktorá by mala byť zahrnutá do prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany, je vyhradené pre orgán pre riešenie krízových situácií. Nemôže ju využiť centrálna protistrana ani správca alebo likvidátor v prípade platobnej neschopnosti a nemala by byť preto súčasťou zaobchádzania, ktoré by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgány pre riešenie krízových situácií neprijali opatrenie na riešenie krízovej situácie. Akékoľvek využitie právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií na zníženie sumy akýchkoľvek ziskov splatných voči zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, prevyšujúce zmluvne dohodnuté limity takéhoto zníženia, by tiež nemalo byť súčasťou zaobchádzania, aké by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie.

Ak by akcionári, zúčtovací členovia a iní veritelia dostali ako platbu alebo kompenzáciu za svoje pohľadávky menšiu sumu, než akú by dostali, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a namiesto toho by sa na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania alebo podľa iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, mali by mať nárok na doplatenie rozdielu. Klienti by sa mali zahrnúť do tohto porovnania a mali by mať nárok na vyplatenie akéhokoľvek rozdielu v zaobchádzaní iba vtedy, ak existuje zmluvný základ na priamy nárok klientov voči centrálnej protistrane, ktorý z nich robí veriteľov centrálnej protistrany. Len v takýchto prípadoch dokáže orgán pre riešenie krízových situácií kontrolovať priamy vplyv svojich opatrení. Malo by byť možné napadnúť uvedené porovnanie oddelene od rozhodnutia o riešení krízovej situácie. Členské štáty by mali mať možnosť voľne sa rozhodnúť o postupe, ako akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom vyplatiť akýkoľvek určený rozdiel v zaobchádzaní.
Článok 6

Úradné kontroly zásielok

Ak si certifikát o inšpekcii vyžaduje opravy čisto administratívneho alebo redakčného charakteru, príslušný orgán môže akceptovať, že štátna inšpekčná organizácia alebo súkromná inšpekčná organizácia, ktorá vydala certifikát o inšpekcii, aktualizuje informácie v systéme TRACES tak, že predmetný dokument nahradí v súlade s postupom, ktorý je na tento účel k dispozícii v systéme TRACES, a to o bez toho, aby došlo k zmene informácií v pôvodnom certifikáte, ktoré súvisia s identifikáciou zásielky, jej vysledovateľnosťou a zárukami.

c)

1. Príslušný orgán na hraničnej kontrolnej stanici, respektíve na mieste prepustenia do voľného obehu (podľa vhodnosti) vykonáva úradné kontroly zásielok na účely overenia súladu s nariadením (EÚ) 2018/848 takto:

časť zásielky možno prepustiť do voľného obehu s výpisom z certifikátu o inšpekcii.

zásielku nemožno prepustiť do voľného obehu;

zásielku možno prepustiť do voľného obehu ako zásielku, ktorá obsahuje neekologické produkty;

c)

zásielku možno prepustiť do voľného obehu ako zásielku obsahujúcu produkty z konverzie;

zásielku možno prepustiť do voľného obehu ako zásielku obsahujúcu produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby;

3. Po overení v zmysle odseku 1 a v náležitom prípade aj po overení v zmysle odseku 2 príslušný orgán prijme rozhodnutie o každej zásielke. Rozhodnutie o zásielke sa zaznamená v kolónke 30 certifikátu o inšpekcii v súlade so vzorom a s poznámkami uvedenými v prílohe, pričom sa v ňom uvedie jedno z týchto konštatovaní:

v súvislosti s určitými produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby a produktmi z konverzie sa identifikačné a fyzické kontroly uvedené v odseku 1 písm. b) a c) môžu v súlade s článkami 2 až 6 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/2123 vykonávať na kontrolných miestach.

c)

Rozhodnutie zaznamenané v certifikáte o inšpekcii, v ktorom sa uvádza, že zásielku alebo jej časť nemožno prepustiť do voľného obehu, sa v systéme TRACES bezodkladne oznámi dotknutému príslušnému orgánu vykonávajúcemu úradné kontroly s cieľom overiť súlad s pravidlami uvedenými v článku 1 ods. 2 písm. a) až h) a v článku 1 ods. 2 písm. j) nariadenia (EÚ) 2017/625.

5. V rozhodnutí o zásielkach prijatom v súlade s článkom 55 nariadenia (EÚ) 2017/625 sa musí odkazovať na jedno z konštatovaní uvedených v odseku 3 prvom pododseku tohto článku. Ak dovozca vyplnením kolónky 23 certifikátu o inšpekcii požiadal o umiestnenie zásielky do osobitného colného režimu v súlade s článkom 7 ods. 1 tohto nariadenia, v rozhodnutí o zásielkach v súlade s článkom 55 nariadenia (EÚ) 2017/625 sa uvedie uplatniteľný colný režim.

6. V prípade, že sa do voľného obehu prepustí iba časť zásielky, daná zásielka sa pred prepustením do voľného obeh rozdelí na viaceré šarže. Pri každej šarži musí dovozca vyplniť výpis z certifikátu o inšpekcii a predložiť ho v systéme TRACES v súlade s vykonávacím nariadením (EÚ) 2021/2307. Príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa má šarža prepustiť do voľného obehu, túto šaržu overí, pričom výpis z certifikátu o inšpekcii v systéme TRACES potvrdí kvalifikovanou elektronickou pečaťou.
(1)

V súlade s článkom 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/848 sa produkt môže dovážať z tretej krajiny na účely jeho umiestnenia na trh v Únii ako produktu ekologickej poľnohospodárskej výroby alebo ako produktu z konverzie. Preto je pre určitých prevádzkovateľov v Únii potrebné stanoviť podrobné pravidlá, pokiaľ ide o zásielky pri vstupe do Únie a po prepustení zásielky alebo časti zásielky do voľného obehu v Únii. Pri týchto prevádzkovateľoch ide o dovozcov, ktorí predkladajú zásielku na prepustenie do voľného obehu v Únii, alebo o prevádzkovateľov, ktorí konajú v ich mene, a o prvých príjemcov a príjemcov, ktorým bude zásielka alebo jej časť doručená.
(4)

Úradné kontroly produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby alebo produktov z konverzie, ktoré sa majú umiestniť na trh Únie a ktoré sú oslobodené od úradných kontrol na hraničných kontrolných staniciach v súlade s týmto nariadením, by sa mali vykonávať na mieste prepustenia do voľného obehu v Únii. Členské štáty by mali informovať Komisiu o miestach prepustenia do voľného obehu, na ktorých sa takéto kontroly vykonávajú. Komisia by mala aktualizovať zoznam miest prepustenia do voľného obehu v obchodnom kontrolnom a expertnom systéme (TRACES) uvedenom v článku 133 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2017/625.
Zároveň je dôležité objasniť tie činnosti, ktoré patria mimo rozsah pôsobnosti EFRR a Kohézneho fondu, vrátane investícií na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (16), aby sa predišlo duplicite dostupného financovania, ktoré už existuje v rámci uvedenej smernice, a investícií do podnikov v ťažkostiach, ako sú vymedzené v nariadení Komisie (EÚ) č. 651/2014 (17), pokiaľ podpora nie je povolená na základe pomoci de minimis alebo dočasných pravidiel štátnej pomoci stanovených na riešenie mimoriadnych okolností. EFRR a Kohézny fond by takisto nemali podporovať určité investície do letísk, zariadení na skládkovanie a spracovania zvyškového odpadu alebo fosílnych palív. EFRR by preto mal mať možnosť podporovať cielené opatrenia na zmiernenie vplyvu na životné prostredie, opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany na regionálnych letiskách, pokiaľ by bol hlavný cieľ investícií jasne identifikovaný z hľadiska noriem Únie v oblasti životného prostredia, bezpečnosti alebo ochrany a bol by v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

V prípade investícií zvyšujúcich kapacitu zariadení na spracovanie zvyškového odpadu by sa zvyškový odpad mal chápať predovšetkým ako netriedený komunálny odpad a zvyšky zo spracovania odpadu. Modernizácia sietí centralizovaného zásobovania teplom by sa mohla podporiť s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť efektívnych systémov centralizovaného zásobovania teplom v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (18), podľa cieľov stanovených v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch. V záujme podpory energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohla poskytovať podpora pre kotly centralizovaného zásobovania teplom zásobované kombináciou plynu a energie z obnoviteľných zdrojov. V takýchto prípadoch by podpora z oboch fondov mala zodpovedať pomerne podielu vstupu energie z obnoviteľných zdrojov do takýchto kotlov. Okrem toho by sa malo výslovne stanoviť, že zámorské krajiny a územia uvedené v prílohe II k ZFEÚ nie sú oprávnené na podporu z EFRR alebo Kohézneho fondu.
(16)

S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora podnikom a hospodárskym aktérom okrem iného vo forme podpory produktívnych investícií do mikropodnikov, malých a stredných podnikov (12) (ďalej len „MSP“). Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom produkovať tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a zvyšovaniu zamestnanosti. V prípade iných podnikov než MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, a ak nevedú k premiestneniu ani nie sú výsledkom premiestnenia. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k transformácii na klimaticky neutrálne hospodárstvo Únie do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (13) a ak vedú k ochrane značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora podnikov mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ, a najmä by sa podpora produktívnych investícií do iných podnikov než MSP mala obmedziť na podniky, ktoré sa nachádzajú v oblastiach označených za podporované oblasti na účely článku 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ.
(18)

V záujme zaistenia interoperability a rovnakého prístupu k potvrdeniam, ktoré tvoria digitálny COVID preukaz EÚ, a to aj pre zraniteľné osoby, napríklad pre osoby so zdravotným postihnutím a osoby s obmedzeným prístupom k digitálnym technológiám, by členské štáty mali vydávať takéto potvrdenia, v digitálnom alebo v papierovom formáte, alebo v oboch formátoch. Budúci držitelia by mali mať nárok na potvrdenia vo formáte, ktorý si zvolia. To by im umožnilo požiadať o prijatie papierovej kópie potvrdenia alebo o jeho prijatie v digitálnom formáte, ktorý sa má uložiť a zobraziť na mobilnom zariadení, alebo oboje. Potvrdenia by mali obsahovať interoperabilný, digitálne čitateľný čiarový kód, ktorý by poskytoval prístup iba k údajom súvisiacim s potvrdeniami. Členské štáty by mali zabezpečiť pravosť, platnosť a integritu potvrdení použitím elektronických pečatí. S cieľom zabezpečiť vysokú úroveň dôvery v pravosť, platnosť a integritu potvrdení by členské štáty mali podľa možnosti uprednostniť používanie zdokonalených elektronických pečatí v zmysle článku 3 bodu 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 (7). Informácie na potvrdení by mali byť zobrazené vo formáte čitateľnom ľudským okom, vytlačené alebo zobrazené ako jednoduchý text. Úprava potvrdení by mala byť ľahko zrozumiteľná a mala by zabezpečovať jednoduchosť a používateľskú ústretovosť. Aby sa predišlo prekážkam voľného pohybu, potvrdenia by sa mali vydávať bezplatne a občania Únie a ich rodinní príslušníci by mali mať právo na vydanie potvrdení. S cieľom zabrániť zneužitiu alebo podvodu by v prípadoch opakovanej straty malo byť možné účtovať primerané poplatky za vydanie nového potvrdenia. Členské štáty by mali vydávať potvrdenia, ktoré tvoria digitálny COVID preukaz EÚ, automaticky alebo na požiadanie, pričom by mali zabezpečiť, aby sa dali získať ľahko a rýchlo. Členské štáty by tiež v prípade potreby mali poskytovať potrebnú podporu, aby sa umožnil rovnaký prístup všetkým občanom. Pre každé očkovanie, výsledok testu alebo prekonanie ochorenia by sa malo vydávať samostatné potvrdenie a nemalo by obsahovať údaje z predchádzajúcich potvrdení, pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak.
(8)

Harmonizované postupy podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5) by nemali brániť členským štátom, aby sa rozhodli, že budú uznávať potvrdenia o očkovaní vydané pre iné vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktorým príslušný orgán členského štátu udelil povolenie na uvedenie na trh podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES (6), vakcíny, ktorých distribúcia bola dočasne povolená podľa článku 5 ods. 2 uvedenej smernice, a vakcíny, v prípade ktorých sa skončil postup WHO na zaradenie do zoznamu na núdzové použitie. Ak sa takejto vakcíne proti ochoreniu COVID-19 následne udelí povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, povinnosť uznávania potvrdení o očkovaní za rovnakých podmienok by sa vzťahovala aj na potvrdenia o očkovaní vydané členským štátom pre uvedenú vakcínu proti ochoreniu COVID-19 bez ohľadu na to, či boli potvrdenia o očkovaní vydané pred udelením povolenia centralizovaným postupom alebo po ňom. Nariadenie (EÚ) 2021/953 stanovuje rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19. Vzťahuje sa na občanov Únie a štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občanov Únie.
Nový Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (ďalej len „EFSD+“), ktorý vychádza z Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (ďalej len „EFSD“) zriadeného nariadením (EÚ) 2017/1601, by mal predstavovať integrovaný finančný balík poskytujúci kapacitu financovania vo forme grantov, technickej pomoci, finančných nástrojov, rozpočtových záruk a operácií kombinovaného financovania na celom svete. EFSD+ doplnený o úsilie o zlepšenie investičného prostredia partnerov by sa mal stať súčasťou vonkajšieho investičného plánu a mal by spájať operácie kombinovaného financovania a rozpočtovej záruky kryté zárukou pre vonkajšiu činnosť, vrátane operácií týkajúcich sa rizík štátneho dlhu súvisiacich s úverovými operáciami, ktoré sa predtým vykonávali v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov pre Európsku investičnú banku (ďalej len „EIB“). Prideľovanie finančných prostriedkov, ktoré sa majú použiť na operácie EFSD+, by sa malo zakladať na príslušných programových dokumentoch, a to najmä na prioritách, ktoré sú v nich vymedzené, a mali by sa pri ňom zohľadňovať okrem iného osobitné skutočnosti a potreby každej partnerskej krajiny alebo regiónu a relatívna váha prideľovania finančných prostriedkov pre jednotlivé geografické oblasti stanovené v tomto nariadení. Programovanie by malo viesť k primeranej rovnováhe medzi operáciami kombinovaného financovania a operáciami rozpočtovej záruky v rámci EFSD+, ako aj inými druhmi financovania Úniou stanovenými v tomto nariadení. EFSD+ by sa mal vykonávať prostredníctvom otvorenej investičnej štruktúry založenej na spolupráci s cieľom zabezpečiť optimálne využívanie odvetvových a geografických odborných znalostí oprávnených protistrán a maximalizovať jeho vplyv na rozvoj. EFSD+ by mal pozostávať z regionálnych investičných platforiem v regionálnych oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a v relevantných prípadoch nariadenie o nástroji IPA III.

S cieľom zabezpečiť, aby bolo riadenie rizík EFSD+ nezávislé, nestranné, inkluzívne a transparentné, mala by sa zriadiť skupina pre posudzovanie technických rizík, ktorá by bola otvorená pre expertov z EIB, iných oprávnených protistrán a zo zainteresovaných členských štátov a ktorú by organizovala a viedla Komisia. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa informácie a analýzy poskytovali všetkým členským štátom včas, transparentným a inkluzívnym spôsobom a s náležitým ohľadom na otázky dôvernosti. Komisia by mala uzavrieť dohody o záruke pre vonkajšiu činnosť so všetkými vybranými oprávnenými protistranami vrátane EIB po konzultácii so skupinou pre posudzovanie technických rizík a zohľadnení jej odporúčaní a mala by dotknutej strategickej rade predložiť kľúčové prvky uvedených dohôd.
(51)

Kompetenčné centrum by ako poradný orgán malo mať strategickú poradnú skupinu. Strategická poradná skupina by mala poskytovať poradenstvo na základe pravidelného dialógu medzi kompetenčným centrom a komunitou, pričom by ju mali tvoriť zástupcovia súkromného sektora, spotrebiteľských organizácií, akademickej obce a iných príslušných zainteresovaných strán. Strategická poradná skupina by sa mala zameriavať na otázky relevantné pre zainteresované strany a mala by na ne upozorniť správnu radu a výkonného riaditeľa. Úlohy strategickej poradnej skupiny by mali zahŕňať poskytovanie poradenstva v súvislosti s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom. Zastúpenie rôznych zainteresovaných strán v strategickej poradnej skupine by malo byť vyvážené s osobitným zameraním na zástupcov MSP, aby sa zabezpečilo primerané zastúpenie zainteresovaných strán na práci kompetenčného centra.
(25)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu kvality činností v oblasti solidarity a príležitostí ponúkaných v rámci programu, a to najmä poskytovaním odbornej prípravy online a offline a jazykovej a administratívnej podpory účastníkom pred vykonaním dotknutej činnosti v oblasti solidarity, počas nej a po nej, ako aj poistenia vrátane poistenia pre prípad úrazu, choroby a zodpovednosti za škodu. Malo by sa zabezpečiť potvrdenie znalostí, zručností a kompetencií získaných účastníkmi prostredníctvom ich skúsenosti v rámci programu. Prvoradá je naďalej bezpečnosť a ochrana účastníkov, zúčastnených organizácií a zamýšľaných prijímateľov. Takáto bezpečnosť a ochrana by mala zahŕňať primerané požiadavky na previerku účastníkov pracujúcich so zraniteľnými skupinami v súlade s príslušným vnútroštátnym právom. Všetky činnosti v oblasti solidarity by mali byť v súlade so zásadou „nespôsobovať škodu“ a mali by sa vykonávať s náležitým ohľadom na vplyv nepredvídaných okolností, ako sú environmentálne krízy, konflikty alebo pandémie. Dobrovoľníci by sa nemali vysielať na operácie, ktoré sa uskutočňujú v oblastiach medzinárodných a vnútroštátnych ozbrojených konfliktov, ani do zariadení, ktoré sú v rozpore s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv.
(17)

Do programu by sa malo mať možnosť zapojiť čo najširšie možné spektrum organizácií v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a ich prístup do programu by mal byť možný v čo najširšom možnom rozsahu bez ohľadu na ich geografický pôvod. Programom by sa mali podporovať uvedené organizácie a najlepšie talenty bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, aby mohli pôsobiť cezhranične a medzinárodne. V podprograme MEDIA by sa mali zohľadniť rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o produkciu a šírenie audiovizuálneho obsahu, a prístup k audiovizuálnemu obsahu a trendy týkajúce sa spotreby audiovizuálneho obsahu, a najmä o ich jazykové a geografické osobitosti, čím sa zabezpečia vyrovnanejšie podmienky, rozšíri účasť členských štátov s rôznymi audiovizuálnymi kapacitami a zvýši sa spolupráca medzi nimi a podporia sa európske talenty bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, aby mohli pôsobiť cezhranične a medzinárodne. Zohľadniť by sa mali aj osobitosti najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).
(16)

Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12) by sa tento program mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov programu v praxi. Priebežné a záverečné hodnotenia, ktoré by sa mali vykonať najneskôr štyri roky od začiatku vykonávania a dokončenia programu, by mali pomôcť v procese rozhodovania o ďalších viacročných finančných rámcoch. Priebežné a záverečné hodnotenia by mali tiež obsahovať informácie o zostávajúcich prekážkach, ktoré bránia dosiahnuť ciele programu, a návrhy najlepších postupov. Okrem priebežných a záverečných hodnotení by sa ako súčasť systému podávania správ o výkonnosti mali na monitorovanie dosiahnutého pokroku vypracúvať výročné správy o pokroku. Uvedené správy by mali obsahovať zhrnutie získaných skúseností a vo vhodnom prípade prekážok, ktoré sa vyskytli v danom roku v súvislosti s vykonávanými programovými činnosťami.
(26)

Programom by sa mali posilniť existujúce príležitosti v oblasti vzdelávacej mobility najmä v tých sektoroch, v ktorých by program mohol najviac zvýšiť svoju efektívnosť, aby sa rozšíril dosah takýchto príležitostí a uspokojil vysoký neuspokojený dopyt. Malo by sa to dosiahnuť najmä zvýšením a uľahčením vzdelávacej mobility vysokoškolských študentov, žiakov, učiacich sa v oblasti vzdelávania dospelých a učiacich sa v sektore odborného vzdelávania a prípravy, ako napríklad učňov a stážistov, a to aj na účely zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie. Čerství absolventi a osoby, ktoré nedávno získali kvalifikáciu v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, by mali mať možnosť zúčastňovať sa na vzdelávacej mobilite. Účasť čerstvých absolventov na vzdelávacej mobilite by mala byť založená na objektívnych kritériách a malo by byť zabezpečené rovnaké zaobchádzanie. S cieľom osloviť viac mladých ľudí by sa mali rozšíriť aj príležitosti vzdelávacej mobility pre mládež, ktorá sa zúčastňuje na činnostiach v oblasti neformálneho vzdelávania. Vzdelávacia mobilita zamestnancov v oblastiach vzdelávania a odbornej prípravy, mládeže a športu by sa mala tiež posilniť vzhľadom na jej pákový efekt. Príležitosti v oblasti vzdelávacej mobility by mohli mať rôzne formy vrátane stáží, učňovskej prípravy, mládežníckych výmen, školských výmen, výučby alebo účasti na činnostiach profesijného rozvoja a mali by vychádzať z osobitných potrieb jednotlivých sektorov. Programom by sa mala podporiť kvalita v oblasti vzdelávacej mobility, a to aj kvalita na základe zásad stanovených v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 (11) a v odporúčaniach Rady z 28. júna 2011 (12), z 20. decembra 2012 (13), z 15. marca 2018 (14), z 26. novembra 2018 (15) a z 24. novembra 2020 (16).