Official Journal L 044 , 16/02/2000 P. 0001 - 0155



SMERNICA 1999/96/EC EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY z 13. decembra 1999 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo vznetových motorov určených pre používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom určených pre používanie vo vozidlách, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 88/77/EEC EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrhy Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru[2], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy[3], 1) keďže by sa mali v rámci vnútorného trhu prijať opatrenia; 2) keďže prvý akčný program Európskeho spoločenstva o ochrane životného prostredia[4], ktorý schválila Rada 22. novembra 1973, vyžadoval, aby sa zohľadňovali najnovšie výsledky vedeckého pokroku pri boji proti znečisťovaniu atmosféry spôsobenému plynmi emitovanými z motorových vozidiel a aby sa v súlade s tým menili a dopĺňali smernice vydané v predchádzajúcom období; keďže v piatom akčnom programe, ktorý v jeho všeobecnom prístupe schválila Rada vo svojou rezolúcii z 1. februára 1993[5], je stanovené, aby sa vykonávali ďalšie činnosti zamerané na významné znižovanie súčasnej úrovne emisií znečisťujúcich látok z motorových vozidiel; 3) keďže sa uznáva, že rozvoj dopravy v spoločenstve spôsobuje významné obmedzenia pre životné prostredie; keďže sa ukázalo, že rad úradných odhadov nárastu hustoty dopravy poskytol nižšie hodnoty, než sú skutočné údaje; keďže z tohto dôvodu by sa mali pre všetky motorové vozidlá stanoviť prísne emisné normy; 4) keďže smernica 88/77/EHS[6] stanovila limitné hodnoty emisií oxidu uhoľnatého, nespálených uhľovodíkov a oxidov dusíka z dieselových motorov určených na používanie v motorových vozidlách na základe skúšobného postupu pre európske podmienky jazdy pre uvedené vozidlá; keďže táto smernica bola najprv zmenená a doplnená smernicou 91/542/EHS[7] vo dvoch etapách, pričom prvá etapa (1992/1993) sa časovo zhodovala s termínmi zavádzania nových európskych emisných noriem pre osobné automobily; keďže v druhej etape (1995/1996) bola určená dlhodobá orientácia pre európsky priemysel výroby motorov tým, že boli stanovené limitné hodnoty založené na očakávaných výkonoch technológií, ktoré sa vtedy ešte len vyvíjali, a zároveň bol priemyselným spoločnostiam poskytnutý prípravný čas na zdokonalenie týchto technológií; keďže smernica 96/1/ES[8] požadovala, aby bola pre malé dieselové motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,7 dm3 a s otáčkami pri menovitom výkone vyššími než 3 000 min-1 zavedená limitná hodnota pre emisie tuhých znečisťujúcich látok, stanovená podľa požiadaviek uvedených v smernici 91/542/EHS namiesto požiadaviek z roku 1999; keďže však pre malé vysokootáčkové dieselové motory, ktoré majú zdvihový objem valcov menší než 0,75 dm3 a otáčky pri menovitom výkone vyššie než 3 000 min-1, je rozumné zachovať na technickom základe rozdiel v limitných hodnotách pre emisie tuhých znečisťujúcich látok, ale odstrániť tento rozdiel v roku 2005; 5) keďže podľa článku 5 ods. 3 smernice 91/542/EHS mala Komisia do konca roku 1996 podať Rade správu o dosiahnutom pokroku pri revízii limitných hodnôt pre kombinované znečisťujúce emisie, ak treba spojenej s revíziou skúšobného postupu; keďže tieto revidované hodnoty nemajú platiť pred 1. októbrom 1999, pokiaľ ide o schválenie nových typov; 6) keďže Komisia zaviedla kvôli splneniu požiadaviek článku 4 smernice 94/12/ES1 Európsky program pre kvalitu ovzdušia, emisie z cestnej dopravy a technológie výroby palív a motorov, [program "Auto-nafta" (Auto-oil)]; keďže štúdia nákladov vzhľadom na efektívnosť, vypracovaná v rámci programu Auto-nafta, preukázala, že je potrebné ďalej zlepšovať technológiu dieselových motorov vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky tak, aby bola v roku 2010 dosiahnutá kvalita ovzdušia popísaná v správe Komisie o programe Auto-nafta; 7) keďže zlepšovanie požiadaviek na nové dieselové motory v smernici 88/77/EHS tvorí súčasť globálnej stratégie spoločenstva, do ktorej bude patriť aj revízia noriem pre ľahké komerčné vozidlá a osobné automobily, počnúc rokom 2000, zlepšovanie motorových palív a presnejšie hodnotenie tvorby emisií z vozidiel v prevádzke; 8) keďže smernica 88/77/EHS je jednou zo samostatných smerníc upravujúcich postup typového schválenia, stanovený smernicou Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel2; keďže jednotlivé členské štáty nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť cieľ znížiť množstvo emisií znečisťujúcich látok z motorových vozidiel, a preto je možné lepšie dosiahnuť tento cieľ aproximáciou právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa opatrení, ktoré treba prijať proti znečisťovaniu ovzdušia motorovými vozidlami; 9) keďže v programe Auto-nafta boli ako kľúčové opatrenia na dosiahnutie uspokojivej strednodobej kvality ovzdušia určené opatrenia na znižovanie limitov emisií, zodpovedajúce zníženiu množstva emisií oxidu uhoľnatého, celkového množstva emisií uhľovodíkov, NOx a tuhých znečisťujúcich látok o 30 (, ktoré sú uplatniteľné od roku 2000; keďže zníženie opacity výfukového dymu o 30 ( oproti opacite výfukového dymu meranej na motoroch súčasných typov a doplnenie smernice Rady 72/306/EHS3 prispeje k zníženiu emisií tuhých znečisťujúcich látok; keďže ďalšie zníženie limitov emisií oxidu uhoľnatého, celkového množstva uhľovodíkov a NOx o 30 ( a tuhých znečisťujúcich látok o 80 ( platné od roku 2005 veľkou mierou prispeje k zlepšeniu strednodobej kvality ovzdušia; keďže pri tomto znižovaní sa bude zohľadňovať účinok, ktorý budú mať na emisie nové skúšobné cykly, lepšie reprezentujúce vzorové jazdy, ktoré absolvujú vozidlá v prevádzke; keďže dodatočný limit emisií NOx platný od roku 2008 povedie k ďalšiemu 43 ( zníženiu limitu emisií pre tieto znečisťujúce látky; keďže Komisia má v správe Európskemu parlamentu a Rade, v prípade potreby sprevádzanej vhodnými návrhmi, najneskôr do konca roku 2002 zvážiť existujúcu technológiu, pokiaľ ide o potvrdenie záväznej normy emisií NOx, ktorá sa má zaviesť od roku 2008; 10) keďže sa zavádzajú prípustné limitné hodnoty emisií platné pre vozidlá definované ako "Zdokonalené vozidlá priaznivé pre životné prostredie" (EEV); 11) keďže palubné diagnostické systémy (OBD) pre vozidlá určené pre ťažké pracovné podmienky ešte nie sú úplne vyvinuté, ale majú sa zavádzať od roku 2005, aby umožňovali rýchlo zisťovať poruchy komponentov a systémov vozidiel, kritických z hľadiska emisií, čím umožnia významne zlepšiť mieru zachovania počiatočnej úrovne tvorby emisií z vozidiel v prevádzke pomocou zlepšenej kontroly a údržby; keďže od roku 2005 by mali byť zavedené špecifické požiadavky na trvanlivosť nových motorov pre ťažké pracovné podmienky a na skúšky zhody prevádzkovaných vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky; 12) keďže sa zavádzajú nové skúšobné cykly v rámci typového schválenia vzhľadom na emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacitu dymu, ktoré umožnia reprezentatívnejšie vyhodnocovanie tvorby emisií z dieselových motorov v priebehu skúšobných podmienok, ktoré sa vernejšie podobajú na tie podmienky, s ktorými sa stretávajú vozidlá v prevádzke; keďže sa zavádza nový kombinovaný (dvojcyklový) skúšobný postup pre konvenčné dieselové motory a tie dieselové motory, ktoré sú vybavené oxidačnými katalyzátormi; keďže sa zavádza nový kombinovaný (dvojcyklový) skúšobný postup pre motory poháňané plynom a okrem toho pre dieselové motory vybavené pokročilými systémami regulácie emisií; keďže od roku 2005 sa majú všetky dieselové motory skúšať v obidvoch použiteľných skúšobných cykloch; keďže Komisia bude sledovať pokrok v rokovaniach zameraných na vytvorenie celosvetovo harmonizovaného skúšobného postupu; 13) keďže členským štátom by sa malo prostredníctvom daňových stimulov umožniť, aby urýchľovali umiestňovanie na trhu tých vozidiel, ktoré spĺňajú požiadavky prijaté na úrovni spoločenstva, pričom tieto stimuly musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy a vyhovovať určitým podmienkam, ktorých účelom je zabrániť deformáciám vnútorného trhu; keďže táto smernica neovplyvňuje právo členských štátov zahrnovať emisie znečisťujúcich a iných látok do základne pre výpočet cestných daní z motorových vozidiel; 14) keďže pri vypracovávaní právnych predpisov spoločenstva týkajúcich sa emisií z motorových vozidiel by sa mali zohľadňovať výsledky prebiehajúceho výskumu charakteristík emisií tuhých znečisťujúcich látok; 15) keďže Komisia predloží do 31. decembra 2000 správu o vývoji zariadení na reguláciu emisií z vozidiel s dieselovými motormi určených pre ťažké pracovné podmienky, o závislosti na kvalite paliva, o potrebe zlepšovania presnosti a reprodukovateľnosti postupov merania a vzorkovania emisií tuhých znečisťujúcich látok a o vytvorení celosvetovo harmonizovaného skúšobného cyklu; 16) keďže by sa mala v súlade s tým zmeniť a doplniť smernica 88/77/EHS, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Smernica 88/77/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. Názov smernice sa nahrádza takto: "Smernica Rady 88/77/EHS z 3. decembra 1987 o aproximácii zákonov členských štátov vzťahujúcich sa na opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo vznetových motorov určených na používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom a určených pre používanie vo vozidlách." 2. Článok 1 sa nahrádza takto: "Článok 1 Na účely tejto smernice: 1) vozidlo znamená ľubovoľné vozidlo definované v prílohe II časť A k smernici 70/156/EHS poháňané vznetovým alebo plynovým motorom, s výnimkou vozidiel kategórie M1 s technicky prípustnou maximálnou zaťaženou hmotnosťou nižšou alebo rovnou 3,5 t, 2) vznetový alebo plynový motor znamená hybný hnací zdroj vozidla, ktorému je ako samostatnej technickej jednotke definovanej v článku 2 smernice 70/156/EHS možné udeliť typové schválenie, 1) EEV znamená zdokonalené vozidlo priaznivé pre životné prostredie, čo je vozidlo poháňané motorom, ktorý vyhovuje prípustným limitným hodnotám emisií stanoveným v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I." 3. Prílohy I až VIII sa nahrádzajú prílohami I až VII, ktoré sú uvedené v prílohe k tejto smernici. Článok 2 1. S účinnosťou od 1. júla 2000 nesmie žiadny členský štát z dôvodov súvisiacich s plynnými a tuhými znečisťujúcimi látkami a s opacitou emisií dymu z motora: 1) odmietnuť udeliť typové schválenie ES alebo odmietnuť vydať dokument ustanovený v poslednej zarážke článku 10 ods. 1) smernice 70/156/EHS alebo udeliť vnútroštátne typové schválenie niektorému typu vozidla poháňaného vznetovým alebo plynovým motorom alebo 2) zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo používanie takýchto nových vozidiel alebo 3) odmietnuť udeliť typové schválenie ES niektorému typu vznetového alebo plynového motora alebo 4) zakázať predaj alebo používanie nových vznetových alebo plynových motorov, ak sú splnené príslušné požiadavky príloh k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, najmä v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora vyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku A, B1, B2 alebo limitným hodnotám stanoveným v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 2. S účinnosťou od 1. októbra 2000 členské štáty: 1) už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať dokument ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, a 2) musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku A tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 3. S účinnosťou od 1. októbra 2001 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných motorov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: 1) považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS, za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice a 2) zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo používanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku A tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 4. S účinnosťou od 1. októbra 2005 členské štáty: 1) už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať dokument ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS a 2) musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B1 tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 5. S účinnosťou od 1. októbra 2006 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných motorov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: 1) považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice, a 2) zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo používanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B1 tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 6. S účinnosťou od 1. októbra 2008 členské štáty: 1) už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať dokument ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS a 2) musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B2 tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 7. S účinnosťou od 1. októbra 2009 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných motorov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: 1) považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS, za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice a 2) zakázať registráciu, predaj uvedenie do prevádzky alebo používanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B2 tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 8. V súlade s odsekom 1 sa motor, ktorý vyhovuje príslušným požiadavkám príloh k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, a spĺňa limitné hodnoty stanovené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, považuje za motor spĺňajúci požiadavky odsekov 2 až 7. Článok 3 1. Členské štáty môžu prijať ustanovenie pre daňové stimuly, iba pokiaľ ide o motorové vozidlá, ktoré vyhovujú smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. Tieto stimuly musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy, ako aj s podmienkami stanovenými v nižšie uvedených písmenách a) alebo b): a) musia platiť pre všetky nové vozidlá ponúkané na predaj na trhu členského štátu, ktoré vopred spĺňajú limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, a ktoré potom od 1. októbra 2000 budú spĺňať limitné hodnoty stanovené v riadku B1 alebo B2 uvedených tabuliek. Daňové stimuly musia byť zrušené s účinnosťou od povinného zavedenia limitných hodnôt emisií uvedených v článku 2 ods. 3 pre nové vozidlá alebo do termínov povinného zavedenia limitných hodnôt emisií, stanovených v riadku B1 alebo B2 tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou; a) musia platiť pre všetky nové vozidlá ponúkané na predaj na trhu členského štátu, ktoré spĺňajú prípustné limitné hodnoty emisií stanovené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 2. Pre žiadny typ vozidla nesmú stimuly prekročiť dodatočné náklady na technické riešenia, zavedené kvôli zabezpečeniu súladu s limitnými hodnotami stanovenými buď v riadku A alebo B1 alebo B2, alebo s limitnými hodnotami stanovenými v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 prílohy I k smernici 88/77/EHS zmenenej a doplnenej touto smernicou a na ich inštaláciu vo vozidle. 3. Členské štáty musia informovať Komisiu o plánoch na vytvorenie alebo zmenu daňových stimulov uvedených v tomto článku a to s dostatočným časovým predstihom na to, aby mohla predložiť svoje pripomienky. Článok 4 Od 1. októbra 2005 musia byť všetky nové typy vozidiel a od 1. októbra 2006 všetky typy vozidiel vybavené palubným diagnostickým systémom (OBD) alebo palubným meracím systémom (OBM) určeným na sledovanie emisií výfukových plynov počas prevádzky vozidla. Komisia navrhne na tento účel opatrenia Európskemu parlamentu a Rade. Medzi ne bude patriť: 1) neobmedzený a štandardizovaný prístup k systému OBD pre potreby kontroly, diagnostiky, servisu a opráv, 2) štandardizácia poruchových kódov, 3) kompatibilita náhradných dielov, čím sa uľahčí oprava, výmena a servis vozidiel vybavených systémom OBD. Článok 5 Od 1. októbra 2005 sa pre nové typy a od 1. októbra 2006 sa pre všetky typy musí pri typovom schválení udelenom vozidlám a motorom potvrdiť aj správna činnosť zariadení na reguláciu emisií počas normálnej životnosti vozidla alebo motora. Komisia preskúma rozdiely v normálnej životnosti rôznych kategórií vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky a zváži návrhy vhodných požiadaviek na životnosť, špecifických pre každú kategóriu. Článok 6 Od 1. októbra 2005 sa pre nové typy a od 1. októbra 2006 sa pre všetky typy musí pri typovom schválení udelenom vozidlám vyžadovať aj potvrdenie správnej činnosti zariadení na reguláciu emisií počas normálnej životnosti vozidla v normálnych podmienkach používania (zhoda prevádzkovaných vozidiel náležite udržiavaných a používaných). Toto ustanovenie musí potvrdiť a doplniť Komisia v súlade s článkom 7. Článok 7 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh, ktorým potvrdí alebo doplní túto smernicu, najneskôr 12 mesiacov po dni nadobudnutia účinnosti tejto smernice alebo do 31. decembra 2000 podľa toho, ktorý termín uplynie skôr. V návrhu bude zohľadnený: 1) proces posudzovania zo strany Európskeho parlamentu a Rady ustanovený v článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/69/ES 1 a v článku 9 smernice 98/70/ES2, 2) vývoj technológie regulácie emisií vznetových motorov a plynových motorov vrátane technológie dodatočnej úpravy, pričom sa zohľadní vzájomná súvislosť takejto technológie s kvalitou paliva, 3) potreba zvyšovať presnosť a zlepšovať opakovateľnosť súčasných postupov merania a vzorkovania pre veľmi nízke úrovne emisií tuhých znečisťujúcich látok z motorov, 4) vytvorenie celosvetovo harmonizovaného skúšobného cyklu pre skúšky v rámci typového schvaľovania a súčasťou návrhu budú: 1) pravidlá stanovujúce zavedenie systému OBD do vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky od 1. októbra 2005 podľa článku 4 tejto smernice a primerane podľa smernice 98/69/ES o znižovaní emisií výfukových plynov z osobných automobilov a ľahkých komerčných vozidiel, 2) ustanovenia o trvanlivosti zariadení na reguláciu emisií s účinnosťou od 1. októbra 2005 podľa článku 5 tejto smernice, 3) ustanovenia na zabezpečenie zhody prevádzkovaných vozidiel v postupe typového schválenia vozidiel s účinnosťou od 1. októbra 2005 podľa článku 6 tejto smernice, pričom sa zohľadní špecifickosť skúšok vykonaných na motoroch týchto vozidiel a špecifické informácie získané zo systémov OBD pri použitej metóde posudzovania nákladov vzhľadom na efektívnosť, 4) vhodné limity pre znečisťujúce látky, ktoré sa v súčasnosti neregulujú v dôsledku rozšíreného zavádzania nových alternatívnych palív. Komisia predloží do 31. decembra 2001 správu o pokroku v rokovaniach o celosvetovo harmonizovanom skúšobnom cykle. Komisia predloží do 30. júna 2002 Európskemu parlamentu a Rade správu o požiadavkách na činnosť systému OBD. Na základe tejto správy Komisia predloží návrh na opatrenia, ktoré nadobudnú účinnosť najneskôr 1. januára 2005 a ktoré budú obsahovať technické špecifikácie a zodpovedajúce prílohy, prostredníctvom ktorých sa ustanoví typové schválenie systémov OBM, ktoré zabezpečujú prinajmenšom rovnocenné úrovne sledovania systémov OBD a ktoré budú s nimi kompatibilné. V správe Európskemu parlamentu a Rade, ktorá bude podľa potreby sprevádzaná príslušnými návrhmi, Komisia najneskôr do 31. decembra 2002 zohľadní dostupnú technológiu s cieľom potvrdiť záväznú normu pre NOx na rok 2008. Článok 8 1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 2000. Okamžite o tom budú informovať Komisiu. Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, musia v čase svojho oficiálneho uverejnenia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo musia byť sprevádzané takýmto odkazom. Členské štáty stanovia metódy pre formuláciu takéhoto odkazu. 2. Členské štáty oznámia Komisii texty hlavných ustanovení vnútroštátneho právneho predpisu, ktoré prijmú v oblasti, ktorou sa zaoberá táto smernica. Článok 9 Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 10 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli 13. decembra 1999 Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda N. FONTAINE S. HASSI PRÍLOHA OBSAH Strana PRÍLOHA I ROZSAH, DEFINÍCIE A SKRATKY, ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES, ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY A ZHODA VÝROBKOV ...... 13 1. Rozsah ......................................................................................................................... 13 2. Definície a skratky ....................................................................................................... 13 3. Žiadosť o typové schválenie ES .................................................................................. 20 4. Typové schválenie ES ................................................................................................. 22 5. Označovanie motorov .................................................................................................. 25 6. Špecifikácie a skúšky .................................................................................................. 27 7. Inštalácia vo vozidle .................................................................................................... 30 8. Rad motorov ................................................................................................................ 30 9. Zhoda výrobkov .............................................................................................................. 33 Dodatok 1 Postup skúšania zhody výrobkov pri uspokojivej štandardnej odchýlke .............. 37 Dodatok 2 Postup skúšania zhody výrobkov pri neuspokojivej alebo neznámej štandardnej odchýlke ........................................................................................................... 39 Dodatok 3 Postup skúšania zhody výrobkov na žiadosť výrobcu .......................................... 42 PRÍLOHA II INFORMAČNÝ DOKUMENT ....................................................................... 44 Dodatok 1 Základné charakteristiky (referenčného) motora a informácie týkajúce sa výkonu skúšok .................................................................................................. 45 1. Popis motora ............................................................................................................... 45 2. Opatrenia prijaté proti znečisťovaniu ovzdušia ........................................................... 47 3. Prívod paliva ............................................................................................................... 48 4. Časovanie ventilov ...................................................................................................... 51 5. Zapaľovací systém (iba pre zážihové motory) .............................................................. 51 6. Zariadenia poháňané motorom .................................................................................... 52 7. Ďalšie informácie o podmienkach skúšok ................................................................... 52 8. Činnosť motora ............................................................................................................ 53 Dodatok 2 Základné charakteristiky radu motorov ............................................................ 56 1. Spoločné parametre ..................................................................................................... 56 2. Zoznam parametrov radu motorov .............................................................................. 56 Dodatok 3 Základné charakteristiky motora z radu motorov ............................................. 58 1. Popis motora ............................................................................................................... 58 2. Opatrenia prijaté proti znečisťovaniu ovzdušia ........................................................... 59 3. Prívod paliva ............................................................................................................... 60 4. Časovanie ventilov ...................................................................................................... 64 5. Zapaľovací systém (iba pre zážihové motory) .............................................................. 64 Dodatok 4 Charakteristiky dielov vozidla súvisiacich s motorom ..................................... 65 PRÍLOHA III SKÚŠOBNÝ POSTUP .................................................................................... 66 1. Úvod ............................................................................................................................ 66 2. Podmienky skúšok ....................................................................................................... 67 Dodatok 1 Skúšobné cykly ESC a ELR ............................................................................ 71 1. Nastavenie motora a dynamometra ............................................................................. 71 2. Skúšobný beh ESC ...................................................................................................... 72 3. Skúšobný beh ELR ...................................................................................................... 75 4. Výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok ............................................................ 77 5. Výpočet emisií tuhých znečisťujúcich látok ................................................................ 82 6. Výpočet hodnôt dymu ................................................................................................. 85 Dodatok 2 Skúšobný cyklus ETC ...................................................................................... 88 1. Postup mapovania motora ........................................................................................... 88 2. Vytvorenie referenčného skúšobného cyklu ................................................................ 89 3. Beh emisnej skúšky ..................................................................................................... 90 4. Výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok ........................................................... 96 5. Výpočet emisií tuhých znečisťujúcich látok (iba pre dieselové motory) ..................... 101 Dodatok 3 Časový priebeh činnosti motorového dynamometra počas skúšky ETC .......... 103 Dodatok 4 Postupy merania a vzorkovania ........................................................................ 119 1. Úvod ............................................................................................................................ 119 2. Zariadenie dynamometra a skúšobnej komory ............................................................ 119 3. Určenie koncentrácií plynných zložiek ........................................................................ 121 4. Určenie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok ........................................................... 124 5. Určenie hodnôt dymu .................................................................................................. 127 Dodatok 5 Postup kalibrácie .............................................................................................. 129 1. Kalibrácia analytických prístrojov ............................................................................... 129 2. Kalibrácia systému CVS .............................................................................................. 139 3. Kalibrácia systému merania množstva tuhých znečisťujúcich látok ............................ 142 4. Kalibrácia zariadenia na meranie opacity dymu .......................................................... 142 PRÍLOHA IV TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY REFERENČNÉHO PALIVA PREDPÍSANÉHO PRE SCHVAĽOVACIE SKÚŠKY A PRE OVERENIE ZHODY VÝROBKOV .......................................................................................... 144 1. Motorová nafta ............................................................................................................ 144 2. Zemný plyn (NG) ........................................................................................................ 145 3. Skvapalnený ropný plyn (LPG) ................................................................................... 146 PRÍLOHA V ANALYTICKÉ A VZORKOVACIE SYSTÉMY ........................................... 147 1. Určovanie koncentrácie emisií plynných znečisťujúcich látok .................................... 147 2. Zrieďovanie výfukových plynov a určovanie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok. 156 3. Určovanie hodnôt dymu .............................................................................................. 179 PRÍLOHA VI OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES ........................................... 185 PRÍLOHA VII PRÍKLAD POSTUPU VÝPOČTU .................................................................. 188 ZOZNAM OBRÁZKOV Obrázok 1 Špecifické definície skúšobných cyklov ................................................................ 16 Obrázok 2 Bloková schéma skúšok pre určenie zhody výrobkov ............................................... 36 Obrázok 3 Postupnosť skúšky ELR ......................................................................................... 76 Obrázok 4 Interpolácia hodnôt emisií NOx v regulačnom bode .............................................. 81 Obrázok 5 Časový priebeh činnosti dynamometra počas skúšky ETC .................................... 118 Obrázok 6 Schéma zariadenia na meranie účinnosti prevodníka koncentrácie NOx ............... 134 Obrázok 7 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v neupravenom výfukovom plyne (iba pre ESC) .................................................. 147 Obrázok 8 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v zriedenom výfukovom plyne (ETC, voliteľná pre ESC) ..................................... 148 Obrázok 9 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu (metóda GC) 153 Obrázok 10 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu s bezmetánovou oxidačnou jednotkou (NMC) ...................................................... 155 Obrázok 11 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s izokinetickou sondou a podielovým vzorkovaním (regulácia pomocou SB) .................................................................. 158 Obrázok 12 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s izokinetickou sondou a podielovým vzorkovaním (regulácia pomocou PB) ................................................................. 159 Obrázok 13 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s meraním koncentrácie CO2 alebo NOx a podielovým vzorkovaním ............................................................................ 160 Obrázok 14 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s meraním koncentrácie CO2, rovnováhou uhlíka a celkovým vzorkovaním ........................................................ 161 Obrázok 15 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s jednou Venturiho trubicou, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním ................................................ 162 Obrázok 16 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s dvojicou Venturiho trubíc alebo dvojicou clôn, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním .................... 163 Obrázok 17 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s delením do viacerých trubiek, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním ............................................. 164 Obrázok 18 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a celkovým vzorkovaním .......................................................................................................... 165 Obrázok 19 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a podielovým vzorkovaním .......................................................................................................... 166 Obrázok 20 Plnoprietokový zrieďovací systém ........................................................................ 172 Obrázok 21 Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok .................................................... 176 Obrázok 22 Systém s dvojitým zrieďovaním (iba pre plnoprietokový systém) ......................... 176 Obrázok 23 Plnoprietokový opacimeter .................................................................................... 180 Obrázok 24 Opacimeter s čiastočným prietokom ...................................................................... 182 ZOZNAM TABULIEK Tabuľka 1 Limitné hodnoty - skúšky ESC a ELR ................................................................... 29 Tabuľka 2 Limitné hodnoty - skúška ETC .............................................................................. 29 Tabuľka 3 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 1 38 Tabuľka 4 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 2 41 Tabuľka 5 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 3 43 Tabuľka 6 Tolerancie regresnej priamky ................................................................................ 95 Tabuľka 7 Dovolené prípady vyradenia bodov z regresnej analýzy ........................................ 95 Tabuľka 8 Presnosť meracích prístrojov ................................................................................. 120 Tabuľka 9 Odporúčané hodnoty zaťaženia filtrov ................................................................... 125 PRÍLOHA I ROZSAH, DEFINÍCIE A SKRATKY, ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE, ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY A ZHODY VÝROBKOV 1. ROZSAH Táto smernica platí pre plynné a tuhé znečisťujúce látky zo všetkých motorových vozidiel vybavených vznetovými motormi a pre plynné znečisťujúce látky zo všetkých motorových vozidiel vybavených zážihovými motormi poháňanými zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom a pre vznetové a zážihové motory vymedzené v článku 1 s výnimkou tých vozidiel kategórie N1, N2 a M2, ktorým bolo udelené typové schválenie podľa smernice Rady 70/220/EHS1, naposledy zmenenej a doplnenej smernicou Komisie 98/77/ES2. 2. DEFINÍCIE A SKRATKY Na účely tejto smernice: 2.1. "skúšobný cyklus" znamená postupnosť skúšobných krokov, z ktorých pre každý je definovaná hodnota otáčok a krútiaceho momentu motora v ustálenom stave (skúška typu ESC) alebo v prechodných pracovných podmienkach (skúška typu ETC, ELR); 2.2. "schválenie motora (radu motorov)" znamená schválenie typu motora (radu motorov), pokiaľ ide o úroveň emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok; 2.3. "dieselový motor" znamená motor, ktorý pracuje na princípe zapálenia paliva kompresným teplom; "plynový motor" znamená motor, ktorý je poháňaný zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom (LPG); 2.4. "typ motora" znamená kategóriu motorov, ktoré sa navzájom neodlišujú v takých základných hľadiskách, ako sú charakteristiky motora definované v prílohe II k tejto smernici; 2.5. "rad motorov" znamená zoskupenie motorov rôznych výrobcov, ktoré majú vďaka svojej konštrukcii definovanej v prílohe II, dodatku 2 k tejto smernici, podobné emisné charakteristiky výfukových plynov; všetci členovia radu musia spĺňať použiteľné limitné hodnoty emisií; 2.6. "referenčný motor" znamená motor vybraný z radu motorov takým spôsobom, že jeho emisné charakteristiky budú reprezentatívne pre tento rad motorov; 2.7. "plynné znečisťujúce látky" znamená oxid uhoľnatý, uhľovodíky [za predpokladu podielu CH1,85 pre dieselové motory, CH2,525 pre motory na skvapalnený ropný plyn a CH2,93 pre zemný plyn (NMHC)], metán (predpokladá sa určitý pomer CH4 pre zemný plyn) a oxidy dusíka, ktoré sa vyjadrujú ako ekvivalent oxidu dusičitého (NO2); "tuhé znečisťujúce látky" znamená ľubovoľnú látku zachytenú na určenom filtračnom médiu po zriedení výfukového plynu čistým prefiltrovaným vzduchom tak, že teplota neprevyšuje 325 K (52 (C); 2.8. "dym" znamená častice rozptýlené v prúde výfukových plynov z dieselového motora, ktoré absorbujú, odrážajú alebo lámu svetlo; 2.9. "čistý výkon" znamená výkon v "ES kW" získaný na skúšobnej stolici (na skúšanie motorov) na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent meraný v súlade s metódou ES merania výkonu stanovenou v smernici Komisie 80/1269/EHS1, naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 97/21/ES2; 2.10. "deklarovaný maximálny výkon (Pmax)" znamená maximálny výkon v ES kW (čistý výkon), ktorý deklaruje výrobca vo svojej žiadosti o typové schválenie; 2.11. "percento zaťaženia" znamená časť maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri určitých otáčkach motora; 2.12. "skúška ESC" znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z 13 režimov ustáleného stavu, ktoré sa uplatňujú v súlade s bodom 6.2 tejto prílohy; 2.13. "skúška ELR" znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z postupnosti stupňov zaťaženia pri konštantných hodnotách otáčok motora, ktoré sa uplatňujú v súlade s bodom 6.2 tejto prílohy; 2.14. "skúška ETC" znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z 1 800 prechodových režimov prebiehajúcich sekundu po sekunde, ktoré sa uplatňujú v súlade s bodom 6.2 tejto prílohy; 2.15. "pracovný rozsah otáčok motora" znamená ten rozsah otáčok motora, ktorý sa najčastejšie používa v priebehu prevádzky motora v jeho skutočnom pracovnom prostredí a ktorý leží medzi hodnotami dolných a horných otáčok stanovenými v prílohe III k tejto smernici; 2.16. "dolné otáčky (nloo)" znamená najnižšie otáčky motora, pri ktorých motor dosahuje 50 ( deklarovaného maximálneho výkonu motora; 2.17. "horné otáčky (nhi)" znamená najvyššie otáčky motora, pri ktorých motor dosahuje 70 ( deklarovaného maximálneho výkonu motora; 2.18. "otáčky motora A, B a C" znamená hodnoty skúšobných otáčok v rámci pracovného rozsahu motora, ktoré sa používajú pri skúške ESC a ELR spôsobom stanoveným v prílohe III, dodatku 1 k tejto smernici; 2.19. "regulačná oblasť" znamená oblasť medzi otáčkami motora A a C a medzi 25 a 100 percentami zaťaženia; 2.20. "referenčné otáčky (nref)" znamená 100 ( hodnoty otáčok, ktorá sa používa pri prepočte z normalizovaných relatívnych hodnôt otáčok na skutočné hodnoty počas skúšky ETC postupom stanoveným v prílohe III dodatku 2 k tejto smernici; 2.21. "opacimeter" znamená prístroj skonštruovaný pre meranie opacity dymových častíc na princípe oslabovania svetla; 2.22. "rozsah zemného plynu (NG)" znamená jeden z rozsahov H alebo L, ktoré sú definované v Európskej norme EN 437 z novembra 1993; 2.23. "samoprispôsobivosť (autoadaptabilita)" znamená ľubovoľné zariadenie motora, ktoré umožňuje udržiavať konštantnú hodnotu pomeru vzduch/palivo; 2.24. "opakovaná kalibrácia" znamená jemné ladenie motora na zemný plyn tak, aby pracoval v rovnakom režime prevádzky (výkon, spotreba paliva) aj v inom pásme zemného plynu; 2.25. "Wobbeho index (dolný Wl alebo horný Wu)" znamená pomer zodpovedajúcej výhrevnosti jednotkového objemu plynu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty v tých istých referenčných podmienkach: [pic] 2.26. "Faktor (-posunu (S()" znamená výraz, ktorý popisuje požadovanú pružnosť systému riadenia motora, týkajúcu sa zmeny pomeru prebytočného vzduchu (, ak je motor poháňaný plynom s iným zložením ako čistý metán (výpočet S( pozri prílohu VII); 2.27. "EEV" znamená zdokonalené environmentálne priaznivé vozidlo (Enhanced Environmentally Friendly Vehicle), čo je typ vozidla poháňaného motorom, ktorý spĺňa prípustné limitné hodnoty emisií stanovené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 tejto prílohy; 2.28. "rušiace zariadenie" znamená ľubovoľný prvok konštrukcie motora alebo vozidla, ktorý meria alebo sníma rýchlosť vozidla, otáčky motora, zaradený rýchlostný stupeň, teplotu, nasávací tlak alebo ľubovoľný iný parameter kvôli aktivácii, modulácii, oneskoreniu alebo deaktivácii činnosti ľubovoľného dielu systému regulácie emisií tak, že sa znižuje efektívnosť systému regulácie emisií v podmienkach, ktoré sa vyskytujú v priebehu normálneho používania vozidla. Takéto zariadenie sa nebude považovať za rušiace zariadenie, ak: 1) je potreba takéhoto zariadenia dočasne zdôvodnená ochranou motora pred prerušovanými podmienkami prevádzky, ktoré by mohli viesť k poškodeniu alebo poruche, a na ten istý účel nie sú použiteľné žiadne iné opatrenia, ktoré by neznižovali efektívnosť systému regulácie emisií, 2) toto zariadenie pracuje iba v prípade potreby počas štartovania a/alebo zahrievania motora a na ten istý účel nie sú použiteľné žiadne iné opatrenia, ktoré by neznižovali efektívnosť systému regulácie emisií. Obrázok 1 Špecifické definície skúšobných cyklov Čistý výkon (( z čistého Pmax) Otáčky nlo A B C nref nhi voľnobehu Otáčky motora 2.29. Symboly a skratky 2.29.1. Symboly skúšobných parametrov Symbol Jednotka Názov parametra AP m2 Plocha priečneho prierezu izokinetickej vzorkovacej sondy AT m2 Plocha priečneho prierezu výfukovej rúry CEE - Etánová účinnosť CEM - Metánová účinnosť C1 - Uhľovodík s ekvivalentom uhlíka 1 conc ppm/obj. ( Koncentrácia zložky uvedenej v dolnom indexe D0 m3/s Úsek kalibračnej funkcie PDP na súradnicovej osi DF - Zrieďovací faktor D - Konštanta Besselovej funkcie E - Konštanta Besselovej funkcie EZ g/kWh Interpolovaná hodnota emisií NOX v regulačnom bode fa - Faktor laboratórnej atmosféry (vzduchu) fc s-1 Medzná frekvencia Besselovho filtra FFH - Faktor špecifický pre palivo používaný pre výpočet mokrých koncentrácií z pomeru vodíka v suchých koncentráciách k uhlíku FS - Stochiometrický faktor GAIRW kg/h Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na mokrom základe GAIRD kg/h Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na suchom základe GDILW kg/h Hmotnostný prietok zrieďovacieho vzduchu na mokrom základe GEDFW kg/h Ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu na mokrom základe GEXHW kg/h Hmotnostný prietok výfukového plynu na mokrom základe GFUEL kg/h Hmotnostný prietok paliva GTOTW kg/h Hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu na mokrom základe H MJ/m3 Výhrevnosť HREF g/kg Referenčná hodnota absolútnej vlhkosti (10,71 g/kg) Ha g/kg Absolútna vlhkosť nasávaného vzduchu Hd g/kg Absolútna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu HTCRAT mol/mol Pomer vodíka k uhlíku i - Dolný index označujúci jednotlivý režim K - Besselova konštanta k m-1 Koeficient pohltenia svetla KH,D - Faktor korekcie na vlhkosť pri určovaní obsahu NOx pre dieselové motory KH,G - Faktor korekcie na vlhkosť pri určovaní obsahu NOx pre plynové motory KV Kalibračná funkcia CFV KW,a - Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre nasávaný vzduch KW,d - Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre zrieďovací vzduch KW,e - Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre zriedený výfukový plyn KW,r - Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre neupravený výfukový plyn L ( Percento krútiaceho momentu vzhľadom na maximálny krútiaci moment skúšaného motora LA m Dĺžka efektívnej optickej dráhy m Sklon kalibračnej funkcie PDP mass g/h alebo g Dolný index označujúci hmotnostný prietok emisií MDIL kg Hmotnosť vzorky zrieďovacieho vzduchu, ktorá prešla cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok Md mg Hmotnosť zachytenej vzorky tuhých znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu Mf mg Hmotnosť zachytenej vzorky tuhých znečisťujúcich látok Mf,p mg Hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok zachytenej na primárnom filtri Mf,b mg Hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok zachytenej na záložnom filtri MSAM mg Hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorá prešla cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok MSEC kg Hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu MTOTW kg Celková hmotnosť CVS za celý cyklus na mokrom základe MTOTW,i kg Okamžitá hmotnosť CVS na mokrom základe N ( Opacita NP - Celkový počet otáčok PDP v priebehu cyklu NP,i - Počet otáčok PDP v priebehu určitého časového intervalu n min-1 Otáčky motora nP s-1 Otáčky PDP nhi min-1 Horné otáčky motora nlo min-1 Dolné otáčky motora nref min-1 Referenčné otáčky motora pre potreby skúšky ETC pa kPa Tlak nasýtených pár vzduchu nasávaného do motora pA kPa Absolútny tlak pB kPa Absolútny atmosférický tlak pd kPa Tlak nasýtených pár zrieďovacieho vzduchu ps kPa Atmosférický tlak suchého vzduchu p1 kPa Pokles tlaku na vstupe do čerpadla P(a) kW Výkon pohltený pomocnými zariadeniami inštalovanými pre potreby skúšky P(b) kW Výkon pohltený pomocnými zariadeniami odstránenými kvôli skúške P(n) kW Čistý nekorigovaný výkon P(m) kW Výkon meraný na skúšobnej stolici ( - Besselova konštanta QS m3/s Objemový prietok CVS q - Zrieďovací pomer r - Pomer plochy priečneho prierezu izokinetickej sondy a výfukovej rúry Ra ( Relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu Rd ( Relatívna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu Rf - Faktor odozvy FID ( kg/m3 Hustota S kW Nastavenie dynamometra Si m-1 Okamžitá hodnota opacity dymu S( - Faktor (-posunu T K Absolútna teplota Ta K Absolútna teplota nasávaného vzduchu t s Doba merania te s Doba elektrickej odozvy tF s Doba odozvy filtra definovaného Besselovou funkciou tp s Doba fyzickej odozvy (t s Časový interval medzi po sebe idúcimi údajmi o dyme (= 1/vzorkovacia rýchlosť) (ti s Časový interval pre určenie okamžitej hodnoty prietoku CFV ( ( Priepustnosť dymu V0 m3/ot Objemový prietok PDP v skutočných podmienkach W - Wobbeho index Wact kWh Práca vykonaná v priebehu skutočného skúšobného cyklu ETC Wref kWh Práca vykonaná v priebehu referenčného skúšobného cyklu ETC WF - Váhový faktor WFE - Efektívny váhový faktor X0 m3/ot Kalibračná funkcia objemového prietoku PDP Yi m-1 Besselova jednosekundová priemerná hodnota opacity dymu 2.29.2. Symboly chemických zložiek CH4 Metán C2H6 Etán C3H8 Propán CO Oxid uhoľnatý DOP Di-oktylftalát CO2 Oxid uhličitý HC Uhľovodíky NMHC Uhľovodíky bez metánu NOx Oxidy dusíka NO Oxid dusnatý NO2 Oxid dusičitý PT Tuhé znečisťujúce látky 2.29.3. Skratky CFV Kritický prietok Venturiho trubicou CLD Chemoluminiscenčný detektor ELR Európska skúška odozvy na zaťaženie ESC Európska skúška s ustálenými stavmi ETC Európska skúška s prechodovými režimami FID Plameňový ionizačný detektor GC Plynový chromatograf HCLD Vyhrievaný chemoluminiscenčný detektor HFID Vyhrievaný plameňový ionizačný detektor LPG Skvapalnený ropný plyn NDIR Nedisperzný infračervený analyzátor NG Zemný plyn NMC Bezmetánová oxidačná jednotka 3. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES 3.1. Žiadosť o typové schválenie ES typu motora alebo radu motorov ako samostatných technických jednotiek 3.1.1. Žiadosť o typové schválenie EStypu motora alebo radu motorov vzhľadom na úroveň emisií plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok pre dieselové motory a vzhľadom na úroveň emisií plynných znečisťujúcich látok pre plynové motory predkladá výrobca motora alebo jeho náležite splnomocnený zástupca. 3.1.2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrétnymi údajmi: 3.1.2.1. Popis typu motora, respektíve radu motorov, obsahujúci konkrétne údaje uvedené v prílohe II k tejto smernici, ktoré spĺňa požiadavky článkov 3 a 4 smernice 70/156/EHS. 3.1.3. Motor, ktorý spĺňa charakteristiky "typu motora" alebo "referenčného motora" popísané v prílohe II, musí byť predložený technickej službe zodpovednej za výkon schvaľovacích skúšok definovaných v bode 6. 3.2. Žiadosť o typové schválenie ES typu vozidla vzhľadom na jeho motor 3.2.1. Žiadosť o typové schválenie ES vozidla vzhľadom na emisie plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok z jeho dieselového motora alebo radu motorov a vzhľadom na úroveň emisií plynných znečisťujúcich látok z jeho plynového motora alebo radu motorov predkladá výrobca vozidla alebo jeho náležite splnomocnený zástupca. 3.2.2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrétnymi údajmi: 3.2.2.1. Popis typu vozidla, dielov vozidla súvisiacich s motorom a typu motora, respektíve radu motorov, obsahujúci konkrétne údaje uvedené v prílohe II spolu s dokumentáciou, ktorá sa vyžaduje pri uplatňovaní článku 3 smernice 70/156/EHS. 3.3. Žiadosť o typové schválenie ES typu vozidla so schváleným motorom 3.3.1. Žiadosť o typové schválenie ES vozidla vzhľadom na emisie plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok z jeho schváleného dieselového motora alebo radu motorov a vzhľadom na úroveň emisií plynných znečisťujúcich látok z jeho schváleného plynového motora alebo radu motorov predkladá výrobca vozidla alebo jeho náležite splnomocnený zástupca. 3.3.2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrétnymi údajmi: 3.3.2.1. Popis typu vozidla a dielov vozidla súvisiacich s motorom obsahujúci použiteľné konkrétne údaje uvedené v prílohe II a kópiu osvedčenia o typovom schválení ES (príloha VI) motora alebo radu motorov, ak je to vhodné, ako samostatnej technickej jednotky, ktorá je inštalovaná v tomto type vozidla, spolu s dokumentáciou, ktorá sa vyžaduje pri uplatňovaní článku 3 smernice 70/156/EHS. 4. TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES 4.1. Udelenie univerzálneho typového schválenia ES na používané palivo Univerzálne typové schválenie ES na používané palivo sa udeľuje za predpokladu splnenia týchto požiadaviek: 4.1.1. V prípade motorovej nafty spĺňa referenčný motor požiadavky tejto smernice na referenčné palivo určené v prílohe IV. 4.1.2. V prípade zemného plynu sa musí preukázať schopnosť referenčného motora prispôsobiť sa palivu každého zloženia, ktoré sa môže vyskytnúť na trhu. Ak ide o zemný plyn, existujú vo všeobecnosti dva druhy paliva, vysokovýhrevné palivo (H-plyn) a nízkovýhrevné palivo (L-plyn), ale s významným rozptylom vlastností v rámci obidvoch rozsahov; významne sa odlišujú svojím energetickým obsahom vyjadreným Wobbeho indexom a svojím faktorom (-posunu (S(). Vzorce pre výpočet Wobbeho indexu a S( sú uvedené v bodoch 2.25 a 2.26. Zloženie referenčných palív vyjadruje vzájomné rozdiely medzi týmito parametrami. Referenčný motor musí spĺňať požiadavky tejto smernice na referenčné palivá G20 a G25, stanovené v prílohe IV, bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4.1.3. V prípade motora poháňaného zemným plynom, ktorý je samoprispôsobivý na jednej strane pre rozsah H-plynov a na druhej strane pre rozsah L-plynov a ktorý sa prepína medzi H-rozsahom a L-rozsahom pomocou prepínača, musí byť referenčný motor odskúšaný s dvomi príslušnými druhmi referenčného paliva určenými v prílohe IV, pre každý rozsah a pre každú polohu prepínača. Palivami sú G20 (palivo 1) a G23 (palivo 2) pre H-rozsah plynov, G23 (palivo 1) a G25 (palivo 2) pre L-rozsah plynov. Referenčný motor musí spĺňať požiadavky tejto smernice v obidvoch polohách prepínača bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami v každej polohe prepínača. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4.1.3.1. Na žiadosť výrobcu je možné odskúšať motor s tretím palivom (palivo 3), ak sa hodnota faktora (-posunu (S() nachádza medzi hodnotami tohto faktora pre palivá G20 a G25, napríklad keď palivo 3 je palivom, ktoré sa predáva na trhu. Výsledky tejto skúšky je možné používať ako základňu pre vyhodnocovanie zhody výrobkov. 4.1.3.2. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok "r" takýmto spôsobom: výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 r = alebo ra = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 rb = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 a 4.1.4. V prípade skvapalneného ropného plynu sa musí preukázať schopnosť referenčného motora prispôsobiť sa palivu každého zloženia, ktoré sa môže vyskytnúť na trhu. Ak ide o skvapalnený ropný plyn, existujú odchýlky v zložení C3/C4. Tieto odchýlky sú vyjadrené v definíciách referenčných palív. Referenčný motor musí spĺňať emisné požiadavky pre referenčné palivá A a B určené v prílohe IV bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4.1.4.1. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok "r" takýmto spôsobom: r = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 4.2 Udelenie typového schválenia ES obmedzeného na určitý rozsah palív Pri súčasnom stave technológie ešte nie je možné vyrábať samoprispôsobovacie motory na zemný plyn konštruované pre spaľovanie chudobnej zmesi. Tieto motory predsa len ponúkajú výhody vysokej účinnosti a nízkej úrovne emisií CO2. Ak má užívateľ záruku dodávky paliva so stále rovnakým zložením, môže si zvoliť motor konštruovaný pre spaľovanie chudobnej zmesi. Takému motoru by mohlo byť udelené schválenie obmedzené na určité palivo. V záujme medzinárodnej harmonizácie sa považuje za potrebné, aby bolo pre vzor takéhoto motora udelené medzinárodné schválenie. Potom by bolo potrebné, aby varianty obmedzené na určité palivo boli zhodné okrem obsahu databázy ECU palivového systému a takých dielov palivového systému (ako sú nátrubky vstrekovacích trysiek), ktoré je potrebné prispôsobovať rôznym prietokom paliva. Typové schválenie ES obmedzené na určitý rozsah palív sa udeľuje za predpokladu splnenia týchto požiadaviek: 4.2.1. Schválenie motora spaľujúceho zemný plyn a navrhnutého na prevádzku s rozsahom H-plynov aj L-plynov vzhľadom na emisie výfukových plynov Referenčný motor musí byť odskúšaný pri prevádzke s dvomi príslušnými referenčnými palivami určenými v prílohe IV pre príslušný rozsah. Palivami sú G20 (palivo 1) a G23 (palivo 2) pre H-rozsah plynov, G23 (palivo 1) a G25 (palivo 2) pre L-rozsah plynov. Referenčný motor musí spĺňať emisné požiadavky tejto smernice bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami v každej polohe prepínača. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4.2.1.1. Na žiadosť výrobcu je možné odskúšať motor s tretím palivom (palivo 3), ak sa hodnota faktora (-posunu (S() nachádza medzi hodnotami tohto faktora pre palivá G20 a G23, resp. G23 a G25, napríklad keď palivo 3 je palivom, ktoré sa predáva na trhu. Výsledky tejto skúšky je možné používať ako základňu pre vyhodnocovanie zhody výrobkov. 4.2.1.2. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok "r" takýmto spôsobom: r = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 alebo ra = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 a rb = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 4.2.1.3. Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore štítok (pozri odsek 5.1.5), na ktorom je uvedené, pre ktorý rozsah plynov je tento motor schválený. 4.2.2. Schválenie motora spaľujúceho zemný plyn alebo skvapalnený ropný plyn a navrhnutého pre prevádzku s jedným osobitne určeným zložením paliva vzhľadom na emisie výfukových plynov 4.2.2.1. Referenčný motor musí spĺňať emisné požiadavky na referenčné palivá G20 a G25 v prípade zemného plynu, alebo na referenčné palivá A a B v prípade skvapalneného ropného plynu, ktoré sú určené v prílohe IV. Medzi skúškami je dovolené jemné ladenie palivového systému. Toto jemné ladenie pozostáva z opakovanej kalibrácie databázy parametrov palivového systému bez akejkoľvek zmeny základnej stratégie regulácie alebo základnej štruktúry databázy. Ak je to potrebné, je dovolené vymeniť tie diely, ktoré priamo súvisia s veľkosťou prietoku paliva (ako sú nátrubky vstrekovacích trysiek). 4.2.2.2. Ak si to výrobca želá, je možné odskúšať motor s referenčnými palivami G20 a G23 alebo G23 a G25. V tomto prípade platí typové schválenie iba pre H-rozsah, resp. L-rozsah plynov. 4.2.2.3. Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore štítok (pozri odsek 5.1.5), na ktorom je uvedené, pre aké zloženie paliva bol motor kalibrovaný. 4.3. Udelenie schválenia členovi radu motorov vzhľadom na emisie výfukových plynov 4.3.1. S výnimkou prípadu uvedeného v odseku 4.3.2 sa musí schválenie referenčného motora rozšíriť aj na všetkých členov radu bez ďalšieho skúšania a pre každé zloženie paliva v rámci toho rozsahu, pre ktorý bol schválený referenčný motor (v prípade motorov popísaných v odseku 4.2.2), alebo pre ten istý rozsah palív (v prípade motorov popísaných v odseku 4.1 alebo 4.2), pre ktorý bol schválený referenčný motor. 4.3.2. Sekundárny skúšobný motor Ak v prípade žiadosti o typové schválenie motora alebo vozidla vzhľadom na jeho motor, ktorý patrí do niektorého radu motorov, schvaľovací orgán určí, že pokiaľ ide o vybraný referenčný motor, predložená žiadosť nereprezentuje úplne rad motorov definovaný v prílohe I, dodatku 1, schvaľovací orgán môže vybrať a odskúšať alternatívny motor a ak je to potrebné, ďalší referenčný skúšobný motor. 4.4. Osvedčenie o typovom schválení Po schválení spomínanom v bodoch 3.1, 3.2 a 3.3 sa vydáva osvedčenie, ktoré sa zhoduje so vzorom stanoveným v prílohe VI. 5. OZNAČOVANIE MOTOROV 5.1. Na motore schválenom ako samostatná technická jednotka musí byť uvedená: 5.1.1. Ochranná známka alebo obchodné meno výrobcu motora. 5.1.2. Obchodný popis od výrobcu. 5.1.3. Číslo typového schválenia ES, pred ktorým je uvedený rozlišovací znak (znaky) alebo číslo (čísla) krajiny, ktorá udelila typové schválenie ES1. 5.1.4. Na motor na zemný plyn sa za číslo jeho typového schválenia ES musí umiestniť takéto označenie: 1) H v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre H-rozsah plynov; 2) L v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre L-rozsah plynov; 3) HL v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre H-rozsah aj L-rozsah plynov; 4) Ht v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v H-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v H-rozsahu plynov jemným ladením palivového systému motora; 5) Lt v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v L-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v L-rozsahu plynov jemným ladením palivového systému motora; 6) HLt v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v H-rozsahu alebo v L-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v H-rozsahu alebo v L-rozsahu plynov jemným ladením palivového systému motora. 5.1.5. Štítky V prípade motorov poháňaných zemným plynom a skvapalneným ropným plynom s typovým schválením obmedzeným na určitý rozsah palív sa použijú nasledujúce štítky: 5.1.5.1. Obsah Na štítkoch musia byť uvedené tieto informácie: V prípade odseku 4.2.1.3 musí byť na štítku uvedené: "IBA PRE POUŽITIE SO ZEMNÝM PLYNOM Z ROZSAHU H" (ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS RANGE H). V prípade potreby sa znak "H" nahradí znakom "L". V prípade odseku 4.2.2.3 musí byť na štítku uvedené: "IBA PRE POUŽITIE SO ZEMNÝM PLYNOM S PARAMETRAMI ..." (ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS SPECIFICATION ...) alebo "IBA PRE POUŽITIE SO SKVAPALNENÝM ROPNÝM PLYNOM S PARAMETRAMI ..." (ONLY FOR USE WITH LIQUEFIED PETROLEUM GAS SPECIFICATION ...), podľa potreby. Musia byť uvedené všetky informácie z príslušnej tabuľky (tabuliek) v prílohe IV spolu s jednotlivými zložkami a limitmi, ktoré určil výrobca motora. Znaky a čísla musia byť najmenej 4 mm vysoké. Poznámka: Ak takémuto označeniu bráni nedostatok miesta, je možné použiť zjednodušený kód. V takomto prípade musia byť každej osobe, ktorá plní palivovú nádrž alebo vykonáva údržbu alebo opravu motora a jeho príslušenstva, ako aj zainteresovaným orgánom ľahko dostupné vysvetlivky obsahujúce všetky vyššie uvedené informácie. Umiestnenie a obsah týchto vysvetliviek bude určený dohodou medzi výrobcom a schvaľovacím orgánom. 5.1.5.2. Vlastnosti Štítky musia vydržať po celú užitočnú životnosť motora. Štítky musia byť jasne čitateľné a znaky a čísla na nich musia byť nezmazateľné. Okrem toho musia byť štítky pripevnené takým spôsobom, aby ich upevnenie vydržalo po celú užitočnú životnosť motora, a štítky sa nesmú dať odstrániť bez toho, že by sa tým zničili alebo zdeformovali. 5.1.5.3. Umiestnenie Štítky musia byť pripevnené k niektorému dielu motora, ktorý je nevyhnutný pre normálnu prevádzku motora a za normálnych okolností si v priebehu životnosti motora nevyžaduje výmenu. Okrem toho musia byť tieto štítky umiestnené tak, aby boli po úplnom zmontovaní motora so všetkými pomocnými zariadeniami, potrebnými na jeho prevádzku, ľahko viditeľné pre osobu s priemernou výškou. 5.2. V prípade žiadosti o typové schválenie ES typu vozidla vzhľadom na jeho motor musí byť označenie stanovené v bode 5.1.5 umiestnené aj blízko k plniacemu otvoru palivovej nádrže. 5.3. V prípade žiadosti o typové schválenie ES typu vozidla so schváleným motorom musí byť označenie stanovené v bode 5.1.5 umiestnené aj blízko k plniacemu otvoru palivovej nádrže. 6. ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY 6.1. Všeobecne Diely, ktoré sú spôsobilé ovplyvňovať emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok z dieselových motorov a emisie plynných znečisťujúcich látok z plynových motorov sa musia navrhovať, konštruovať a montovať tak, aby v normálnom režime používania umožňovali motoru dodržiavať ustanovenia tejto smernice. 6.1.1. Používanie rušiaceho zariadenia a/alebo iracionálnej stratégie regulácie emisií je zakázané. Ak má schvaľovací orgán podozrenie, že v niektorom type vozidla sa v určitých prevádzkových podmienkach používa rušiace zariadenie (zariadenia) a/alebo akákoľvek iracionálna stratégia regulácie emisií, jeho výrobca musí na požiadanie poskytnúť informácie o prevádzke a o účinku týchto zariadení a/alebo stratégie regulácie na emisie. Tieto informácie musia obsahovať popis všetkých súčastí systému regulácie emisií, logiky systému regulácie paliva vrátane stratégií časovania a bodov prepnutia v priebehu všetkých režimov prevádzky. Tieto informácie musia zostať prísne dôverné a nesmú sa pripájať k dokumentácii požadovanej v prílohe I, bod 3. 6.2. Špecifikácie týkajúce sa emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok a dymu Pre skúšky na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6.2.1 sa emisie určujú skúškami ESC a ELR vykonávanými na konvenčných dieselových motoroch vrátane dieselových motorov vybavených zariadením pre elektronické vstrekovanie paliva, recirkuláciou výfukových plynov (EGR) a/alebo oxidačných katalyzátorov. Dieselové motory, vybavené pokročilými systémami pre dodatočnú úpravu výfukových plynov vrátane katalyzátorov NOx a/alebo odlučovačom tuhých znečisťujúcich látok, sa okrem toho musia podrobiť skúške ETC. Pre skúšky na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku B1 alebo B2 alebo v riadku C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 sa emisie určujú skúškami ESC, ELR a ETC. Emisie plynných znečisťujúcich látok z plynových motorov sa určujú skúškou ETC. Postupy skúšok ESC a ELR sú popísané v prílohe III, dodatok 1, postup skúšky ETC je popísaný v prílohe III, dodatky 2 a 3. Emisie plynných znečisťujúcich látok, prípadne tuhých znečisťujúcich látok, respektíve opacita dymu z motora predloženého ku skúškam, sa merajú metódami popísanými v prílohe III, dodatok 4. V prílohe V sú popísané odporúčané analytické systémy tuhých znečisťujúcich látok, odporúčané systémy pre vzorkovanie tuhých znečisťujúcich látok a odporúčaný systém pre meranie charakteristík dymu. Iné systémy alebo analyzátory môže schváliť technická služba, ak sa zistí, že v príslušnom skúšobnom cykle prinášajú rovnocenné výsledky. Určenie rovnocennosti systémov je založené na štúdii korelácie 7 (alebo viacerých) dvojíc vzoriek medzi zvažovaným systémom a jedným z referenčných systémov uvedených v tejto smernici. Pre emisie tuhých znečisťujúcich látok sa za referenčný systém uznáva iba plnoprietokový zrieďovací systém. Pojem "výsledky" sa vzťahuje na hodnotu emisií nameranú v konkrétnom cykle. Korelačné skúšky sa musia vykonať v tom istom laboratóriu, skúšobnej komore a na tom istom motore a uprednostňuje sa možnosť vykonávať ich súčasne. Kritérium rovnocennosti je definované ako zhoda priemerných hodnôt z dvojice vzoriek v rozmedzí ( 5 (. Ak má byť do tejto smernice zavedený nový systém, musí byť určenie rovnocennosti založené na výpočte opakovateľnosti a reprodukovateľnosti popísanom v norme ISO 5725. 6.2.1. Limitné hodnoty Merné hmotnosti oxidu uhoľnatého, všetkých uhľovodíkov, oxidov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok určených skúškou ESC a opacita dymu určená skúškou ELR nesmú prekročiť hodnoty uvedené v tabuľke 1. Tabuľka 1 Limitné hodnoty - skúšky ESC a ELR Riadok Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (PT) g/kWh Dym m-1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,131 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 1 Pre motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,75 dm3 na valec a otáčkami pri menovitom výkone vyššími než 3 000 min-1. Pre dieselové motory, ktoré sa dodatočne podrobujú skúške ETC, a osobitne pre plynové motory nesmú merné hmotnosti oxidu uhoľnatého, uhľovodíkov neobsahujúcich metán, metánu (podľa prípadu), oxidov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok (podľa prípadu) prekročiť hodnoty uvedené v tabuľke 2. Tabuľka 2 Limitné hodnoty - skúšky ETC1 Riadok Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh Hmotnosť uhľovodíkov neobsahujúcich metán (NMHC) g/kWh Hmotnosť metánu (CH4)2 g/kWh Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (PT)3 g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,214 B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 1 Podmienky overenia prijateľnosti skúšok ETC (pozri príloha III, dodatok 2, bod 3.9) pri meraní emisií z motorov poháňaných plynom vzhľadom na použiteľné limitné hodnoty stanovené v riadku A sa musia preskúmať a ak treba, zmeniť v súlade s postupom stanoveným v článku 13 smernice 70/156/EHS. 2 Iba pre motory poháňané zemným plynom. 3 Neplatí pre motory poháňané plynom v etape A a v etapách B1 a B2. 4 Pre motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,75 dm3 na valec a otáčkami pri menovitom výkone vyššími než 3 000 min-1. 6.2.2. Meranie hmotnosti uhľovodíkov pri dieselových a plynom poháňaných motoroch 6.2.2.1. Výrobca si môže zvoliť, že namiesto merania hmotnosti uhľovodíkov neobsahujúcich metán sa počas skúšky ETC bude merať ceková hmotnosť uhľovodíkov (THC). V tomto prípade je limitná hodnota hmotnosti všetkých uhľovodíkov rovnaká ako tá, ktorá je uvedená v tabuľke 2 pre hmotnosť uhľovodíkov neobsahujúcich metán. 6.2.3. Osobitné požiadavky na dieselové motory 6.2.3.1. Merná hmotnosť oxidov dusíka, meraná v náhodne zvolených kontrolných bodoch vnútri regulačnej oblasti počas skúšky ESC, nesmie prekročiť o viac ako 10 ( hodnoty, získané interpoláciou zo susedných skúšobných režimov (odkaz na prílohu III, dodatok 1, body 4.6.2 a 4.6.3). 6.2.3.2. Hodnota opacity dymu pri náhodných skúšobných otáčkach počas skúšky ELR nesmie prekročiť najvyššiu hodnotu opacity dymu nameranú pri dvoch susedných hodnotách otáčok o viac než 20 percent alebo o viac než 5 percent limitnej hodnoty podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. 7. INŠTALÁCIA VO VOZIDLE 7.1. Pokiaľ ide o typové schválenie motora, jeho inštalácia vo vozidle musí vyhovovať týmto charakteristikám: 7.1.1. pokles tlaku pri nasávaní nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI; 7.1.2. protitlak výfukových plynov nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI; 7.1.3. výkon pohltený pomocnými zariadeniami potrebnými pre prevádzku motora nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI; 7.1.4 výkon pohltený pomocnými zariadeniami potrebnými pre prevádzku motora nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI. 8. RAD MOTOROV 8.1. Parametre definujúce rad motorov Rad motorov určený ich výrobcom môže byť definovaný pomocou základných charakteristík, ktoré musia byť spoločné všetkým motorom v rade. V niektorých prípadoch môže dochádzať k vzájomnému pôsobeniu parametrov. Aj tieto účinky sa musia brať do úvahy, aby sa zabezpečilo, že do radu motorov sú zaradené iba motory s podobnými emisnými charakteristikami výfukových plynov. Aby bolo možné považovať motory za členov toho istého radu motorov, musia mať spoločný tento zoznam parametrov: 8.1.1. Spaľovací cyklus: 1) 2 takty 2) 4 takty 8.1.2. Chladiace médium: 1) vzduch 2) voda 3) olej 8.1.3. Pre plynové motory a motory s dodatočnou úpravou výfukových plynov: 1) počet valcov (iné dieselové motory s menším počtom valcov, ako má referenčný motor, je možné považovať za motory patriace do toho istého radu motorov za predpokladu, že palivový systém dávkuje palivo do každého jednotlivého valca). 8.1.4. Zdvihový objem jednotlivých valcov: 1) motory majú byť v rámci 15 ( celkového rozpätia 8.1.5. Spôsob nasávania vzduchu: 1) prirodzené nasávanie 2) plnenie pod tlakom 3) plnenie pod tlakom s chladičom plniaceho vzduchu 8.1.6 Typ/konštrukcia spaľovacej komory: 1) predradená komora 2) vírivá komora 3) otvorená komora 8.1.7. Ventil a systém otvorov - usporiadanie, veľkosť a počet: 1) v hlave valcov 2) v stene valcov 3) v kľukovej skrini 8.1.8. Systém vstrekovania paliva (dieselové motory): 1) čerpadlo-potrubie-vstrekovač 2) radové čerpadlo 3) rozvádzacie čerpadlo 4) jednoduchý prvok 5) blokový vstrekovač 8.1.9 Palivový systém (plynové motory): 1) zmiešavacia jednotka 2) prívod/vtláčanie plynu (jednobodové, viacbodové) 3) vtláčanie kvapalného plynu (jednobodové, viacbodové) 8.1.10. Zapaľovací systém (plynové motory) 8.1.11. Rôzne vlastnosti: 1) recirkulácia výfukových plynov 2) vstrekovanie/emulgácia vody 3) sekundárne vtláčanie vzduchu 4) systém chladenia plniaceho vzduchu 8.1.12. Dodatočná úprava výfukových plynov: 1) trojcestný riadený katalyzátor, 2) oxidačný katalyzátor, 3) redukčný katalyzátor, 4) tepelný reaktor, 5) odlučovač tuhých znečisťujúcich látok. 8.2. Výber referenčného motora 8.2.1. Dieselové motory Referenčný motor radu motorov sa musí vybrať pomocou primárnych kritérií najväčšej dodávky paliva na zdvih pri otáčkach udaných pre maximálny krútiaci moment. V prípade, že dva alebo viac motorov majú tieto primárne kritériá rovnaké, referenčný motor sa musí vybrať pomocou sekundárnych kritérií najväčšej dodávky paliva na zdvih pri menovitých otáčkach. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán prísť k záveru, že najhorší prípad množstva emisií v danom rade je možné najlepšie charakterizovať odskúšaním ďalšieho motora. Schvaľovací orgán teda môže vybrať ďalší motor pre odskúšanie na základe tých jeho vlastností, ktoré signalizujú, že tento motor môže mať najvyššiu úroveň emisií spomedzi motorov tohto radu. Ak majú motory z tohto radu iné premenlivé vlastnosti, o ktorých by sa mohlo usudzovať, že vplývajú na emisie výfukových plynov, aj tieto vlastnosti sa musia určiť a zohľadňovať pri výbere referenčného motora. 8.2.2. Plynové motory Referenčný motor radu motorov sa musí vybrať pomocou primárnych kritérií najväčšieho zdvihového objemu valcov. V prípade, že dva alebo viac motorov majú tieto primárne kritériá rovnaké, referenčný motor sa musí vybrať pomocou sekundárnych kritérií v tomto poradí: 1) najväčšia dodávka paliva na zdvih pri otáčkach deklarovaného menovitého výkonu, 2) časovanie najväčšieho predstihu zapaľovania, 3) najmenšia rýchlosť recirkulácie výfukových plynov EGR, 4) žiadne vzduchové čerpadlo alebo najmenšie skutočné čerpanie prúdu vzduchu. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán prísť k záveru, že najhorší prípad množstva emisií v danom rade je možné najlepšie charakterizovať odskúšaním druhého motora. Schvaľovací orgán teda môže vybrať ďalší motor pre odskúšanie na základe tých jeho vlastností, ktoré signalizujú, že tento motor môže mať najvyššiu úroveň emisií spomedzi motorov tohto radu. 9. ZHODA VÝROBKOV 9.1. Musia sa prijať opatrenia na meranie zhody výrobkov v súlade s ustanoveniami článku 10 smernice 70/156/EHS. Zhoda výrobkov sa kontroluje na základe popisu v osvedčeniach o typovom schválení, ktorý je stanovený v prílohe VI k tejto smernici. Ak príslušné orgány nie sú spokojné s postupom auditu výrobcu, platia body 2.4.2 a 2.4.3 prílohy X k smernici 70/156/EHS. 9.1.1. Ak treba merať emisie znečisťujúcich látok a osvedčenie o typovom schválení motora má niekoľko dodatkov, skúšky sa vykonajú na tom motore (motoroch), ktorý je popísaný v informačnom balíku súvisiacom s príslušným dodatkom. 9.1.1.1. Zhoda motora podrobeného skúškam na znečisťujúce látky: Po predložení motora orgánom nesmie výrobca robiť žiadne úpravy na vybraných motoroch. 9.1.1.1.1. Náhodne sa vyberú tri motory v sérii za sebou. Motory, ktoré podliehajú iba skúškam ESC a ELR alebo ktoré podliehajú iba skúškam ETC na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6.2.1, sa kvôli kontrole zhody výrobkov podrobia týmto použiteľným skúškam. So súhlasom orgánu sa všetky ostatné motory, ktoré sú typovo schválené vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A, B1 alebo B2 alebo C tabuliek uvedených v bode 6.2.1 kvôli kontrole zhody výrobkov podrobia buď skúškam v cykle ESC a ELR, alebo v cykle ETC. Limitné hodnoty sú uvedené v bode 6.2.1 tejto prílohy. 9.1.1.1.2. Ak je príslušný orgán spokojný so štandardnou odchýlkou výrobkov, ktorú udáva výrobca, skúšky sa vykonajú podľa dodatku 1 k tejto prílohe v súlade s prílohou X k smernici 70/156/EHS, ktorá platí pre motorové vozidlá a ich prívesy. Ak príslušný orgán nie je spokojný so štandardnou odchýlkou výrobkov, ktorú udáva výrobca, skúšky sa vykonajú podľa dodatku 2 k tejto prílohe v súlade s prílohou X k smernici 70/156/EHS, ktorá platí pre motorové vozidlá a ich prívesy. Na žiadosť výrobcu sa skúšky môžu vykonať v súlade s dodatkom 3 k tejto prílohe. 9.1.1.1.3. Na základe skúšky motora vybraného náhodným výberom sa výrobky radu považujú za zhodné, ak sa v súlade so skúšobnými kritériami stanovenými v príslušnom dodatku dospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške pre všetky znečisťujúce látky a za nezhodné, ak sa v súlade so skúšobnými kritériami stanovenými v príslušnom dodatku dospeje k rozhodnutiu o neúspešnej skúške pre jednu znečisťujúcu látku. Ak sa pre jednu znečisťujúcu látku dospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške, toto rozhodnutie nie je možné zmeniť žiadnymi ďalšími skúškami, ktoré sa vykonávajú s cieľom dospieť k rozhodnutiu pre ostatné znečisťujúce látky. Ak sa pre žiadnu znečisťujúcu látku nedospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške a ak sa pre jednu znečisťujúcu látku nedospeje k rozhodnutiu o neúspešnej skúške, skúška sa vykoná na inom motore (pozri obrázok 2). Ak sa nedospeje k žiadnemu rozhodnutiu, výrobca môže kedykoľvek rozhodnúť o ukončení skúšky. V tomto prípade sa zaznamená rozhodnutie o neúspešnej skúške. 9.1.1.2. Skúšky sa vykonajú na novovyrobených motoroch. Motory poháňané plynom musia byť zabehnuté postupom definovaným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 9.1.1.2.1. Na žiadosť výrobcu je však možné vykonávať skúšky na dieselových alebo plynových motoroch, ktoré boli zabehávané dlhšiu dobu, než je uvedené v bode 9.1.1.2, až do maximálne 100 hodín. V tomto prípade vykoná zabehávací postup výrobca, ktorý sa zaviaže, že na týchto motoroch neurobí žiadne úpravy. 9.1.1.2.2. Keď výrobca požiada o to, aby mohol vykonať zabehávací postup v súlade s bodom 9.1.1.2.1, môže tak urobiť: 1) na všetkých skúšaných motoroch alebo 1) na prvom skúšanom motore, pričom určí evolučný koeficient takýmto spôsobom: 2) zmerajú sa emisie znečisťujúcich látok na prvom skúšanom motore v čase nula hodín a potom v čase "x" hodín, 3) vypočíta sa evolučný koeficient emisií v čase medzi hodinou nula a "x" pre každú znečisťujúcu látku takto: Emisie v čase "x" hodín Emisie v čase nula hodín Hodnota môže byť menšia než jedna. Nasledujúce skúšané motory neabsolvujú zabehávací postup, ale ich emisie v čase nula hodín sa upravia pomocou evolučného koeficientu. V tomto prípade sa vezmú tieto hodnoty: 1) hodnoty v čase "x" hodín pre prvý motor, 2) hodnoty v čase nula hodín násobené evolučným koeficientom pre ostatné motory. 9.1.1.2.3. U dieselových motorov a motorov poháňaných skvapalneným ropným plynom sa tieto skúšky môžu vykonať s komerčným palivom. Na žiadosť výrobcu je však možné použiť referenčné palivá popísané v prílohe IV. Z toho vyplývajú skúšky popísané v bode 4 tejto prílohy, vykonané s najmenej dvomi z referenčných palív pre každý plynový motor. 9.1.1.2.4. U motorov poháňaných zemným plynom sa všetky tieto skúšky môžu vykonať s komerčným palivom týmto spôsobom: 1) u motorov označených znakom H s komerčným palivom z rozsahu H, 2) u motorov označených znakom L s komerčným palivom z rozsahu L, 3) u motorov označených znakom HL s komerčným palivom z rozsahu H alebo z rozsahu L. Na žiadosť výrobcu je však možné použiť referenčné palivá popísané v prílohe IV. Z toho vyplývajú skúšky popísané v bode 4 tejto prílohy, vykonané najmenej s dvomi z referenčných palív pre každý plynový motor. 9.1.1.2.5. V prípade sporu vyvolaného nezhodou plynom poháňaných motorov pri používaní komerčného paliva sa skúšky vykonajú s referenčným palivom, s ktorým bol odskúšaný referenčný motor, alebo s ďalším možným palivom 3 uvedeným v odsekoch 4.1.3.1 a 4.2.1.1, s ktorým mohol byť odskúšaný referenčný motor. Výsledok sa potom musí previesť výpočtom, pri ktorom sa použije príslušný faktor (faktory) "r", "ra" alebo "rb" popísaný (popísané) v odsekoch 4.1.3.2, 4.1.4.1 a 4.2.1.2. Ak sú hodnoty "r", "ra" alebo "rb" menšie než jedna, nevykoná sa žiadna korekcia. Namerané a vypočítané výsledky musia preukázať, že tento motor spĺňa limitné hodnoty pre všetky príslušné palivá (palivo 1, 2, respektíve palivo 3). 9.1.1.2.6. Skúška na určenie zhody výrobku plynom poháňaného motora navrhnutého na prevádzku s jedným osobitným zložením paliva sa vykonáva s palivom, pre ktoré bol motor kalibrovaný. Obrázok 2 Bloková schéma skúšok pre určenie zhody výrobkov Skúšky série troch motorov za sebou Výpočet štatistického výsledku skúšok Súhlasí štatistický výsledok skúšok s kritériami (podľa príslušného dodatku) pre rozhodnutie o neúspešných skúškach série najmenej pre jednu znečisťujúcu látku ? ÁNO Séria vyradená NIE NIE Súhlasí štatistický výsledok skúšok s kritériami (podľa príslušného dodatku) pre rozhodnutie o úspešných skúškach série najmenej pre jednu znečisťujúcu látku ? ÁNO Dospelo sa k rozhodnutiu o úspešnej skúške pre jednu alebo viac znečisťujúcich látok Dospelo sa k rozhodnutiu o úspešnej skúške pre všetky znečisťujúce látky ? ÁNO Séria prijatá NIE Skúšky ďalšieho motora Dodatok 1 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV PRI USPOKOJIVEJ ŠTANDARDNEJ ODCHÝLKE 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade uspokojivej štandardnej odchýlky výroby daného výrobcu. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 40 ( z nich je chybných, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 (), kým pravdepodobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 ( z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 (). 3. Pre každú zo znečisťujúcich látok uvedených v bode 6.2.1 prílohy I (pozri obrázok 2) sa používa tento postup: Nech: L = prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre danú znečisťujúcu látku; (i = prirodzený logaritmus merania na i-tom motore zo vzorky; s = odhad štandardnej odchýlky výroby (po zvážení prirodzeného logaritmu meraní); n = súčasné číslo vzorky. 4. Pre každú vzorku sa vypočíta súčet štandardných odchýlok od 1 po n z tohto vzorca: [!!!INSERT MATHEMATIC FORMULA!!!] 5. Potom: 1) ak je štatistický výsledok skúšok väčší než počet rozhodnutí o úspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 3, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o úspešných skúškach, 2) ak je štatistický výsledok skúšok menší než počet rozhodnutí o neúspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 3, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o neúspešných skúškach, 3) inak sa odskúša ďalší motor podľa bodu 9.1.1.1 prílohy I a zopakuje sa postup výpočtu pre vzorku zväčšenú o jednu jednotku. Tabuľka 3 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 1 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške An Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške Bn 3 3,327 - 4,724 4 3,261 - 4,790 5 3,195 - 4,856 6 3,129 - 4,922 7 3,063 - 4,988 8 2,997 - 5,054 9 2,931 - 5,120 10 2,865 - 5,185 11 2,799 - 5,251 12 2,733 - 5,317 13 2,667 - 5,383 14 2,601 - 5,449 15 2,535 - 5,515 16 2,469 - 5,581 17 2,403 - 5,647 18 2,337 - 5,713 19 2,271 - 5,779 20 2,205 - 5,845 21 2,139 - 5,911 22 2,073 - 5,977 23 2,007 - 6,043 24 1,941 - 6,109 25 1,875 - 6,175 26 1,809 - 6,241 27 1,743 - 6,307 28 1,677 - 6,373 29 1,611 - 6,439 30 1,545 - 6,505 31 1,479 - 6,571 32 -2,112 - 2,112 Dodatok 2 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV PRI NEUSPOKOJIVEJ ALEBO NEZNÁMEJ ŠTANDARDNEJ ODCHÝLKE 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade, že štandardná odchýlka výroby daného výrobcu je buď neuspokojivá, alebo neznáma. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 40 ( z nich je chybných, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 (), kým pravdepodobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 ( z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 (). 3. Hodnoty znečisťujúcich látok uvedené v bode 6.2.1 prílohy I sa považujú za hodnoty s lognormálnym rozdelením a mali by sa transformovať prevedením na ich prirodzené logaritmy. Nech m0 a m označujú minimálnu, resp. maximálnu veľkosť vzorky (m0 = 3 a m = 32) a nech n označuje súčasné číslo vzorky. 4. Ak (1, (2, ... (i sú prirodzené logaritmy hodnôt nameraných v sérii a L je prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre danú znečisťujúcu látku, potom sa definuje di = xi - L a [!!!INSERT MATHEMATIC FORMULAS!!!] 5. V tabuľke 4 sú uvedené počty rozhodnutí o úspešnej skúške (An) a o neúspešnej skúške (Bn) skúšok pre jednotlivé veľkosti vzoriek. Štatistický výsledok skúšok je pomer / Vn a používa sa pri určení, či boli skúšky série úspešné alebo neúspešné, takýmto spôsobom: d Pre m0 ( n ( m: - skúšky série boli úspešné, ak [!!!INSERT MATHEMATIC FORMULA!!!], - skúšky série boli neúspešné, ak [!!!INSERT MATHEMATIC FORMULA!!!], - treba urobiť ďalšie meranie, ak[!!!INSERT MATHEMATIC FORMULA!!!]. 6. Poznámky Tieto rekurzívne vzorce sú užitočné pre výpočet po sebe idúcich hodnôt štatistických výsledkov skúšok: [!!!INSERT MATHEMATIC FORMULAS !!!] Tabuľka 4 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 2 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške An Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške Bn 3 - 0,80381 16,64743 4 - 0,76339 7,68627 5 - 0,72982 4,67136 6 - 0,69962 3,25573 7 - 0,67129 2,45431 8 - 0,64406 1,94369 9 - 0,61750 1,59105 10 - 0,59135 1,33295 11 - 0,56542 1,13566 12 - 0,53960 0,97970 13 - 0,51379 0,85307 14 - 0,48791 0,74801 15 - 0,46191 0,65928 16 - 0,43573 0,58321 17 - 0,40933 0,51718 18 - 0,38266 0,45922 19 - 0,35570 0,40788 20 - 0,32840 0,36203 21 - 0,30072 0,32078 22 - 0,27263 0,28343 23 - 0,24410 0,24943 24 - 0,21509 0,21831 25 - 0,18557 0,18970 26 - 0,15550 0,16328 27 - 0,12483 0,13880 28 - 0,09354 0,11603 29 - 0,06159 0,09480 30 - 0,02892 0,07493 31 - 0,00449 0,05629 32 - 0,03876 0,03876 Dodatok 3 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV NA ŽIADOSŤ VÝROBCU 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade, keď o to požiada výrobca. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 30 ( z nich je chybných, je 0,90 (riziko výrobcu = 10 (), kým pravdepodobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 ( z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 (). 3. Pre každú zo znečisťujúcich látok uvedených v bode 6.2.1 prílohy I (pozri obrázok 2) sa používa tento postup: Nech: L = limitná hodnota pre danú znečisťujúcu látku, xi = nameraná hodnota pre i-ty motor zo vzorky, n = súčasné číslo vzorky. 4. Pre vzorku sa vypočíta štatistický výsledok skúšok určujúci počet nezhodných motorov, t. j. xi ( L: 5. Potom: 1) ak je štatistický výsledok skúšok menší alebo rovný počtu rozhodnutí o úspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 5, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o úspešných skúškach, 2) ak je štatistický výsledok skúšok väčší alebo rovný počtu rozhodnutí o neúspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 5, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o neúspešných skúškach, 3) inak prípade sa odskúša ďalší motor podľa bodu 9.1.1.1 prílohy I a zopakuje sa postup výpočtu pre vzorku zväčšenú o jednu jednotku. V tabuľke 5 sú počty rozhodnutí o úspešnosti a neúspešnosti skúšok vypočítané v súlade s medzinárodnou normou ISO 8422/1991. Tabuľka 5 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 3 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške 3 - 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9 PRÍLOHA II INFORMAČNÝ DOKUMENT č. ... V SÚLADE S PRÍLOHOU I SMERNICE RADY 70/156/EHS, VZŤAHUJÚCOU SA NA TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES a uvádzajúcou opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo vznetových motorov určených pre používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom určených pre používanie vo vozidlách (SMERNICA 88/77/EHS, naposledy zmenená a doplnená smernicou 1999/96/ES) Typ vozidla/typ referenčného motora/motora1: ................................................................... 0. VŠEOBECNE 0.1. Značka (názov podniku): .............................................................................................................. 0.2. Typ a obchodný názov (uveďte všetky varianty): ........................................................................ 0.3. Prostriedok a umiestnenie označenia typu, ak sa nachádza na vozidle: ....................................... 0.4. Kategória vozidla (ak existuje): ................................................................................................... 0.5. Kategória motora: dieselový/poháňaný zemným plynom/poháňaný skvapalneným ropným plynom1: ................................................................................................................................... 0.6. Názov a adresa výrobcu: .............................................................................................................. 0.7. Umiestnenie zákonom predpísaných tabuliek a vpísaných údajov a spôsob pripevnenia: ........... 0.8. V prípade komponentov a samostatných technických jednotiek umiestnenie a spôsob pripevnenia schvaľovacej značky ES: .......................................................................................... 0.9. Adresa (adresy) montážneho závodu (závodov): ......................................................................... PRÍLOHY 1. Základné charakteristiky (referenčného) motora a informácie týkajúce sa výkonu skúšok. 2. Základné charakteristiky radu motorov. 3. Základné charakteristiky typov motora v rade motorov. 4. Charakteristiky dielov vozidla súvisiacich s motorom (ak sú známe). 5. Fotografie a/alebo výkresy referenčného motora/typu motora, respektíve motorového priestoru. 6. Uviesť ďalšie prílohy, ak existujú. Dátum, číslo spisu Dodatok 1 ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY (REFERENČNÉHO) MOTORA A INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA VÝKONU SKÚŠOK1 1. Popis motora 1.1. Výrobca: ................................................................................................... 1.2. Výrobcov kód motora: ............................................................................................................. 1.3. Cyklus: štvortaktný / dvojtaktný2 1.4. Počet a usporiadanie valcov: .................................................................................................... 1.4.1. Vŕtanie: ......................................................................................... mm 1.4.2. Zdvih: ............................................................................................. mm 1.4.3. Poradie zapaľovania: .............................................................................. 1.5. Objem valcov motora: ......................................................................... cm3 1.6. Pomer objemovej kompresie3: ............................................................ 1.7. Výkres (výkresy) spaľovacej komory a piestneho venca: ........................ 1.8. Minimálna plocha prierezu vstupného a výstupného otvoru: ........................................... cm2 1.9. Otáčky voľnobehu: ....................................................................... min-1 1.10. Maximálny čistý výkon: .............................. kW pri ....................... min-1 1.11. Maximálne dovolené otáčky motora: ............................................. min-1 1.12. Maximálny čistý krútiaci moment: .................................. Nm pri ............................... min-1 1.13. Systém spaľovania: zapálenie kompresným teplom / zapálenie iskrou2 1.14. Palivo: Motorová nafta/skvapalnený ropný plyn/zemný plyn-H/zemný plyn-L/zemný plyn-HL2 1.15. Chladiaci systém 1.15.1. Kvapalina 1.15.1.1. Charakter kvapaliny: ................................................................................................................ 1.15.1.2. Obehové čerpadlo (čerpadlá): áno / nie2 1.15.1.3. Charakteristiky alebo značka (značky) a typ (typy) (ak existujú): ............................................ 1.15.1.4. Hnací pomer (pomery) (ak je známy): ................................................... 1.15.2. Vzduch 1.15.2.1. Dúchadlo: áno / nie2 1.15.2.2. Charakteristiky alebo značka (značky) a typ (typy) (ak existujú): ............................................ 1.15.2.3. Hnací pomer (pomery) (ak je známy): .................................................. 1.16. Výrobcom povolená teplota 1.16.1. Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: ........................................................ K 1.16.2. Chladenie vzduchom: referenčný bod: ...................................................... Maximálna teplota v referenčnom bode: .......................................... K 1.16.3. Maximálna teplota vzduchu na výstupe medzichladiča nasávaného vzduchu (ak existuje): ............. K 1.16.4. Maximálna teplota výfukových plynov v tom mieste vo výfukovej rúre (rúrach), kde prilieha k vonkajšej prírube (prírubám) výfukového potrubia (potrubí) alebo turbodúchadla (turbodúchadiel) výfukových plynov: .......... K 1.16.5. Teplota paliva: min. ................................ K, max. .......................................................... K pre dieselové motory na vstupe do vstrekovacieho čerpadla, pre plynom poháňané motory na koncovom stupni regulátora tlaku 1.16.6. Tlak paliva: min. ............................................... kPa, max. ........................................... kPa na koncovom stupni regulátora tlaku, iba pre plynové motory na zemný plyn 1.16.7. Teplota maziva: min. ................................ K, max. ........................................................ K 1.17. Tlakový plnič valcov: áno / nie1 1.17.1. Značka: ................................................................................................... 1.17.2. Typ: .................................................................................................. 1.17.3. Popis systému (napr. maximálny plniaci tlak, výfuková klapka, ak existuje): .......................... 1.17.4. Medzichladič: áno / nie1 1.18. Nasávací systém Maximálny dovolený pokles tlaku pri nasávaní pri menovitých otáčkach motora pri 100 ( zaťažení stanovenom v smernici 80/1269/EHS2, naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 97/21/ES3, a v prevádzkových podmienkach definovaných v tejto smernici: ........... kPa 1.19. Výfukový systém Maximálny dovolený protitlak výfukových plynov pri menovitých otáčkach motora pri 100 ( zaťažení stanovenom v smernici 80/1269/EHS2, naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 97/21/ES3, a v prevádzkových podmienkach definovaných v tejto smernici: ..................................................... kPa Objem výfukového systému: ...................... cm3 2. Opatrenia prijaté proti znečisťovaniu ovzdušia 2.1. Zariadenie pre recykláciu plynov z kľukovej skrine (popis a výkresy): ................................... 2.2. Ďalšie zariadenia znižujúce znečisťovanie ovzdušia (ak existujú a ak nie sú uvedené pod inou položkou): ................... 2.2.1. Katalyzátor: áno / nie1 2.2.1.1. Značky (značky): ...................... 2.2.1.2. Typ (typy): ............................. 2.2.1.3. Počet katalyzátorov a prvkov: .................................... 2.2.1.4. Rozmery, tvar a objem katalyzátora (katalyzátorov) : .............. 2.2.1.5. Typ katalytického účinku: ....................................... 2.2.1.6. Celkový obsah vzácnych kovov: .......................... 2.2.1.7. Relatívna koncentrácia: .................................... 2.2.1.8. Substrát (štruktúra a materiál): ....................... 2.2.1.9. Hustota komory: ......................................... 2.2.1.10. Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov): ...................... 2.2.1.11. Umiestnenie katalyzátora (katalyzátorov) (miesto a referenčná vzdialenosť vo výfukovom potrubí): ............................................. 2.2.2. Snímač kyslíka: áno / nie1 2.2.2.1. Značka (značky): ......................... 2.2.2.2. Typ: ............................................... 2.2.2.3. Umiestnenie: ............................................ 2.2.3. Vtláčanie vzduchu áno / nie1 2.2.3.1. Typ (impulzné plnenie, vzduchové čerpadlo atď.): ........ 2.2.4. EGR: áno / nie1 2.2.4.1. Charakteristiky (prietok atď.): .......... 2.2.5. Odlučovač tuhých znečisťujúcich látok: áno / nie1 2.2.5.1. Rozmery, tvar a objem odlučovača tuhých znečisťujúcich látok: ..... 1) Typ a konštrukcia odlučovača tuhých znečisťujúcich látok: ..................................................... 2.2.5.3. Umiestnenie (referenčná vzdialenosť vo výfukovom potrubí): ................................................. 2.2.5.4. Spôsob alebo systém regenerácie, popis a/alebo výkres: .... 2.2.6. Iné systémy: áno / nie1 2.2.6.1. Popis a činnosť: ................................ 3. Prívod paliva 3.1. Dieselové motory 3.1.1. Prívodné palivové čerpadlo Tlak2: ....................... kPa alebo charakteristický diagram1: ............... 3.1.2. Vstrekovací systém 3.1.2.1. Čerpadlo 3.1.2.1.1. Značka (značky): ...................................................... 3.1.2.1.2. Typ (typy): ............................................................... 3.1.2.1.3. Dodávka: .............. mm3 (2) na zdvih pri otáčkach motora: ............ ot/min a v režime plného vstrekovania alebo charakteristický diagram1 (2): ............................ Uviesť použitý spôsob: na motore / na čerpadlovom podstavci1 Ak je použitý regulátor plnenia, uviesť charakteristickú hodnotu dodávky paliva a plniaci tlak vzhľadom na otáčky motora. 3.1.2.1.4. Predstih vstrekovania 3.1.2.1.4.1. Krivka predstihu vstrekovania2: ................................... 3.1.2.1.4.2. Statické časovanie vstrekovania2: ............................. 3.1.2.2. Vstrekovacie potrubie 3.1.2.2.1. Dĺžka: .......................................... mm 3.1.2.2.2. Vnútorný priemer: .................... mm 3.1.2.3. Vstrekovač (vstrekovače) 3.1.2.3.1. Značka (značky): ..................................... 3.1.2.3.2. Typ (typy): .................................................................................. 3.1.2.3.3. "Otvárací tlak": ........................ kPa2 alebo charakteristický diagram (1) (2): ...................... 3.1.2.4. Regulátor otáčok 3.1.2.4.1. Značka (značky): .................................... 3.1.2.4.2. Typ (typy): ................................... 3.1.2.4.3. Otáčky, pri ktorých sa začína obmedzovanie pri plnom zaťažení: ................................ ot/min 3.1.2.4.4. Maximálne otáčky bez zaťaženia: .................... ot/min 3.1.2.4.5. Otáčky voľnobehu: ............... ot/min 3.1.3. Systém štartovania za studena 3.1.3.1. Značka (značky): .................................... 3.1.3.2. Typ (typy): ......