(9)

Nové posúdenie opatrení, ktoré Španielsko prijalo na nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013, vedie k týmto záverom: — Na základe údajov, ktoré Španielsko oznámilo na jar 2016 a Komisia (Eurostat) potvrdila 21. apríla 2016, deficit verejných financií dosiahol 5,9 % HDP v roku 2014 a 5,1 % HDP v roku 2015, čiže presiahol strednodobé ciele stanovené Radou vo výške 5,8 % pre rok 2014 a 4,2 % HDP pre rok 2015. Výsledný deficit v roku 2014 negatívne ovplyvnila revízia HDP v nominálnom vyjadrení smerom nadol, ku ktorej došlo v čase predloženia druhého oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite v októbri 2015, ako aj operácie vo finančnom sektore zodpovedajúce 0,1 % HDP, ktoré zvýšili deficit. Expanzívna fiškálna politika v roku 2015 mala silný vplyv na fiškálny výsledok. — Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa zmena štrukturálneho salda v roku 2015 odhaduje na – 1,0 % HDP, čo je oveľa menej, než úroveň 0,8 % HDP, ktorú odporučila Rada. Kumulovaná zmena štrukturálneho salda v rokoch 2013 až 2015 predstavovala 0,6 % HDP, čo je výrazne pod úrovňou 2,7 % HDP, ktorú odporučila Rada. Navyše sa konštatuje, že štrukturálne úsilie po úprave o vplyv revidovaného rastu potenciálnej produkcie a vplyv neočakávaných alebo nedostatočných príjmov v porovnaní so základným scenárom, z ktorého vychádza odporúčanie, dosiahlo výšku – 0,7 % HDP v roku 2015 a – 0,2 % HDP v období rokov 2013 – 2015, čo je výrazne pod odporúčanými hodnotami. Pri meraní podľa metódy „zdola nahor“ vychádza štrukturálne úsilie na úrovni – 0,5 % HDP v roku 2015 a žiadne zaznamenané úsilie v období rokov 2013 – 2015, oproti odporúčanému úsiliu vo výške 1 % HDP, resp. 3 % HDP. Konsolidačné opatrenia, napríklad v kontexte reforiem verejnej správy a dôchodkového systému, nestačili na vyváženie vplyvu niektorých expanzívnych opatrení zavedených v roku 2015, ako sú napríklad zníženia dane z príjmu fyzických a právnických osôb a čiastočné dodatočné vyplácanie predtým zrušených vianočných prémií. — V rokoch 2013 – 2015 bola španielska inflácia (meraná na základe deflátora HDP) výrazne pod mierou inflácie predpokladanou v základnom makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza odporúčanie (v roku 2014 dosiahla dokonca zápornú hodnotu, a to – 0,4 %), čo skomplikovalo dosahovanie fiškálnych cieľov. Vplyv nízkej alebo dokonca zápornej inflácie na fiškálne výsledky Španielska bol však do veľkej miery vyvážený rastom reálneho HDP, ktorý bol vyšší, než sa očakávalo, a to aj vďaka reformám uskutočneným v reakcii na krízu a úspešnému ukončeniu programu finančnej pomoci. Napriek menej dynamickému vývoju deflátora HDP bola úroveň HDP v nominálnom vyjadrení v roku 2015 iba o 1 % nižšia, než sa predpokladalo v základnom scenári, keďže reálny HDP sa za rovnaké obdobie zvyšoval oveľa rýchlejšie. K zníženiu deficitu okrem toho prispelo aj rýchle vytváranie pracovných miest a štruktúra rastu generujúca daňové príjmy. — Celkovo možno vo vzťahu k rokom 2014 a 2015 konštatovať, že prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami a silnejšie hospodárske oživenie, ktoré aj vďaka reformám vykonaným v reakcii na krízu predčilo očakávania, ako aj úspešné ukončenie programu finančnej pomoci a priaznivý vývoj na trhu práce pomohli Španielsku znížiť deficit verejných financií. Zároveň platí, že proces fiškálnej konsolidácie pribrzďovala záporná inflácia – neočakávaná z hľadiska makroekonomického scenára, z ktorého vychádzalo odporúčanie Rady z 21. júna 2013. Neočakávané zisky – najmä v roku 2015 – však neboli použité na rýchlejšie znižovanie deficitu. Namiesto toho bola fiškálna politika uvoľnená, najmä v dôsledku daňovej reformy a dynamického rastu výdavkov.