VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1245/2013

z 28. novembra 2013,

ktorým sa schvaľuje nepodstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Fourme de Montbrison (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 53 ods. 2 druhý pododsek,

keďže:

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Špecifikácia chráneného označenia pôvodu „Fourme de Montbrison“ sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

V prílohe II k tomuto nariadeniu sa nachádza konsolidovaný jednotný dokument, ktorý obsahuje hlavné prvky špecifikácie.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 269, 13.10.2010, s. 21.

Cieľom týchto spresnení je lepšie opísať prepojenie jednotlivých činností. Prepichovanie sa neuskutočňuje pred vstupom do pivnice, ale až po tom, ako sa syry prenesú do pivnice. Precedenie sa môže prípadne uskutočniť medzi vybratím z miestnosti so žľabmi a prenesením do pivnice. Minimálna dĺžka zotrvania v pivnici, čiže 15 dní, sa počíta od dátumu prepichovania.

Formulácia vety: „Syrenina sa potom rozdrobí, hmota sa nasolí a vloží do formy“ sa mení takto: „Syrenina sa potom rozdrobí a hmota sa nasolí, najneskôr v čase vloženia do formy.“ Ide o jasnejšiu štylizáciu, ktorá sa vzťahuje na moment, keď dochádza k soleniu.

Odsek „Ďalšími rozličnými etapami sú: rezanie ‚zrazeného mlieka alebo syreniny‘, miešanie, odpočinutie syreniny, mierne lisovanie, rozrobenie, solenie v mase syreniny, vkladanie do formy, odkvapkanie, vloženie do žľabov. Tieto etapy sú vymedzené v týchto odsekoch:“ sa vypúšťa, keďže každá fáza vymenovaná v tomto odseku sa v špecifikácii opisuje jednotlivo.

PRÍLOHA II

KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1)

„FOURME DE MONTBRISON“

Číslo ES: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012

CHZO () CHOP (X)

1. Názov

„Fourme de Montbrison“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry.

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Fourme de Montbrison“ je syr vyrobený zo syreného kravského mlieka v tvare valca s výškou od 17 do 21 cm, priemerom od 11,5 do 14,5 cm a hmotnosťou od 2,1 do 2,7 kg, s modrou plesňou vnútri hmoty, nelisovaný, tepelne neupravovaný, fermentovaný a solený pri vkladaní do formy primiešaním soli do syreniny.

Obsah tuku je po úplnom vysušení minimálne 52 g na 100 g syra a celková hmotnosť sušiny nesmie byť nižšia ako 52 g na 100 g vyzretého syra.

Syr môže niesť chránené označenie pôvodu „Fourme de Montbrison“ až od tridsiateho druhého dňa po dátume syrenia.

Kôra je suchá, s povrchovou flórou, má oranžovú farbu, a môže mať biely, žltý a červený porast plesne. Hmota syra krémovej farby má málo otvorov s mramorovanou plesňou svetlomodrej farby.

Syr „Fourme de Montbrison“ má jednoliatu, mierne pevnú textúru, ktorá sa rozplýva v ústach. Má jemnú a voňavú chuť po mlieku, ovocného typu. Mierne prestúpenie plesňou mu dodáva určitú jemnosť. Prijateľná je aj štipka soli a mierne trpkastá príchuť.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Počas celého roka sa základná denná kŕmna dávka dojníc zabezpečuje krmivom, ktoré pochádza zo zemepisnej oblasti označenia pôvodu.

V základnej dennej kŕmnej dávke sú povolené všetky krmivá okrem kapustovitých rastlín vo forme krmív.

Časť spásanej trávy, sušenej trávy, predsušenej trávy, trávy v podobe sena alebo trávnej siláže je v priemere vyššia alebo sa rovná 80 % krmív v základnej dennej kŕmnej dávke dojníc vo forme sušiny na všetky dojnice za rok.

Časť kukuričnej siláže nesmie v priemere presahovať 20 % základnej dennej kŕmnej dávky dojníc vo forme sušiny na celé stádo dojníc za rok.

V období mimo pasenia seno predstavuje priemerne aspoň 3 kg sušiny na každú dojnicu na deň na celé stádo dojníc.

V období dostupnosti trávy je pasenie dojníc povinné vždy, keď to klimatické podmienky dovolia. Dĺžka tohto pasenia je aspoň 150 dní ročne.

Podiel kŕmnych doplnkov a doplnkových dávok je priemerne limitovaný maximálne na 1 800 kg sušiny na jednu dojnicu ročne v celom stáde dojníc.

V kŕmnych doplnkoch a doplnkových dávkach určených pre dojnice sú povolené len suroviny a doplnkové dávky uvedené v pozitívnom zozname.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Produkcia mlieka, výroba, zrenie a uchovávanie syrov do 32 dní po dátume syrenia sa uskutočňuje v rámci príslušnej zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Rezanie syra „Fourme de Montbrison“ je povolené len v prípade, že sa ním nenaruší textúra. Prítomnosť kôrky je povinná pri kusoch, ktorých hmotnosť presahuje 50 gramov.

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Označovanie syra s chráneným označením pôvodu „Fourme de Montbrison“ obsahuje názov označenia napísaný písmenami, ktorých veľkosť zodpovedá najmenej dvom tretinám veľkosti najväčších písmen uvedených na etikete, a symbol CHOP Európskej únie.

Nezávisle od stanovených pravidiel týkajúcich sa syrov sa zakazuje akýkoľvek prívlastok priamo spojený s názvom chráneného označenia pôvodu okrem osobitných výrobných alebo obchodných značiek.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť syra Fourme de Montbrison sa nachádza na tomto území:

Departmán Loire: obce Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Ecotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-de-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort, Verrières-en-Forez.

Departmán Puy-de-Dôme: obce Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne a Valcivières.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory

Zemepisná oblasť označenia pôvodu „Fourme de Montbrison“ sa nachádza najmä na území „hautes chaumes“, ktoré tvorí vrcholovú časť pohoria Monts du Forez na hranici departmánov Loire a Puy de Dôme, ako aj na východnej časti pohoria Monts du Forez. Ide o stredohorskú oblasť (nadmorská výška 1 634 m v najvyššom bode), ktorá je celkovo orientovaná zo severu na juh a rozprestiera sa na granitovom podloží s prírodnými hranicami. Ide o krajinu s hornatými a subalpínskymi vresoviskami tvoriacimi krajinu s denudačnými plochami a okrúhlymi a miernymi horskými chrbtami ohradenými lesnými úbočiami, najmä z ihličnatých stromov. Nachádza sa tam množstvo rašelinísk a lúk. Množstvo zrážok je relatívne veľké (v priemere viac ako 1 000 mm ročne). Podnebie podlieha oceánskemu a kontinentálnemu vplyvu. Priemerné ročné teploty sú teda skôr nízke, nižšie ako 10 °C a často nižšie ako 5 °C. Zimy sú dlhé a studené s častým výskytom snehu.

Z dôvodu nadmorskej výšky a väčšieho výskytu zrážok je výroba syra založená najmä na trvalo zatrávnených plochách.

Ľudské faktory

Výroba syra „Fourme de Montbrison“ siaha do raného stredoveku v regióne Haut-Forez, kde sa poľnohospodársko-pastiersky systém udržal až do druhej svetovej vojny. Výroba tohto syra sa uskutočňovala v tzv. jasseries, ktoré sú obdobou chát na alpských vysokohorských pastvinách, ktoré sa nachádzali na obidvoch svahoch horského masívu pohoria Monts du Forez. V tom období tento syr vyrábali počas leta z mlieka skromných stád ženy, zatiaľ čo muži zostali v dedine a vykonávali letné práce na poli. Z prírodného prostredia sa zabezpečili aj kmene ihličnatých stromov, z ktorých sa po vyrezaní stávajú odkvapkávacie podložky (tzv. žľaby), ktoré sú dokonale prispôsobené na odkvapkávanie syra počas jeho výroby. Syr sa často uchovával až do leta, potom sa predával na trhoch na oboch stranách tohto masívu, pričom najväčším bol trh v Montbrison.

V súčasnosti sa pri chove dobytka na mlieko vo veľkej miere využívajú trvalo zatrávnené lúky. Podmienky výroby syra „Fourme de Montbrison“, a najmä povinné pasenie počas obdobia, keď je to možné, denná kŕmna dávka založená na využití trávy a obmedzení kukuričnej siláže zhodnocujú tento prírodný zdroj.

Technologická schéma výroby syra „Fourme de Montbrison“ a technika zdedená po predkoch zhodnocuje miestne odborné znalosti, a to:

— prispôsobeným premiešavaním spojeným s menšou veľkosťou zŕn syreniny so stranou približne 0,5 cm až 1 cm,

— nasolením hmoty a obmedzeným vonkajším nasolením,

— osobitnou technikou dodatočného odkvapkania v drevených žľaboch z ihličnatých stromov.

5.2. Špecifickosť výrobku

Lisovaný syr s modrou plesňou vnútri hmoty s jemnou a voňavou chuťou vo forme valca s výškou od 17 do 21 cm a priemerom od 11,5 do 14,5 cm, s oranžovým porastom. Syr „Fourme de Montbrison“ má hmotu s nižším počtom otvorov a miernym prestúpením plesňou, čo mu dodáva určitú jemnosť.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Osobitné vlastnosti syra „Fourme de Montbrison“ majú svoj pôvod najmä vo výrobných použitiach mlieka a osobitnom spracovaní.

Produkciu mlieka ovplyvňujú bohaté pastviny pohoria Monts du Forez, ktoré prispievajú k jemnej a voňavej chuti syra „Fourme de Montbrison“.

Jeho relatívne malý tvar súvisí s jeho pôvodom: vyrábali ho ženy z mlieka malých stád so slabou produkciou mlieka.

Skôr jemná chuť syra „Fourme de Montbrison“ je spojená s jemným nakrájaním zŕn v syrenine. Táto menšia veľkosť zŕn v syrenine vytvára v hmote otvory menších rozmerov, čo obmedzuje rast plesne Penicillium roqueforti, ktorý je slabší ako pri iných syroch s modrou plesňou vnútri hmoty.

V prípade, že má kôrka oranžovú farbu, je to ovplyvnené technikami solenia, ktoré podporujú usadenie povrchovej flóry. Rast povrchovej flóry takisto podporuje aj odkvapkanie v drevených žľaboch z ihličnatých stromov. Drevené žľaby sú totiž zdrojom povrchovej flóry a priamo prispievajú k rastu tejto flóry, a to tým, že zabraňujú príliš rýchlemu vysušeniu kôrky.

Vďaka technikám solenia je syr „Fourme de Montbrison“ menej slaný ako iné syry s modrou plesňou.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDeMontbrison.pdf.

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1).