VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/58

zo 14. januára 2022,

ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti na základe článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Pôvodné prešetrovanie a platné opatrenia

(1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/1953 (2) antidumpingové clá na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele (ďalej len „GOES“, z ang. grain-oriented electrical sheets) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“), Japonsku, Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“), Ruskej federácii (ďalej len „Rusko“) a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) (ďalej len „pôvodné opatrenia“). Prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu pôvodných opatrení, sa ďalej uvádza ako „pôvodné prešetrovanie“.

(2) Komisia sa na základe určitých skutočností zistených počas pôvodného prešetrovania rozhodla, že variabilné clá vo forme troch minimálnych dovozných cien pre tri rozličné kategórie GOES sú najvhodnejšou formou opatrení, a to z týchto dôvodov: — Po prvé by tieto tri minimálne dovozné ceny umožnili výrobcom z Únie zotaviť sa z účinkov dumpingu spôsobujúceho ujmu. Predstavovali by záchrannú sieť, ktorá by im umožnila návrat k udržateľnej ziskovosti a motivovala ich, aby vynaložili nevyhnutné investície na proporcionálne vyššiu výrobu druhov podobného výrobku s vysokou permeabilitou. — Po druhé, tri minimálne dovozné ceny by takisto mali zabrániť akýmkoľvek nepriaznivým účinkom neprimeraného zvýšenia cien po období prešetrovania, ktoré by mohlo mať výrazný nepriaznivý vplyv na podnikanie používateľov. — Po tretie by zároveň zohľadnili obavy používateľov, ktorí sa obávali nedostatku GOES, najmä typov s maximálnou stratou v jadre 0,90 W/kg a menej, ktoré boli v tom čase obzvlášť potrebné na splnenie cieľov efektívnosti podľa prvej etapy nariadenia o ekodizajne. Vo všeobecnosti by zabránili vážnemu narušeniu dodávok na trh Únie.

(3) Tri aktuálne platné minimálne dovozné ceny sú v rozmedzí od 1 536 EUR/tona do 2 043 EUR/tona. Uplatňujú sa na jednotlivo vymenovaných vyvážajúcich výrobcov zo všetkých dotknutých krajín, t. j. ČĽR, Japonska, Kórejskej republiky, Ruskej federácie a Spojených štátov amerických, v prípade ktorých boli stanovené individuálne dumpingové rozpätia: — Ak je cena CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie rovnaká alebo vyššia ako minimálna dovozná cena, nie je splatné žiadne clo. — Ak je vývozná cena nižšia ako minimálna dovozná cena, uplatniteľná sadzba cla by bola nižšia hodnota z rozdielu medzi uplatniteľnou minimálnou dovoznou cenou a čistou frankocenou na hranici Únie pred preclením a sadzbami valorického antidumpingového cla. Preto sa na každého vyvážajúceho výrobcu uplatňuje individuálne clo. Výška antidumpingového cla by v žiadnom prípade nemala byť vyššia ako sadzby valorického antidumpingového cla, ktoré sú špecifické pre každého individuálneho vyvážajúceho výrobcu z každej dotknutej krajiny.

1.2. Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

(4) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) dostala Komisia žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

(5) Žiadosť o revízne prešetrovanie predložilo 29. júla 2020 Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „EUROFER“ alebo „žiadateľ“) konajúce v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 50 % celkovej výroby výrobkov GOES v Únii. Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

1.3. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

(6) Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, 30. októbra 2020 začala na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti v súvislosti s dovozom výrobkov GOES s pôvodom v Číne, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátov amerických (ďalej len „dotknuté krajiny“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie (4) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“).

1.4. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(7) Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.5. Vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ

(8) Konanie v tejto veci sa začalo 30. októbra 2020, čiže v prechodnom období dohodnutom medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ, počas ktorého sa na Spojené kráľovstvo naďalej vzťahovalo právo Únie. Uvedené obdobie sa skončilo 31. decembra 2020. Od 1. januára 2021 sa už teda spoločnosti a združenia zo Spojeného kráľovstva nepovažujú za zainteresované strany tohto konania.

(9) Komisia záznamom do spisu (5) zo 14. januára 2021 vyzvala subjekty zo Spojeného kráľovstva, ktoré by sa aj napriek tomu naďalej považovali za zainteresované strany, aby ju kontaktovali. Od subjektov zo Spojeného kráľovstva neboli doručené žiadne pripomienky.

1.6. Zainteresované strany

(10) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania boli zainteresované strany vyzvané, aby sa obrátili na Komisiu s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách, dovozcov, používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich revízne prešetrovanie dotýka, a vyzvala ich na účasť.

(11) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(12) Komisia v rámci revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti usporiadala vypočutia niekoľkých používateľov, niekoľkých združení používateľov a vyvážajúcich výrobcov.

1.7. Výber vzorky

(13) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.7.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(14) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie, ktorých bude prešetrovať. V deň uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania, 30. októbra 2020, však Komisia vydala záznam do spisu, v ktorom uviedla, že vzhľadom na obmedzený počet známych výrobcov z Európskej únie nepovažuje výber vzorky výrobcov z EÚ za potrebný, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky. Všetci štyria známi výrobcovia z Únie boli preto požiadaní, aby podrobne vyplnili dotazník a aby poskytli súhlas s overením vyplnených dotazníkov.

1.7.2. Výber vzorky dovozcov

(15) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

(16) Len jeden neprepojený dovozca sa prihlásil a poskytol požadované informácie. Komisia v dôsledku toho rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

1.7.3. Výber vzorky výrobcov v dotknutých krajinách

(17) Vzhľadom na zjavne vysoký počet výrobcov v krajinách dotknutých týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti sa v oznámení o začatí revízneho prešetrovania počítalo s výberom vzorky.

(18) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, Komisia požiadala všetkých výrobcov v dotknutých krajinách, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenia dotknutých krajín, aby identifikovali a/alebo kontaktovali ďalších výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(19) Štyria vyvážajúci výrobcovia alebo skupiny vyvážajúcich výrobcov (dve spoločnosti z Japonska, jedna spoločnosť z ČĽR a jedna z Ruska) poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Ani jeden z oslovených výrobcov z USA a Kórey sa neprihlásil a neposkytol požadované informácie. Komisia so zreteľom na nízky počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov rozhodla, že výber vzoriek nie je potrebný pre žiadnu z dotknutých krajín.

1.8. Vyplnené dotazníky

(20) Po začatí konania v tejto veci boli dotazníky sprístupnené na webovom sídle GR pre obchod (6).

(21) Komisia takisto zaslala vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Čínska vláda nedoručila vyplnený dotazník a bola preto informovaná, že Komisia použije dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

(22) Vyplnené dotazníky boli doručené od všetkých štyroch známych výrobcov z Únie a od spolupracujúceho neprepojeného dovozcu. Prihlásilo sa sedem používateľov, ktorí vyjadrili ochotu zúčastniť sa na prešetrovaní. Boli požiadaní, aby vyplnili dotazník určený pre používateľov. Len štyria z nich však plne spolupracovali na tomto prešetrovaní tým, že predložili úplne vyplnené dotazníky vo verejne prístupnej verzii aj vo verzii „sensitive“.

(23) Vyplnený dotazník doručila jedna skupina vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (ďalej len „skupina Baoshan“), ktorú tvoria dvaja vyvážajúci vývozcovia, Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (ďalej len „Baosteel“) a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (ďalej len „WISCO“), a jedna skupina vyvážajúcich výrobcov z Japonska, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko (ďalej len „Nippon Steel“). Ruský výrobca, Novolipetsk Steel (ďalej len „NLMK“), ktorý pôvodne súhlasil so zaradením do vzorky, nedoručil úplne vyplnený dotazník, ale v podaní z 10. decembra 2020 poskytol informácie obmedzené na jeho špecifickú kapacitu a výrobu. Komisia na základe toho informovala spoločnosť a Rusko, že použije dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Spoločnosť NLMK odpovedala, ale jej odpoveď bola doručená až po určenom termíne. Hodnotenie Komisie by však v každom prípade ostalo nezmenené.

(24) Spoločnosť NLMK po poskytnutí informácií vyhlásila, že Komisia neurčila žiadny termín na predloženie pripomienok k uplatneniu článku 18 základného nariadenia zo strany Komisie. Spoločnosť NLMK okrem toho namietala, že Komisia nemala uplatniť článok 18 v súvislosti s touto časťou vyplneného dotazníka.

(25) Komisia naozaj neurčila termín na doručenie odpovede na jej list, v ktorom oznámila svoj zámer uplatniť článok 18 Spoločnosť NLMK však už vo svojom podaní z 10. decembra 2020 uviedla, že vzhľadom na osobitné okolnosti prestala pracovať na vypĺňaní dotazníka a nedoručí úplne vyplnený dotazník. Celkovo možno konštatovať, že spoločnosť NLMK poskytla len čiastočné informácie obmedzené na jej špecifickú výrobnú kapacitu a objem výroby.

(26) Keďže spoločnosť NLMK neposkytla dostatočne spoľahlivé informácie, pokiaľ ide o výrobnú kapacitu a objemy výroby, ako je vysvetlené v odôvodneniach 241 až 245, Komisia použila informácie dostupné v spise. Ako sa uvádza v odôvodnení 242, Komisia v tejto súvislosti v každom prípade použila v čo najväčšom možnom rozsahu informácie poskytnuté spoločnosťou NLMK.

(27) Ďalšia skupina vyvážajúcich výrobcov z Japonska, JFE Steel Corporation (ďalej len „JFE Steel“), ktorá pôvodne súhlasila so zaradením do vzorky, doručila neúplne vyplnený dotazník, pričom jej odpovede boli obmedzené na predaj na vývoz do EÚ a zvyšku sveta. Skupina JFE Steel bola na základe toho informovaná o tom, že Komisia v súvislosti s chýbajúcimi informáciami použije dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

(28) Výrobcovia z USA a Kórey nespolupracovali. Komisia na základe toho informovala USA a Kóreu, že použije dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

1.9. Overovanie

(29) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 18 základného nariadenia, Komisia vyhľadala a skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie.

(30) Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami Komisia nemohla vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (7) na diaľku krížovo skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje rozhodnutie. Komisia vykonala krížové kontroly na diaľku týchto zainteresovaných strán: — Výrobcovia z Únie (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francúzsko — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemecko — Stalprodukt s.a., Bochnia, Poľsko — Neprepojený dovozca v Únii: — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko — Používatelia v Únii: — SGB-Smit Group, Regensburg, Nemecko — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhreb, Chorvátsko — Vyvážajúci výrobcovia v dotknutých krajinách: — Baosteel, Šanghaj, ČĽR — WISCO, Wuhan, ČĽR — Nippon Steel, Tokio, Japonsko — Prepojení dovozcovia/obchodníci: — Wisco Europe, Nemecko — Baosteel Germany, Nemecko — Baosteel Italy, Taliansko

1.10. Poskytnutie informácií

(31) Komisia 21. októbra 2021 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať platné antidumpingové clá. Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli k poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Dňa 22. novembra 2021 Komisia poslala doplňujúce konečné poskytnutie informácií skupine Nippon Steel týkajúce sa korekcie dumpingových výpočtov. Neboli doručené žiadne pripomienky.

(32) Pripomienky zainteresovaných strán Komisia posúdila a v náležitých prípadoch zohľadnila. Strany, ktoré o to požiadali, boli vypočuté.

2. PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Prešetrovaný výrobok

(33) Prešetrovaný výrobok je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. ploché valcované výrobky s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s hrúbkou väčšou ako 0,16 mm s pôvodom v ČĽR, Japonsku, Kórei, Rusku a USA, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 7225 11 00 (kódy TARIC 7225110011, 7225110015 a 7225110019) a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 a 7226110096) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

(34) GOES sa vyrábajú zo zvitkov kremíkovej legovanej ocele rôznych hrúbok valcovaných za tepla, štruktúra jednotlivých zŕn je rovnomerne orientovaná s cieľom dosiahnuť magnetickú vodivosť s vysokým stupňom účinnosti. Neefektívnosť, pokiaľ ide o túto vodivosť, sa nazýva „strata v jadre“, je primárnym ukazovateľom kvality výrobku a vyjadruje sa vo W/kg. GOES možno vyrábať s vysokou permeabilitou alebo ako konvenčné GOES. Typy s vysokou permeabilitou umožňujú dosiahnuť nižšie straty v jadre pri každej danej hrúbke plechov. Typy s vysokou permeabilitou možno navyše vyrábať ako doménovo usporiadané s ešte nižšími stratami v jadre v dôsledku rytia tenkých čiar na povrch ocele.

(35) Napriek rozdielom v permeabilite, hrúbke a šírke majú všetky druhy prešetrovaného výrobku v zásade rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie.

(36) GOES sa používajú hlavne v elektrických zariadeniach, kde možno magnetický tok obmedziť a nasmerovať do „orientovaného“ smeru, napríklad keď je elektrická energia prenášaná na veľké vzdialenosti. Prešetrovaný výrobok sa teda používa ako základný materiál vo výkonových a v distribučných transformátoroch.

(37) GOES sa používajú aj v paralelných reaktoroch, ktoré sa používajú v prenosových sústavách elektrickej siete vysokého napätia na stabilizovanie napätia pri zmenách zaťaženia. Prešetrovaný výrobok sa môže používať aj v zariadení s menšími transformátormi vrátane domácich spotrebičov a leteckého sektora, v leteckých a elektronických zariadeniach. GOES sa ďalej môžu používať vo veľkých, vysokovýkonných generátoroch, ktorých konštrukcia umožňuje efektívne využívanie smerových magnetických vlastností.

2.2. Podobný výrobok

(38) Ako sa už zistilo v pôvodnom prešetrovaní, aj v tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa potvrdilo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia: — prešetrovaný výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutých krajín a — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(39) Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(40) Spoločnosť NLMK a ruská vláda argumentovali, že nižšie priemerné ceny dovozu z Ruska možno vysvetliť významným podielom vyvážaných GOES „druhej a tretej voľby“ (s viacerými nedostatkami, viacerými zvarmi a málo ploché), ako aj tým, že takéto typy GOES nekonkurujú ostatným typom prešetrovaného výrobku. Vyvážané GOES „druhej a tretej voľby“ predstavujú odlišné výrobky a nie sú v súlade s európskymi technickými normami. Argumentovali, že ich materiál „druhej a tretej voľby“ by sa teda mal buď vylúčiť z vymedzenia výrobku, alebo by sa mu mala priradiť samostatná (štvrtá) úroveň minimálnej dovoznej ceny, ktorá by odrážala jeho výnimočne nízku trhovú cenu.

(41) Komisia uvedené požiadavky zamietla, keďže v rámci revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti nie je možné zmeniť vymedzenie výrobku ani minimálnu dovoznú cenu.

(42) Po poskytnutí informácií spoločnosť NLMK uviedla, že nezávislý vyšetrovací orgán mal urýchlene začať čiastočné priebežné revízne prešetrovanie obmedzené na vymedzenie výrobku a/alebo formu opatrení. Komisia toto tvrdenie zamietla, keďže na začatie takéhoto prešetrovania nemala dostatočné dôkazy.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

(43) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že by uplynutie platnosti platných opatrení viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z dotknutých krajín.

3.1. Predbežné poznámky

(44) Žiadny z výrobcov v Rusku, USA a Kórei nespolupracoval pri prešetrovaní.

(45) Komisia informovala orgány všetkých troch dotknutých krajín, že vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu by mohla uplatniť článok 18 základného nariadenia, pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa Ruska, USA a Kórey. Komisia v tejto súvislosti od orgánov troch krajín nedostala žiadne pripomienky ani žiadosti o intervenciu úradníka pre vypočutie.

(46) V dôsledku toho, v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia, boli zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu vo vzťahu k Rusku, USA a Kórei založené na dostupných skutočnostiach, najmä na verejne dostupných informáciách, ako sú oficiálne webové sídla spoločností, informácie v žiadosti o revízne prešetrovanie a informácie získané od spolupracujúcich strán v priebehu revízneho prešetrovania. Komisia takisto použila rôzne štatistiky dovozu vrátane štatistík dovozu databázy Eurostatu Comext a databázy Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“).

(47) Pokiaľ ide o skupinu Baoshan, Komisia po krížovej kontrole na diaľku ďalej uplatnila článok 18 ods. 1 základného nariadenia v súvislosti s nákladmi práce. Ako je vysvetlené v odôvodnení 207 ďalej, spoločnosť neposkytla overené a dôveryhodné dôkazy, pokiaľ ide o výpočet osobohodín pridelených na výrobu GOES.

3.2. Japonsko

3.2.1. Predbežné poznámky

(48) Pri súčasnom prešetrovaní plne spolupracoval len jeden z japonských vyvážajúcich výrobcov (Nippon Steel). Druhý známy japonský vyvážajúci výrobca (JFE Steel) sa prihlásil po začatí revízneho prešetrovania a doručil neúplne vyplnený dotazník, v ktorom uviedol len predaj na vývoz, výrobu a kapacitu. Komisia na základe toho informovala spoločnosť JFE Steel a japonskú vládu o svojom zámere použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Neboli doručené žiadne pripomienky.

(49) Zistenia v tomto oddiele týkajúce sa predaja na domácom trhu boli preto čiastočne založené na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel sa použili informácie poskytnuté spoločnosťou Nippon Steel, informácie týkajúce sa predaja na vývoz poskytnuté spoločnosťou JFE, žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, štatistiky Eurostatu a verejne dostupné informácie.

(50) Uvedení dvaja vyvážajúci výrobcovia z Japonska predstavovali 100 % vývozu z Japonska do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

3.2.2. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.2.2.1. Normálna hodnota

(51) Komisia v prípade spoločnosti Nippon Steel stanovila normálnu hodnotu na tomto základe. Komisia najprv preskúmala, či celkový objem predaja na domácom trhu v prípade plne spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bol reprezentatívny v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu predaja na vývoz prešetrovaného výrobku do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Na základe toho bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.

(52) Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúceho výrobcu s reprezentatívnym predajom na domácom trhu.

(53) Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade plne spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na jeho domácom trhu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu predaja na vývoz rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku do Únie. Komisia zistila, že tieto druhy výrobku sú reprezentatívne.

(54) Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania, pre spoločnosť Nippon Steel ako celok, s cieľom rozhodnúť, či má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočné predajné ceny na domácom trhu.

(55) Normálna hodnota je založená na skutočnej cene jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový alebo nie, ak: a) objem predaja druhu výrobku na domácom trhu, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a b) vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.

(56) V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania.

(57) Normálna hodnota je skutočná cena jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania, ak: a) objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo b) vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.

(58) Z analýzy predaja na domácom trhu vyplýva, že viac než 90 % všetkého predaja na domácom trhu bolo ziskových a že vážený priemer predajných cien bola vyšší ako výrobné náklady. V závislosti od druhu výrobku sa teda normálna hodnota vypočítala ako vážený priemer cien celého objemu predaja na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania v situácii opísanej v odôvodnení 56 alebo ako vážený priemer len ziskového predaja v situácii opísanej v odôvodnení 57.

(59) Ak neexistoval predaj niektorého druhu podobného výrobku v bežnom obchode alebo takýto predaj nebol dostatočný, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

(60) V prípade takýchto druhov výrobku bola normálna hodnota vytvorená tak, že sa k priemerným výrobným nákladom na podobný výrobok jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia revízneho prešetrovania pripočítali: a) vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli jedinému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania, a b) vážený priemer zisku, ktorý jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania.

(61) V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali vôbec, sa pripočítal vážený priemer predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu.

(62) Pokiaľ ide o spoločnosť JFE Steel, Komisia vzhľadom na neexistujúcu spoluprácu použila v súvislosti s predajom na domácom trhu dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Keďže neboli dostupné spoľahlivé údaje týkajúce sa cien spoločnosti JFE Steel na domácom trhu, Komisia stanovila vytvorenú normálnu hodnotu pomocou metodiky a hodnôt uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti.

3.2.2.2. Vývozná cena

(63) Spoločnosť Nippon Steel vyvážala svoje výrobky do Únie len prostredníctvom prepojených obchodníkov. Vývozná cena sa preto vytvorila na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia, t. j. na základe ceny, za ktorú boli dovážané výrobky prvýkrát ďalej predané nezávislému kupujúcemu. Cena sa upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a dosiahnutý zisk.

(64) Spoločnosť JFE Steel vyvážala do EÚ priamo a vývozná cena bola preto skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za prešetrovaný výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

3.2.2.3. Porovnanie

(65) Komisia porovnávala normálnu hodnotu a vývoznú cenu stanovenú, ako sa uvádza vyššie, na základe ceny zo závodu.

(66) Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. V oprávnených a odôvodnených prípadoch sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úverové náklady a bankové poplatky, ktoré platí spolupracujúci vyvážajúci výrobca.

(67) Spoločnosť Nippon Steel neuskutočňovala predaj na domácom trhu v prípade niektorých druhov výrobku, ktoré vyvážala do EÚ. Vzhľadom na vysoký objem predaja na vývoz, ktorý bolo možné porovnať, a pri zohľadnení skutočnosti, že v kontexte revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti nie je potrebné stanoviť presnú výšku dumpingu, ale len to, či je pravdepodobné, že dumping bude v budúcnosti pokračovať alebo sa opätovne vyskytne, Komisia usúdila, že stanovené porovnanie je presné.

(68) Spoločnosť Nippon Steel po poskytnutí informácií vyhlásila, že Komisia mala vypočítať dumpingové rozpätie uplatniteľné na spoločnosť na základe celkového predaja na vývoz do EÚ, pričom sa odvolala na existujúcu judikatúru (9).

(69) Komisia pripomenula, že dumpingové rozpätie sa nevzťahovalo na celkový predaj na vývoz do EÚ, keďže, ako je vysvetlené v odôvodnení 67, v prípade niektorých druhov výrobku vyvážaných spoločnosťou do EÚ sa neuskutočňoval zodpovedajúci predaj na domácom trhu. Tieto druhy výrobku (ktoré predstavovali 38 % celkového vyvážaného množstva) pôvodne neboli zahrnuté do výpočtov dumpingu, keďže spoločnosť v súvislosti s nimi neuviedla zodpovedajúce výrobné náklady. S cieľom vypočítať dumpingové rozpätie pre 100 % predaja na vývoz do EÚ a vzhľadom na chýbajúce presnejšie údaje od spoločnosti sa Komisia rozhodla zoskupiť druhy výrobku na základe ich šírky, čo je parameter, ktorý má menší vplyv na výrobné náklady a predajnú cenu v porovnaní so stratou v jadre a s hrúbkou. Na tomto základe vytvorila normálnu hodnotu pre všetky druhy výrobku. Opravené výpočty dumpingu boli poskytnuté spoločnosti, pričom neboli doručené žiadne pripomienky.

3.2.2.4. Dumpingové rozpätie

(70) V prípade oboch spoločností, Nippon Steel aj JFE Steel, porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny ukázalo, že predaj ich výrobkov do EÚ sa počas obdobia revízneho prešetrovania uskutočňoval za dumpingové ceny. Dumpingové rozpätie zistené v prípade spoločnosti Nippon Steel bolo na úrovni približne 31 %, zatiaľ čo v prípade spoločnosti JFE Steel to bolo približne 19 %.

(71) Komisia preto dospela k záveru, že počas obdobia revízneho prešetrovania dumping pokračoval.

3.2.3. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu

(72) V nadväznosti na zistenie dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia analyzovala, či existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu, ak by uplynula platnosť opatrení týkajúcich sa dovozu GOES z Japonska. Pri tom sa analyzovali tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v Japonsku a atraktívnosť trhu Únie.

a) Voľná kapacita

(73) Na základe vyplnených dotazníkov od dvoch známych vyvážajúcich výrobcov z Japonska Komisia určila, že výrobná kapacita Japonska počas obdobia revízneho prešetrovania bola na úrovni [350 000 až 410 000] ton.

(74) Komisia na základe rovnakého súboru údajov zároveň určila, že voľná kapacita Japonska v súvislosti s GOES bola približne [50 000 až 110 000] ton.

(75) Spoločnosť Nippon Steel vyhlásila, že voľná kapacita Japonska bola nadhodnotená, keďže Komisia nezohľadnila skutočnosť, že Japonsko sa zameriava na najtenšie druhy GOES, ktoré vedú k menším objemom ako druhy GOES vyrábané výrobným odvetvím Únie a v iných dotknutých krajinách.

(76) Analýza modelov vyvážaných do Únie a ostatných hlavných krajín vývozu, ako sú India a Mexiko, ukázala, že prevažná väčšina modelov vyvážaných spoločnosťou Nippon Steel mala podobnú alebo väčšiu hrúbku ako výrobky vyrábané výrobným odvetvím Únie. Zároveň sa ukázalo, že podiel tenších druhov GOES vyvážaných do EÚ bol významný a že dopyt po tomto druhu výrobku na trhu Únie bol naozaj vysoký. Inak povedané, aj keby voľná kapacita zodpovedala výlučne, quod non, tenším výrobkom, na trhu Únie by existoval dopyt po takýchto výrobkoch.

(77) Komisia navyše založila svoje posúdenie voľnej kapacity na informáciách poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami z Japonska. Komisia teda nerozumie, ako mohla nadhodnotiť voľnú kapacitu, keď údaje pochádzajú od samotných vyvážajúcich výrobcov. Komisia sa v každom prípade domnieva, že tvrdenie týkajúce sa dosiahnutých objemov nebolo dostatočne podrobné ani podložené, keďže v ňom nebol uvedený zodpovedajúci rozdiel vo výrobnej kapacite alebo voľnej kapacite, ktorý by súvisel s údajným rozdielom v dosahovaných objemoch. Toto tvrdenie navyše pochádzalo len od spoločnosti Nippon Steel a neobsahovalo žiadne informácie týkajúce sa škály hrúbok, pokiaľ ide o druhého hlavného vyvážajúceho výrobcu z Japonska. Na základe uvedených skutočností Komisia toto tvrdenie zamietla.

(78) Komisia sa okrem toho domnievala, že vyvážajúci výrobcovia z Japonska vyrábajú aj výrobky z elektroocele s neorientovanou štruktúrou (ďalej len „NOES“). Výrobky GOES aj NOES sa vyrábajú s použitím rovnakých zariadení, čo znamená, že je technicky možné uvoľniť kapacitu z NOES a presunúť ju na GOES. K takémuto presunu by mohlo dôjsť v budúcnosti, ak by vyvážajúci výrobcovia z Japonska k tomu mali hospodársky stimul. Zistená voľná kapacita by sa tak mohla ešte zvýšiť.

(79) Po poskytnutí informácií japonská vláda a spoločnosť Nippon Steel vyhlásili, že výrobcovia z Japonska nemôžu uvoľniť kapacitu určenú na výrobu NOES v prospech výroby GOES na vývoz do EÚ, keďže spoločnosť Nippon Steel je viazaná na výrobu NOES zmluvami s výrobcami elektrických vozidiel. V tejto súvislosti argumentovali, že posúdenie voľnej kapacity by sa nemalo zakladať na uvedenom prvku.

(80) Komisia vzala na vedomie záväzné zmluvy na výrobu NOES s výrobcami elektrických vozidiel, ktorých samotná existencia neumožňuje okamžité uvoľnenie kapacity na GOES. Komisia sa však zároveň domnievala, že v prípade negatívneho vývoja podmienok na trhu s elektrickými vozidlami by vyvážajúci výrobcovia z Japonska mohli vyhradiť väčšiu kapacitu na výrobu GOES, keďže výrobcovia používajú na výrobu GOES a NOES rovnaké zariadenia. V každom prípade, bez ohľadu na vývoj dopytu po NOES v nadchádzajúcich rokoch, Komisia usúdila, že jej závery v súvislosti s posúdením voľnej kapacity uvedené v odôvodnení 74 zostávajú v platnosti, keďže boli založené na existencii značnej voľnej kapacity len pre GOES, ku ktorej nebolo pripočítané žiadne dodatočné uvoľnenie kapacity spojenej s výrobou NOES.

b) Atraktívnosť trhu Únie

(81) Z hľadiska veľkosti patrí trh Únie (so spotrebou viac ako 265 000 až 280 000 ton počas obdobia revízneho prešetrovania) medzi najväčšie na svete. Spomedzi dotknutých krajín má väčší domáci trh ako EÚ len ČĽR, zatiaľ čo domáca spotreba USA, Kórey, Ruska a Japonska je oveľa menšia.

(82) Stanovená voľná kapacita zodpovedá [28 – 31 %] spotreby v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 259 ďalej. Zároveň je pravdepodobné, že voľná kapacita bude v prípade uplynutia platnosti opatrení vo veľkých množstvách smerovať na trh Únie. Japonský domáci trh v skutočnosti spotrebuje približne jednu štvrtinu výrobnej kapacity Japonska a domáca výroba tradične uspokojí takmer 100 % jeho potrieb.

(83) Odvetvie GOES v Japonsku je navyše zamerané na vývoz, keďže viac ako [70 – 80 %] jeho celkovej výroby je určených na vývoz. Napokon, Čína a USA majú zavedené clá na ochranu obchodu, ktoré v praxi obmedzujú prístup japonských vyvážajúcich výrobcov na tieto dôležité trhy. Najmä vývoz z Japonska do ČĽR prudko poklesol okamžite po zavedení opatrení zo strany ČĽR.

(84) Vyvážajúci výrobcovia z Japonska navyše majú v rámci Európskej únie zriadený distribučný systém, a preto môžu okamžite zvýšiť zásielky na trh Únie.

(85) Vzhľadom na uvedené úvahy možno odôvodnene očakávať, že v prípade zrušenia opatrení by sa značná časť súčasného vývozu a voľnej kapacity z Japonska presmerovala do Únie.

(86) Po poskytnutí informácií japonská vláda a spoločnosť Nippon Steel vyhlásili, že trh Únie už nie je taký atraktívny, ako bol počas pôvodného prešetrovania, a že výrobcovia z Japonska zamýšľajú aktívne podchytiť rastúce ázijské trhy, pričom vývoz z Japonska by tak nezaplavil trh Únie v prípade ukončenia opatrení.

(87) Spoločnosť Nippon Steel sa zároveň domnievala, že záver Komisie týkajúci sa atraktívnosti trhu Únie bol nepodložený, keďže sa zakladal výlučne na jeho veľkosti. Spoločnosť v tejto súvislosti poukázala na ďalšie špecifické prvky týkajúce sa atraktívnosti trhu Únie, napr. úroveň cien, prítomnosť silného domáceho odvetvia, dopyt po špecifickom druhu výrobku, opatrenia na ochranu obchodu a/alebo odrádzajúce faktory súvisiace s dopravou.

(88) Komisia usúdila, že vyhlásenie týkajúce sa ázijského trhu je bez podporných dôkazov nepodložené. Vyvážajúci výrobcovia z Japonska počas posudzovaného obdobia v každom prípade naďalej vyvážali značné množstvá a udržiavali si svoj podiel na trhu v Únii, a to aj napriek všetkým faktorom uvedeným spoločnosťou Nippon Steel, poklesu spotreby a platným opatreniam.

(89) Trh EÚ bol okrem toho počas obdobia revízneho prešetrovania tretím najväčším vývozným trhom pre vyvážajúcich výrobcov z Japonska (10). Analýza vývoja predaja na vývoz oboch vyvážajúcich výrobcov z Japonska navyše ukázala, že ich vývoz do krajín mimo EÚ sa počas posudzovaného obdobia znížil v oveľa väčšej miere (-[25 – 35] %) ako ich vývoz do EÚ (-[5 – 15] %) počas toho istého obdobia.

(90) Okrem veľkosti trhu EÚ a veľkých množstiev, ktoré vyvážajúci výrobcovia z Japonska môžu na ňom predávať, Komisia takisto poznamenala, že trh Únie sa vyznačuje vysokými úrovňami cien a významnou prítomnosťou dovozu, čo ukazuje jeho atraktívnosť pre výrobcov GOES z krajín mimo EÚ. Na tomto základe sa tieto tvrdenia zamietli.

c) Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

(91) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že ak by platnosť opatrení uplynula, dumping by pravdepodobne v budúcnosti pokračoval. Berúc do úvahy dumpingové cenové úrovne GOES dovážaných do EÚ počas obdobia revízneho prešetrovania, voľnú kapacitu v Japonsku a atraktívnosť trhu Únie, Komisia takisto dospela k záveru, že ak by platnosť opatrení uplynula, na trh Únie by pravdepodobne vstupovali významné množstvá GOES z Japonska pri dumpingových cenových úrovniach.

3.3. Kórejská republika

3.3.1. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.3.1.1. Predbežné poznámky

(92) Keďže žiadny kórejský vyvážajúci výrobca nespolupracoval, ako sa uvádza v odôvodnení 28, Komisia založila svoju celkovú analýzu vrátane výpočtu dumpingu na dostupných skutočnostiach podľa článku 18 základného nariadenia.

(93) Pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu bola preto posúdená s použitím informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s údajmi Eurostatu a štatistikami o vývoze nachádzajúcimi sa v databáze GTA.

3.3.1.2. Dumping

a) Normálna hodnota

(94) Komisia s cieľom stanoviť normálnu hodnotu použila rovnakú metodiku, ktorú vo svojej žiadosti použil žiadateľ. Keďže neboli dostupné spoľahlivé údaje týkajúce sa cien na kórejskom domácom trhu, Komisia stanovila vytvorenú normálnu hodnotu pomocou metodiky a hodnôt uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti.

b) Vývozné ceny

(95) Vývozné ceny do Únie boli stanovené na základe údajov Eurostatu.

c) Porovnanie

(96) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. Na tento účel sa na základe informácií dostupných v žiadosti odpočítali dodacie náklady a náklady na poistenie (115,82 EUR/tona). Takto stanovená normálna hodnota na úrovni ceny zo závodu počas obdobia revízneho prešetrovania bola 1 893 EUR/tona, zatiaľ čo vývozná cena zo závodu bola 1 880 EUR/tona.

d) Dumping

(97) Komisia na základe uvedeného stanovila, že dumpingové rozpätie vývozu z Kórey do Únie bolo na úrovni de minimis, t. j. menej ako 2 %, vyjadrené ako percento z vývoznej ceny.

3.3.2. Pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade zrušenia opatrení

(98) Komisia analyzovala pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení. Skúmala pritom správanie kórejských vývozcov na iných trhoch, výrobnú a voľnú kapacitu v Kórei a atraktívnosť trhu Únie.

a) Vývoz do tretích krajín

(99) Komisia analyzovala vývozné ceny z Kórey na iné tretie trhy počas obdobia revízneho prešetrovania, ako boli vykázané v oficiálnych štatistikách o vývoze z Kórey v databáze GTA, a porovnala tieto cenové úrovne s dovoznými cenami. Táto analýza ukázala, že vývoz z Kórey na viacero z jej hlavných vývozných trhov sa uskutočňoval za ceny, ktoré boli nižšie ako vývozné ceny do EÚ. Priemerná vývozná cena na tretie trhy počas obdobia revízneho prešetrovania bola stanovená na úrovni 1 442 EUR/tona, čo je pod úrovňou minimálnej dovoznej ceny platnej v EÚ a oveľa menej, ako je priemerná cena zo závodu do EÚ. Porovnanie uvedených cien na tretie trhy s vytvorenou normálnou hodnotou ukázalo cenový rozdiel na úrovni približne 30 %.

(100) Preto sa považovalo za pravdepodobné, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, kórejskí vyvážajúci výrobcovia by začali predávať do Únie za dumpingové ceny.

b) Voľná kapacita

(101) Podľa dostupných skutočností uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie má Kórea počas obdobia revízneho prešetrovania odhadovanú výrobnú kapacitu 280 000 ton a odhadovanú voľnú kapacitu 24 000 ton. Voľná kapacita Kórey počas obdobia revízneho prešetrovania teda zodpovedala približne [7 – 10] % spotreby GOES v Únii.

c) Atraktívnosť trhu Únie

(102) Komisia určila, že trh Únie je atraktívny pre kórejských výrobcov z týchto dôvodov:

(103) Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 81, trh Únie patrí medzi najväčšie trhy na svete. Po druhé, kórejská domáca spotreba je v prevažnej miere uspokojená domácou výrobou, keďže dovoz tu predstavuje len približne 19 %. Vyvážajúci výrobcovia sú teda prevažne orientovaní na vývoz.

(104) Po tretie, po uložení antidumpingových opatrení v ČĽR, okrem iného proti Kórei, a zvýšení vlastnej domácej výrobnej kapacity Číny, bol v posledných rokoch zaznamenaný prudký pokles vývozu z Kórey do Číny. Vďaka tomu sa zase trh Únie stane atraktívnejším, čo prináša riziko, že môže dôjsť k určitému odkloneniu obchodu do Únie.

d) Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

(105) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že ak by platnosť opatrení uplynula, pravdepodobne by došlo k opätovnému výskytu dumpingu v budúcnosti. Vzhľadom na voľnú kapacitu v Kórei, nízke cenové úrovne vývozu GOES do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania, ktorý sa uskutočňoval za dumpingové ceny v porovnaní s normálnou hodnotou, ako aj na atraktívnosť trhu Únie, Komisia takisto dospela k záveru, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by na trh Únie pravdepodobne vstupovali značné množstvá GOES z Kórey pri dumpingových cenových úrovniach.

3.4. Spojené štáty americké

3.4.1. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.4.1.1. Predbežné poznámky

(106) Keďže žiadny vyvážajúci výrobca z USA nespolupracoval, ako sa uvádza v odôvodnení 28, Komisia založila svoju celkovú analýzu vrátane výpočtu dumpingu na dostupných skutočnostiach podľa článku 18 základného nariadenia.

(107) Pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu bola preto posúdená s použitím informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, akými sú databázy Eurostat a GTA.

3.4.1.2. Dumping

a) Normálna hodnota

(108) Komisia s cieľom stanoviť normálnu hodnotu použila rovnakú metodiku, akú vo svojej žiadosti použil žiadateľ. Keďže neboli dostupné spoľahlivé údaje týkajúce sa cien na domácom trhu USA, Komisia stanovila vytvorenú normálnu hodnotu pomocou metodiky a hodnôt uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti.

b) Vývozné ceny

(109) Vývozné ceny do Únie boli stanovené na základe údajov Eurostatu.

c) Porovnanie

(110) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. Na tento účel sa odpočítali dodacie náklady a náklady na poistenie (166,66 EUR/tona) na základe informácií dostupných v žiadosti. Normálna hodnota na úrovni ceny zo závodu bola tak počas obdobia revízneho prešetrovania stanovená na 2 310 EUR/tona, zatiaľ čo vývozná cena bola 1 880 EUR/tona.

d) Dumping

(111) Na základe uvedeného Komisia stanovila dumpingové rozpätie na úrovni približne 21 %. Komisia preto dospela k záveru, že počas obdobia revízneho prešetrovania dumping pokračoval.

3.4.2. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení

(112) Komisia analyzovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení. Skúmala pritom výrobnú a voľnú kapacitu v USA a atraktívnosť trhu Únie.

a) Voľná kapacita

(113) Podľa informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti mali USA počas obdobia revízneho prešetrovania odhadovanú výrobnú kapacitu 265 000 ton a odhadovanú voľnú kapacitu 77 000 ton. Samotná voľná kapacita v USA môže preto uspokojiť [27 – 30] % celkovej spotreby GOES v Únii.

b) Atraktívnosť trhu Únie

(114) Na základe prešetrovania sa potvrdilo, že trh Únie je atraktívny pre výrobcov z USA z týchto dôvodov:

(115) Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 81, trh Únie patrí medzi najväčšie trhy na svete.

(116) Po druhé, domáca spotreba USA je už v prevažnej miere uspokojená domácou výrobou, keďže dovoz počas obdobia revízneho prešetrovania tu predstavoval len približne 15 %. Vyvážajúci výrobcovia sú teda prevažne orientovaní na vývoz.

c) Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

(117) Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že ak by platnosť opatrení uplynula, dumping by pravdepodobne v budúcnosti pokračoval. Berúc do úvahy dumpingové cenové úrovne GOES dovážaných do EÚ počas obdobia revízneho prešetrovania, veľkú voľnú kapacitu v USA a atraktívnosť trhu Únie, Komisia takisto dospela k záveru, že ak by platnosť opatrení uplynula, na trh Únie by pravdepodobne vstupovali významné množstvá GOES z USA pri dumpingových cenových úrovniach.

3.5. Čínska ľudová republika

3.5.1. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.5.1.1. Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(118) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

(119) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

(120) Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, pokiaľ ide o ČĽR, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie zamerané na vyvážajúcich výrobcov z tejto krajiny so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

(121) Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie o vstupoch použitých na výrobu prešetrovaného výrobku. Požadované informácie poskytol jeden vyvážajúci výrobca.

(122) Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami, zaslala dotazník aj čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda vyplnený dotazník nedoručila a v stanovenej lehote nebolo doručené ani nijaké podanie týkajúce sa uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(123) Komisia 30. novembra 2020 vydala prvý záznam do spisu (ďalej len „prvý záznam“) s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán k relevantným zdrojom, ktoré by Komisia mohla použiť na určenie normálnej hodnoty, v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhou zarážkou základného nariadenia. Komisia v tomto zázname uviedla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala dve možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu a Rusko.

(124) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Pripomienky boli doručené od združenia EUROFER a od skupiny Baoshan.

(125) Komisia sa zaoberala pripomienkami k prvému záznamu v druhom zázname (ďalej len „druhý záznam“), ktorý vydala 20. júla 2021 a v ktorom informovala zainteresované strany o relevantných zdrojoch, ktoré zamýšľala použiť na určenie normálnej hodnoty, pričom Brazília bola vybraná ako reprezentatívna krajina. Ďalej informovala zainteresované strany, že stanoví predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk na základe spoločnosti Aperam Inox América so Sul S.A. (ďalej len „Aperam“), výrobcu v reprezentatívnej krajine. Pripomienky boli doručené od združenia EUROFER a od skupiny Baoshan.

3.5.1.2. Nespolupráca čínskej vlády

(126) Pri začatí prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia zaslala čínskej vláde dotazník týkajúci sa existencie deformácií. Čínska vláda však vyplnený dotazník nepredložila. Komisia informovala čínsku vládu prostredníctvom verbálnej nóty z 24. septembra 2021 o svojom zámere uplatniť článok 18 základného nariadenia, pokiaľ ide o možnú existenciu výrazných deformácií na čínskom domácom trhu v prípade GOES, v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Komisia vyzvala čínsku vládu, aby predložila svoje pripomienky k uplatneniu článku 18. Neboli doručené žiadne pripomienky.

3.5.1.3. Existencia výrazných deformácií

(127) Komisia v nedávnych prešetrovaniach týkajúcich sa oceliarskeho odvetvia v ČĽR (11) zistila, že existujú výrazné deformácie v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia v rámci tohto prešetrovania dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia takisto primerané.

(128) Komisia v rámci týchto prešetrovaní zistila, že v ČĽR dochádza k značnému zasahovaniu vlády, čo má za následok deformovanie efektívneho prideľovania zdrojov v súlade s trhovými zásadami (12). Komisia predovšetkým dospela k záveru, že v odvetví ocele, do ktorého GOES patria, nielenže pretrváva značná miera vlastníctva čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia (13), ale čínska vláda môže takisto zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia (14). Komisia navyše zistila, že na trh má ďalej rušivý vplyv aj prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich, ako aj do poskytovania surovín a vstupov. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR skutočne vedie k tomu, že zdroje sú sústreďované odvetviam, ktoré čínska vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (15). Komisia okrem toho dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú riadne v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia, čo spôsobuje deformácie najmä tým, že sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR (16). V rovnakom duchu Komisia zistila deformácie mzdových nákladov v oceliarskom odvetví v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia (17), ako aj deformácie na finančných trhoch v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o prístup ku kapitálu pre obchodné subjekty v ČĽR (18).

(129) Komisia rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa oceliarskeho odvetvia v ČĽR aj v rámci tohto prešetrovania preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je alebo nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v žiadosti, ako aj v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazné prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných pre potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa v tejto súvislosti zistili aj v rámci jej predchádzajúcich prešetrovaní.

(130) Žiadosť obsahovala informácie o deformujúcich účinkoch 13. päťročného plánu pre oceliarsky priemysel. Žiadosť sa navyše odvolávala na zistenia vlády USA týkajúce sa relatívne silnej kontrolnej právomoci štátu nad oceliarskym odvetvím v Číne prostredníctvom Komisie pre správu aktív vo vlastníctve štátu a dohľad nad nimi a absolútnej kontrolnej právomoci štátu nad elektrinou (19). V žiadosti sa ďalej uvádzalo, že GOES sa rovnako ako výrobky z ocele s organickým povlakom vyrábajú zo zvitkov valcovaných za tepla. Rovnaké deformácie, ktoré Komisia konštatovala v súvislosti s výrobkami z ocele s organickým povlakom vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2019/687 (20), sa teda vzťahujú aj na GOES. V žiadosti sa takisto uvádza, že dvaja hlavní čínski vyvážajúci výrobcovia v rámci prešetrovania GOES, spoločnosti Baosteel a WISCO, sú zároveň vyvážajúcimi výrobcami výrobkov z ocele s organickým povlakom, na ktoré sa vzťahujú konečné opatrenia. Spoločnosti Baosteel a WISCO sa na konci roka 2016 spojili s cieľom stať sa najväčším čínskym výrobcom ocele. V žiadosti sa odkazovalo aj na antisubvenčné konanie týkajúce sa plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla (21), počas ktorého Komisia zistila viaceré subvencie, ktoré naznačujú existenciu deformácií v rámci odvetvia. Napokon sa v žiadosti uvádzala finančná podpora poskytnutá spoločnosti Baosteel a iným výrobcom, ktorá bola preukázaná v správe vypracovanej Združením oceliarskeho priemyslu (22) a na základe záverov niekoľkých antisubvenčných prešetrovaní zo strany USA (23).

(131) Ako sa uvádza v odôvodnení 126, čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy na podporu alebo vyvrátenie existujúcich dôkazov v prešetrovacom spise vrátane správy a dodatočných dôkazov, ktoré predložil navrhovateľ, o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

(132) Konkrétne v odvetví ocele, do ktorého patria aj GOES, si čínska vláda stále zachováva značnú mieru vlastníctva. Štát vlastní mnoho najväčších výrobcov. Napríklad hlavný vývozca GOES, spoločnosť Baosteel, je významný podnik vlastnený čínskym štátom, ktorý sa zaoberá výrobou ocele a je súčasťou nedávno konsolidovanej spoločnosti China Baowu Steel Group Co. Ltd. (predtým Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. a Wuhan Iron & Steel) (24). Hoci je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí patria do prvej desiatky najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (25). Zatiaľ čo podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda si v tom istom roku zároveň stanovila za cieľ do roku 2025 konsolidovať 60 % až 70 % výroby ocele približne do desiatich veľkých podnikov (26). Čínska vláda zopakovala tento zámer v apríli 2019, keď oznámila vydanie usmernení o konsolidácii oceliarskeho priemyslu (27). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré nie sú dostatočne výkonné (28). Dvaja výrobcovia GOES v Číne, spoločnosti Baosteel a WISCO (obe sú súčasťou skupiny Baoshan), sú vlastnené štátom.

(133) Pokiaľ ide o to, že čínska vláda môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia, prešetrovaním sa zistila existencia osobných prepojení medzi výrobcami prešetrovaného výrobku a Komunistickou stranou Číny, napríklad členovia Komunistickej strany sú členmi vrcholového manažmentu alebo predstavenstva v skupine Baoshan.

(134) Verejne aj súkromne vlastnené podniky v sektore GOES podliehajú politickému dohľadu a usmerňovaniu. Nasledujúce príklady ilustrujú opísaný trend rastúcej miery zasahovania zo strany čínskej vlády v tomto sektore. Obaja výrobcovia GOES na svojich webových sídlach výslovne zdôrazňujú činnosti budovania strany, majú členov strany vo vedení spoločnosti a vyzdvihujú svoje spojenie s Komunistickou stranou Číny. Pri prešetrovaní sa ukázali činnosti budovania strany v spoločnostiach Baosteel aj WISCO. Spoločnosť Baosteel opisuje činnosti budovania strany takto: „Prevziať hlavnú zodpovednosť za prísne a komplexné riadenie strany; viesť ideologickú a politickú prácu spoločnosti, prácu jednotného frontu, budovanie duchovnej civilizácie, budovanie firemnej kultúry a práca s masami, ako sú odbory a Komunistický zväz mládeže, viesť budovanie úprimnej vlády straníckeho štýlu, podporovať disciplinárne výbory, aby účinne plnili svoje dozorné povinnosti (29)“. Spoločnosť WISCO na svojom webovom sídle uvádza, že na prvom zjazde členov Komunistickej strany Číny v spoločnosti WISCO Group Co., Ltd., ktorý sa uskutočnil 22. januára 2021, „bolo rozhodnuté plne rozvíjať vedúcu úlohu straníckeho výboru pri ‚vedení, riadení celkovej situácie a zabezpečovaní vykonávania‘, zlepšiť politické pozície, posilniť zodpovednosť a vyvinúť maximálne úsilie s cieľom podporiť vykonávanie stratégie rozvoja ‚1345‘ (30)“.

(135) Ďalej sú v odvetví GOES zavedené politiky diskriminujúce v prospech domácich výrobcov alebo inak ovplyvňujúce trh v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia.

(136) Hoci je odvetvie GOES špecializovaným odvetvím a počas prešetrovania nebolo možné identifikovať žiadne osobitné politické dokumenty, ktoré by usmerňovali konkrétne rozvoj tohto odvetvia, odvetvie GOES profituje z vládnych usmernení a zasahovania týkajúceho sa ocele a hlavných surovín na výrobu GOES, ktorými sú oceľ a železná ruda.

(137) Čínska vláda považuje oceliarsky priemysel za kľúčový (31). Potvrdzujú to mnohé plány, smernice a ďalšie dokumenty zamerané na oceľ, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni, ako je Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020 platný počas obdobia prešetrovania. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, základným odvetvím čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom (32)“. Hlavné úlohy a ciele stanovené v tomto pláne pokrývajú všetky aspekty rozvoja priemyslu (33). V 13. päťročnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja (34), platnom počas obdobia prešetrovania, sa predpokladala podpora pre podniky vyrábajúce špičkové druhy výrobkov z ocele. Tento plán sa zameriava aj na dosiahnutie kvality, trvanlivosti a spoľahlivosti výrobkov prostredníctvom podporovania spoločností, ktoré využívajú technológie čistej výroby ocele, presného valcovania a zvyšovania kvality (35).

(138) V Katalógu pre usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) (36) (ďalej len „katalóg“) sa oceľ uvádza medzi podporovanými odvetviami. Dôležitou surovinou používanou na výrobu GOES je železo. Na železnú rudu sa počas obdobia prešetrovania vzťahoval celoštátny plán pre nerastné zdroje na roky 2016 – 2020. V pláne sa okrem iného predpokladalo „zabezpečovať koncentráciu podnikov a rozvíjať veľké a stredné bane konkurencieschopné na trhu“, „zabezpečovať usmerňovanie miestnych zdrojov tak, aby sa sústreďovali na veľké ťažobné skupiny“, „znižovať zaťaženie železorudných podnikov“, „zvyšovať konkurencieschopnosť domácich železorudných podnikov“, „vhodne kontrolovať rozvoj baní s hĺbkou 1 000 metrov a malých železorudných baní s nízkou kvalitou“.

(139) Železná ruda sa uvádza aj v 13. päťročnom pláne pre oceľ na roky 2016 – 2020, ktorý platil počas obdobia revízneho prešetrovania. V prípade železnej rudy sa podľa plánu má: „pokračovať v podpore prieskumných prác v kľúčových domácich nerastných oblastiach […], podporovať viacero existujúcich a silne konkurencieschopných domácich železorudných podnikov, a to vďaka širšiemu a intenzívnejšiemu rozvoju […], a posilňovať úlohu domácich báz nerastných zdrojov, pokiaľ ide o bezpečnosť (dodávok)“.

(140) Železná ruda sa klasifikuje ako strategické rozvíjajúce sa odvetvie, a preto sa na ňu vzťahuje 13. päťročný plán pre strategické rozvíjajúce sa odvetvia. Železná ruda, surové železo a ferozliatiny sú uvedené aj v katalógu Národnej komisie pre rozvoj a reformy pre usmerňovanie prispôsobovania priemyslu z roku 2019. Ferozliatiny sú uvedené v katalógu ministerstva priemyslu a informačných technológií pre usmerňovanie rozvoja a prechodu priemyslu z roku 2018.

(141) Ako vyplýva z uvedených príkladov týkajúcich sa ocele a železa, čínska vláda ďalej usmerňuje rozvoj odvetvia GOES v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc a riadi prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania odvetvia. Odvetvie GOES tak profituje z vládnych usmernení a intervencií, pokiaľ ide o oceľ a hlavnú surovinu na výrobu GOES, ktorou je železná ruda.

(142) Okrem uvedeného sú výrobcovia GOES aj prijímateľmi štátnych subvencií, čo jasne naznačuje záujem štátu o toto odvetvie. Komisia počas prešetrovania zistila, že obaja výrobcovia GOES, spoločnosti Baosteel (37) a WISCO, (38) mali prospech z priamych štátnych subvencií.

(143) Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia, ktorými môže primäť subjekty, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky, ktoré pomáhajú podporovaným priemyselným odvetviam vrátane výroby ocele a železa, medzi ktoré patrí aj výroba GOES. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl.

(144) Pri tomto prešetrovaní sa nezistil žiadny dôkaz o tom, že by diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia v odvetví GOES uvedené v odôvodnení 128 neovplyvňovali výrobcov prešetrovaného výrobku.

(145) Odvetvie GOES je ovplyvnené aj deformáciami mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia, ako sa uvádza aj v odôvodnení 128. Tieto deformácie ovplyvňujú odvetvie tak priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku alebo hlavných vstupov), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému pracovného práva v ČĽR) (39).

(146) V rámci tohto prešetrovania sa okrem toho nepredložili žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že odvetvie GOES nie je ovplyvňované zasahovaním vlády do finančného systému v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, ako je uvedené aj v odôvodnení 128. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

(147) Komisia pripomína, že na výrobu GOES je potrebná široká škála vstupov. Keď výrobcovia GOES nakupujú tieto vstupy alebo uzatvárajú zmluvy o nich, ceny, ktoré zaplatili (a ktoré sa vykazujú ako ich náklady), sú vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá podlieha deformáciám, môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore/pri prideľovaní kapitálu, a podliehajú systému plánovania, ktorý platí na všetkých úrovniach verejnej správy a vo všetkých odvetviach.

(148) V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja GOES na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

(149) Čínska vláda nepredložila žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak. Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov, konkrétne spoločnosti Baosteel a WISCO (ďalej len „skupina Baoshan“), predložila súbor pripomienok týkajúcich sa existencie výrazných deformácií.

(150) Po prvé skupina Baoshan zdôraznila, že z tvrdenia o „výrazných deformáciách“ v Číne by sa nemal robiť vopred stanovený záver. Skupina Baoshan argumentovala, že Komisia by nemala zbierať informácie potrebné na výpočet normálnej hodnoty na základe metodiky reprezentatívnej krajiny na začiatku prešetrovania, t. j. pred stanovením a potvrdením výrazných deformácií v rámci daného prešetrovania. Podľa skupiny Baoshan by sa takéto informácie mali zbierať až potom, čo Komisia potvrdí skutočnosti potrebné na uplatnenie ustanovení článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Skupina takisto poznamenala, že žiadosť sa vo veľkej miere zakladá na správe o Číne, ktorá podľa názoru skupiny Baoshan nespĺňa normy nestranných a objektívnych dôkazov, keďže bola vypracovaná s cieľom uľahčiť podávanie podnetov zo strany európskeho výrobného odvetvia. Skupina Baoshan navyše argumentovala, že presnosť informácií uvedených v správe Komisie a ich relevantnosť pre súčasné konanie sú veľmi sporné, keďže správa bola uverejnená v roku 2017 vrátane obsahu a odkazov z roku 2016 a predchádzajúcich rokov, a preto ju nie je možné uplatniť na obdobie prešetrovania v súčasnom prešetrovaní. Skupina Baoshan takisto poznamenala, že správa o Číne sa nevzťahuje na GOES, ale len na oceliarske odvetvie, a že zistenia týkajúce sa ocele nie sú nevyhnutne relevantné pre GOES.

(151) Komisia dospela k názoru, že dôkazy uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania postačovali na odôvodnenie začatia prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Zatiaľ čo k určeniu skutočnej existencie výrazných deformácií a následnému použitiu metodiky stanovenej v článku 2 ods. 6a písm. a) dochádza až v čase predbežného a/alebo konečného poskytnutia informácií, v článku 2 ods. 6a písm. e) sa stanovuje povinnosť zbierať údaje potrebné na uplatňovanie tejto metodiky, keď sa prešetrovanie začalo na tomto základe. V tomto prípade Komisia považovala dôkazy o výrazných deformáciách, ktoré predložil žiadateľ, za dostatočné na začatie prešetrovania na tomto základe. Táto skutočnosť bola jasne uvedená v bode 3 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania v súlade s povinnosťou uvedenou v článku 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia. Preto Komisia podnikla kroky potrebné na to, aby v prípade, že sa v rámci prešetrovania potvrdí existencia výrazných deformácií, mohla uplatniť metodiku vyplývajúcu z článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(152) V odpovedi na tvrdenie o faktických nedostatkoch správy o krajine Komisia poznamenala, že správa o krajine je komplexným dokumentom, ktorý je založený na obsiahlych objektívnych dôkazoch vrátane právnych predpisov, nariadení a iných oficiálnych politických dokumentov, ktoré uverejňuje čínska vláda, správ tretej strany od medzinárodných organizácií, akademických štúdií a článkov vedeckých odborníkov, ako aj ďalších spoľahlivých nezávislých zdrojov. Správa je verejne prístupná od decembra 2017, aby všetky zainteresované strany mali dostatočnú príležitosť vyvrátiť, doplniť alebo pripomienkovať správu a dôkazy, na ktorých je založená. Pokiaľ ide o tvrdenie, že správa je zastaraná, Komisia pripomína, že doteraz neboli predložené žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že správa je zastaraná. Naopak, Komisia predovšetkým poznamenala, že hlavné politické dokumenty a dôkazy obsiahnuté v správe vrátane príslušných päťročných plánov a právnych predpisov uplatniteľných na prešetrovaný výrobok boli stále relevantné aj počas obdobia revízneho prešetrovania a že skupina Baoshan ani iné strany nepreukázali, že to tak nebolo.

(153) Pokiaľ ide o argument, že správa Komisie neobsahuje osobitnú kapitolu o GOES, ale len o oceli všeobecne, Komisia konštatovala, že, po prvé, GOES je špecializovaný druh ocele, takže ustanovenia týkajúce sa ocele sú všeobecne uplatniteľné aj na GOES. Po druhé, existencia výrazných deformácií, ktoré sú dôvodom na uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia, nezávisí od existencie osobitnej odvetvovej kapitoly zaoberajúcej sa prešetrovaným výrobkom. Správa opisuje rôzne typy deformácií prítomných v ČĽR, ktoré sú prierezové a relevantné v celom čínskom hospodárstve a ovplyvňujú ceny a/alebo suroviny a náklady na výrobu prešetrovaného výrobku. Tvrdenia skupiny Baoshan boli preto zamietnuté.

(154) Celkovo možno zhrnúť, že z dostupných dôkazov vyplýva, že ceny alebo náklady prešetrovaného výrobku vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvňované značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva zo skutočného alebo možného vplyvu jedného alebo viacerých v ňom uvedených relevantných prvkov. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu. Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.5.1.4. Reprezentatívna krajina

a) Všeobecné poznámky

(155) Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia: — úroveň hospodárskeho rozvoja podobná Číne. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (40) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako Čína, — výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine (41), — dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine, — ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade by sa mala uprednostniť krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

(156) Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 123 a 125, Komisia vyhotovila dva záznamy do spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty: prvý záznam o výrobných faktoroch z 30. novembra 2020 (ďalej len „prvý záznam“) a druhý záznam o výrobných faktoroch z 20. júla 2021 (ďalej len „druhý záznam“). V týchto záznamoch sa opisujú skutočnosti a dôkazy, z ktorých vychádzajú relevantné kritériá, a rozoberajú pripomienky, ktoré predložili strany k týmto prvkom a k relevantným zdrojom. V druhom zázname Komisia informovala zainteresované strany o svojom zámere považovať v tomto prípade Brazíliu za vhodnú reprezentatívnu krajinu, ak by sa potvrdila existencia výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

b) Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

(157) V prvom zázname Komisia identifikovala Brazíliu a Rusko ako krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako Čína podľa Svetovej banky, t. j. Svetová banka klasifikuje obe krajiny ako krajiny s „vyššími strednými príjmami“ na základe hrubého národného dôchodku, v ktorých sa podľa dostupných informácií vyrába prešetrovaný výrobok. Výrobné odvetvie Únie takisto navrhlo Južnú Kóreu ako údajne vhodnú reprezentatívnu krajinu. Vzhľadom na úroveň hospodárskeho rozvoja Južnej Kórey podľa klasifikácie Svetovej banky však takúto krajinu nebolo možné vziať do úvahy.

(158) Výrobné odvetvie Únie v súvislosti s prvým záznamom ďalej vyhlásilo, že článok 2 ods. 6a základného nariadenia poskytol Komisii širokú mieru voľnej úvahy pri určovaní toho, ktorá reprezentatívna krajina by bola vhodná, a neobmedzil koncept podobnej úrovne hospodárskeho rozvoja na krajiny zaradené Svetovou bankou do rovnakej skupiny podľa hrubého národného dôchodku. Výrobné odvetvie Únie predovšetkým vyhlásilo, že hoci zatriedenie do skupín Svetovou bankou podľa hrubého národného dôchodku v mnohých prípadoch dáva zmysel, v prípade odvetvia GOES, ktoré je predmetom tohto revízneho prešetrovania, zmysel nedáva. Dôvodom je skutočnosť, že GOES je jedinečný špičkový výrobok z ocele a vyvážajúci výrobca z Číny má oceliarne vybudované podľa najvyšších medzinárodných noriem a do Európskej únie vyváža najmä triedy GOES s vysokou permeabilitou (prémiové triedy). Výrobné odvetvie Únie zároveň argumentovalo, že výrobca z Brazílie nedokáže dosiahnuť podobnú úroveň kvality, zatiaľ čo vyvážajúci výrobca z Číny je na rovnakej úrovni hospodárskeho rozvoja a technologickej úrovni ako kórejská oceliareň POSCO, a že Kórea je preto podľa jeho názoru najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou.

(159) Pokiaľ ide o použitie klasifikácie Svetovej banky, v článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa stanovuje, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty v prípade krajín s výraznými deformáciami môže použiť reprezentatívnu krajinu s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako vyvážajúcu krajinu. V záujme stanovenia, ktoré krajiny sú v každom prípade na podobnej úrovni hospodárskeho rozvoja ako vyvážajúca krajina, Komisia používa krajiny, ktoré Svetová banka zaradila do rovnakej kategórie príjmov. Komisia pritom využíva svoje voľné uváženie pri výklade a uplatňovaní základného nariadenia opakovane potvrdené Súdnym dvorom za okolností, keď to Komisia môže urobiť. Komisia usúdila, že táto databáza poskytuje dostatočný počet potenciálne vhodných krajín s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja na to, aby bolo možné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

(160) V tomto prípade boli relevantnou kategóriou podľa Svetovej banky, do ktorej je zaradená ČĽR, krajiny s vyšším stredným príjmom. Kórea preto nemala podobnú úroveň hospodárskeho rozvoja ako ČĽR a nepovažovala sa za krajinu spĺňajúcu kritérium stanovené v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia.

(161) V súvislosti s druhým záznamom vyhlásilo združenie EUROFER, že hodnotenie Komisie založené na úrovni hospodárskeho rozvoja pre celú krajinu a odvolanie sa na klasifikáciu Svetovej banky nedávajú zmysel a že by sa mal zohľadniť hospodársky rozvoj odvetvia GOES v Číne. Združenie EUROFER v tomto kontexte argumentovalo, že odvetvia GOES v Kórei a Japonsku majú podobnú úroveň hospodárskeho rozvoja ako odvetvie GOES v Číne. Združenie EUROFER vyhlásilo, že pri chýbajúcej spolupráci zo strany vyvážajúcich výrobcov z Kórey by Komisia mohla použiť Japonsko ako reprezentatívnu krajinu pre Čínu a na určenie normálnej hodnoty by mohla použiť informácie poskytnuté spoločnosťou Nippon Steel.

(162) Komisia usúdila, že znenie článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia neumožňuje takýto úzky výklad a neuvádza sa v ňom odvetvový prístup. Združenie EUROFER navyše neposkytlo žiadny nezávislý zdroj, z ktorého by Komisia mohla vychádzať pri stanovení toho, že odvetvia GOES z Kórey a Japonska majú podobnú úroveň hospodárskeho rozvoja. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

c) Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

(163) V prvom zázname Komisia uviedla, že v prípade krajín identifikovaných ako krajiny, v ktorých sa vyrába prešetrovaný výrobok, t. j. Brazília a Rusko, bola dostupnosť verejných údajov obmedzená na jedného výrobcu prešetrovaného výrobku z Brazílie, t. j. spoločnosť Aperam Inox América do Sul S.A. (ďalej len „Aperam“) v kalendárnom roku 2019. Komisia v tejto súvislosti vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a, ak to považujú za vhodné, navrhli iných výrobcov prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine podľa ich výberu pri splnení kritérií stanovených v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, v prípade ktorých sú ihneď dostupné účtovné závierky obsahujúce relevantné údaje.

(164) V súvislosti s prvým záznamom žiadne zainteresované strany nepredložili pripomienky týkajúce sa spoločnosti Aperam ani relevantné verejné finančné údaje týkajúce sa výrobcu GOES v možnej reprezentatívnej krajine.

(165) V súvislosti s druhým záznamom združenie EUROFER súhlasilo, že Brazília je vhodnejšou reprezentatívnou krajinou ako Rusko. Vyhlásilo však, že spoločnosť Aperam nie je technicky schopná vyrábať výrobky triedy vysokej kvality, aké vyváža do EÚ skupina Baoshan, v dôsledku jej nedostatočných investícií do technológie, procesov a know-how potrebných pre tieto triedy. Združenie EUROFER predovšetkým odkázalo na úroveň odpisovania, ktorá bola údajne príliš nízka a mala by sa upraviť, aby bola v súlade s úrovňou výrobcov z Únie či Kórey.

(166) Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 180, Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty nevyužila úroveň odpisovania spoločnosti Aperam. Údaje spoločnosti Aperam, ktoré boli v skutočnosti použité na vytvorenie normálnej hodnoty, sa týkali len predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a percentuálnych podielov zisku. Pokiaľ ide o odpisovanie a ostatné režijné náklady, Komisia vychádzala z režijných nákladov skupiny Baoshan vyjadrených ako percentuálny podiel ostatných priamych výrobných nákladov, pričom tento percentuálny podiel uplatnila na „prepočítané“ priame výrobné náklady. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(167) V nadväznosti na druhý záznam združenie EUROFER takisto vyhlásilo, že Komisia by mala do svojho výpočtu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku za obdobie revízneho prešetrovania zahrnúť aj finančné údaje spoločnosti Aperam za kalendárny rok 2020.

(168) Komisia toto tvrdenie akceptovala, ale napokon vychádzala len z údajov za rok 2020, pretože, ako sa uvádza v odôvodnení 203, účtovné závierky za rok 2019 po vylúčení nákladov nesúvisiacich s prevádzkou nevykázali žiadny zisk.

(169) Komisia v prvom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré sa používajú pri výrobe GOES. V tom istom zázname Komisia usúdila, že existovali obchodné obmedzenia týkajúce sa určitých výrobných faktorov na základe Inventára OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny (42) a predovšetkým zoznamu obmedzení vývozu priemyselných surovín pre Brazíliu (HS 7225 11 a 7226 11) a Rusko (HS 7204 10 až 7204 50). Ďalej, pokiaľ de o Rusko, v Pracovnom dokumente útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Ruskej federácie na účely prešetrovaní na ochranu obchodu [SWD(2020) 242] boli uvedené aj výrazné deformácie v oblasti zemného plynu (43) a elektriny (44), vysoká úroveň zasahovania zo strany štátu a vysoké úrovne koncentrácie a vertikálnej integrácie v odvetviach kľúčových surovín, oceliarskom priemysle a doprave (45), ako aj existencia dovozných ciel na GOES (HS 7225 11 a 7226 11). Vzhľadom na tieto obchodné obmedzenia a výrazné deformácie Komisia v tomto štádiu usúdila, že Brazília bude vhodnou reprezentatívnou krajinou, a vyzvala strany, aby predložili pripomienky v súvislosti s vhodnosťou možných reprezentatívnych krajín.

(170) V nadväznosti na prvý záznam výrobné odvetvie Únie predložilo ďalšie argumenty na doplnenie argumentov uvedených v prvom zázname týkajúce sa toho, prečo je Rusko menej vhodnou reprezentatívnou krajinou ako Brazília.

(171) Komisia následne konštatovala, že žiadna zo strán nenapadla jej zistenia uvedené v oddiele 2 prvého záznamu týkajúce sa nedostatkov zistených v prípade Ruska ako reprezentatívnej krajiny. Komisia teda dospela k záveru, že Brazília je vhodnou krajinou, keďže spĺňa všetky kritériá, t. j. je na porovnateľnej úrovni rozvoja ako Čína, má výrobcu GOES a údaje tohto výrobcu za obdobie revízneho prešetrovania sú ľahko dostupné.

d) Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

(172) Po určení Brazílie ako vhodnej reprezentatívnej krajiny na základe všetkých týchto prvkov nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s poslednou vetou článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia.

e) Záver

(173) Vzhľadom na uvedenú analýzu sa Komisia rozhodla na účely článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia považovať Brazíliu za vhodnú reprezentatívnu krajinu.

3.5.1.5. Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

a) Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

(174) V prvom zázname Komisia uviedla zoznam výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a práca, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú na výrobu prešetrovaného výrobku, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli verejne dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách pre každý výrobný faktor uvedený v danom zázname.

(175) V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia identifikovala aj zdroje, ktoré sa majú použiť na stanovenie nedeformovaných cien a referenčných hodnôt. Hlavným zdrojom, ktorý Komisia navrhla použiť, je databáza Global Trade Atlas (ďalej len „databáza GTA“). Komisia napokon v rovnakom zázname identifikovala kódy harmonizovaného systému (HS), resp. kódy tovaru výrobných faktorov používané okrem iného aj v EÚ, Kanade či Brazílii, pri ktorých sa na základe informácií poskytnutých zainteresovanými stranami pôvodne uvažovalo, že sa použijú na analýzu databázy GTA.

(176) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli verejne dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách jednotlivých výrobných faktorov uvedených v zázname.

(177) Komisia na základe návrhu použiť Brazíliu ako reprezentatívnu krajinu v druhom zázname zainteresované strany informovala, že použije databázu GTA na stanovenie nedeformovaných nákladov väčšiny surovín.

b) Údaje použité na vytvorenie normálnej hodnoty

(178) Komisia vytvorila zoznam všetkých výrobných faktorov a zdrojov, ktoré zamýšľala použiť v prípade všetkých výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia nedostala žiadne pripomienky týkajúce sa zoznamu výrobných faktorov.

(179) Na základe všetkých informácií predložených zainteresovanými stranami a získaných počas krížových kontrol na diaľku boli na účely určenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia identifikované tieto výrobné faktory a ich zdroje: Tabuľka 1 Výrobné faktory v prípade GOES Výrobný faktor Kód tovaru Nedeformovaná hodnota Merná jednotka Suroviny Železná ruda 2601 11 729,85 tony Sintrovaná 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 tony železná ruda Železné trosky 2619 712,97 tony Koksovateľné uhlie 2701 12 1 076,38 tony Oceľový šrot 7204 10 865,57 tony Ferosilícium 7202 21 12 766,44 tony Feroniób 7202 93 155 625,46 tony Hliník 7601 10 14 547,25 tony Ferochróm 7202 41 9 107,45 tony Meď 7402 42 514,89 tony Vápenec 2521 98,65 tony Nehasené vápno 2522 10 1 091,01 tony Cín 8001 10 586 967,35 tony Ferofosfor 7202 99 10 33 143,39 tony Mangán 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 tony Oxid horečnatý (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Francúzsko) 44 837,45 tony Spotrebný materiál Práca Práca 84,59 za osobohodinu Energia Elektrina 2716 8 251,91 KWH Zemný plyn 2711 11 3,42 – 3,72 m3 Olej 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Koks 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 tony 2704 00 90 Uhlie 2701 11 768,01 tony Svietiplyn 2705 0,59 1 000 m3 Vodík 2804 10 (Kanada) 2,74 m3

(180) Komisia okrem toho zahrnula aj hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa zohľadnili náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch, napr. odpisovanie a ďalšie fixné náklady, ktoré nemožno kvantifikovať. Keďže vzhľadom na chýbajúce relevantné údaje vo verejne dostupných finančných údajoch spoločnosti Aperam nebolo možné stanoviť sumu týkajúcu sa režijných nákladov, použili sa namiesto nich údaje týkajúce sa konkrétnej spoločnosti vyvážajúceho výrobcu, ktoré sa uplatnili na „prepočítané“ priame výrobné náklady. Metodika sa riadne vysvetľuje v oddiele 3.5.1.6.

(181) V nadväznosti na druhý záznam do spisu požiadalo združenie EUROFER Komisiu, aby vypočítala normálnu hodnotu priamo v EUR, aby sa predišlo deformáciám spôsobeným výmennými kurzmi voči CNY. Pokiaľ ide o menu použitú vo výpočte dumpingu, združenie EUROFER nepredložilo žiadne dôkazy týkajúce sa deformácie. Komisia preto vykonala výpočet dumpingu v súlade so svojím bežným postupom, t. j. s použitím meny vyvážajúcej krajiny.

c) Suroviny

(182) S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu surovín na úrovni dodania do závodu výrobcovi z reprezentatívnej krajiny Komisia použila ako základ vážený priemer dovoznej ceny do reprezentatívnej krajiny, ako bol vykázaný v databáze GTA, ku ktorému pripočítala dovozné clá a náklady na dopravu. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR a krajín, ktoré nie sú členskými krajinami WTO, uvedených v prílohe 1 k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (46). Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, keďže v odôvodnení 154 dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Keďže neboli k dispozícii žiadne dôkazy o tom, že tie isté deformácie nemali rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že tie isté deformácie ovplyvnili aj vývozné ceny. Po vylúčení dovozu z ČĽR do reprezentatívnej krajiny zostal dovoz z iných tretích krajín reprezentatívny (v priemere viac ako 90 %).

(183) V prípade viacerých výrobných faktorov predstavujú skutočné náklady, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v období revízneho prešetrovania, zanedbateľný podiel celkových nákladov na suroviny. Keďže ich hodnota nemala žiaden citeľný vplyv na výpočty dumpingového rozpätia bez ohľadu na použitý zdroj, Komisia sa rozhodla zahrnúť uvedené náklady do nákladov na spotrebné materiály, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 209.

(184) Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri dodávke surovín, ako percentuálny podiel skutočných nákladov na takéto suroviny, a potom ten istý percentuálny podiel uplatnila na nedeformované náklady na tie isté suroviny, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako indikátor na účely odhadu nedeformovaných nákladov na dopravu surovín pri dodávke do závodu spoločnosti.

(185) V nadväznosti na prvý záznam skupina Baoshan vyhlásila, že v prípade určitých surovín (vodík, dusík, kyslík a cín) sú ceny v Brazílii omnoho vyššie ako v Rusku, najmä v dôsledku veľmi nízkeho objemu dovozu do Brazílie. Skupina v tomto kontexte vyzvala Komisiu, aby použila alternatívne zdroje na základe článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, napr. medzinárodné ceny alebo domáce náklady v Číne.

(186) Komisia usúdila, že kyslík, dusík a cín sa do Brazílie dovážajú v reprezentatívnych množstvách. Tvrdenie týkajúce sa týchto surovín sa preto pôvodne zamietlo. V súvislosti s vodíkom si však Komisia všimla, že objem dovozu a rozdiely v cenách boli naozaj výrazné. Komisia preto usúdila, že najvhodnejšie bude použiť údaje najväčšieho vývozcu vodíka na svete, t. j. Kanady. Keďže neboli zaznamenané výrazné rozdiely v objeme dovozu a cenách cínu, Komisia vychádzala z celkového dovozu do Brazílie.

(187) V nadväznosti na druhý záznam skupina Baoshan vyhlásila, že vypočítané ceny v prípade dovozu dusíka a kyslíka do Brazílie nie sú dostatočne vhodné, keďže existujú výrazné rozdiely v jednotkových cenách v závislosti od krajiny pôvodu. Skupina uviedla, že dovozná cena dusíka a kyslíka s pôvodom v Paraguaji je 11, resp. 8-krát nižšia ako priemerná dovozná cena, čo naznačuje výrazné rozdiely v dovozných cenách v závislosti od krajiny pôvodu. Skupina ďalej argumentovala, že dovoz z Paraguaja predstavoval vyše 98 % objemu dovozu dusíka a 70 % objemu dovozu kyslíka. Skupina Baoshan navyše argumentovala, že jednotkové náklady týchto surovín boli výrazne nižšie ako priemerná dovozná cena. Na tomto základe a s ohľadom na podiel týchto dvoch surovín skupina Baoshan navrhla, aby sa na dusík a kyslík nahliadalo ako na spotrebný materiál alebo aby sa vychádzalo len z dovoznej ceny dusíka a kyslíka s pôvodom v Paraguaji.

(188) Vzhľadom na podiel nákladov na dusík a kyslík v priamych výrobných nákladoch a zaznamenané cenové rozdiely Komisia usúdila, že je vhodné na tieto suroviny nahliadať ako na spotrebný materiál.

(189) V nadväznosti na prvý záznam výrobné odvetvie Únie vyhlásilo, že na výrobu GOES je potrebná železná ruda a oxid horečnatý mimoriadne vysokej kvality a že to nebolo zohľadnené v štatistikách o dovoze založených na kódoch HS, resp. kódoch reprezentatívnych krajín, ktoré zvyčajne zahŕňajú všetky triedy kvality.

(190) Komisia usúdila, že toto tvrdenie je opodstatnené, keďže GOES je naozaj veľmi sofistikovaný výrobok, ktorý je oveľa drahší ako bežné druhy ocele a vyžaduje si špeciálne receptúry a suroviny veľmi vysokej kvality/triedy, a to už aj na predchádzajúcej úrovni výroby železa. Keďže Komisia na základe údajov poskytnutých vyvážajúcim výrobcom nemohla vyselektovať len triedy kvality železnej rudy používané konkrétne pri výrobe GOES, usúdila, že najvhodnejšou referenčnou hodnotou je cena železnej rudy 66 % koncentrátu železa, ako uviedla spoločnosť Fastmarkets (47).

(191) Komisia usúdila, že oxid horečnatý (ďalej len „MgO“) používaný pri výrobe GOES je oveľa vyššej kvality ako MgO dovážaný do Brazílie. Colné kódy reprezentatívnej krajiny pre MgO zahŕňajú viac tried kvality MgO než jednu špecifickú, ktorá sa používa pri výrobe GOES. Takýto MgO okrem toho vyrába len veľmi málo výrobcov z veľmi malého množstva krajín, pričom jednou z nich je Francúzsko. Druh MgO používaného na výrobu GOES, ktorý vykázal čínsky vyvážajúci výrobca aj výrobné odvetvie Únie, je naozaj mnohonásobne drahší ako MgO dovážaný do Brazílie. MgO dovážaný do Brazílie preto nie je vhodnou referenčnou hodnotou pre MgO používaný na výrobu GOES. Komisia preto usúdila, že vývoz deklarovaný v databáze Comext z Francúzska, ako hlavného výrobcu MgO pre GOES, do krajín, kde sa GOES vyrábajú (48), s vylúčením MgO dovážaného do ČĽR a MgO, ktorý zostáva v Únii, je vhodnou referenčnou hodnotou zohľadňujúcou medzinárodné ceny mimo Únie a Číny.

(192) Komisia usúdila, že ceny dovozu do Brazílie vykázané v databáze Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“) nie sú reprezentatívne v prípade koksovateľného uhlia a stlačeného vzduchu. Pri takýchto cenách navyše existovali vážne problémy týkajúce sa konverzie.

(193) Vzhľadom na chýbajúce špecifické informácie týkajúce sa tried kvality koksovateľného uhlia používaného čínskym vyvážajúcim výrobcom Komisia usúdila, že cena prémiového tvrdého koksovateľného uhlia, ktoré má podľa údajov spoločnosti Fastmarkets najvyššiu kvalitu, je vhodná. Prešetrovanie naozaj ukázalo, že referenčná cena koksovateľného uhlia najvyššej triedy kvality je stále nižšia než cena vykázaná vyvážajúcim výrobcom v súvislosti s nákupom koksovateľného uhlia. Aj táto skutočnosť naznačuje, že vyvážajúci výrobca použil v rámci výrobného procesu koksovateľné uhlie veľmi vysokej kvality.

(194) Pokiaľ ide o stlačený vzduch, vyvážajúci výrobca vykázal jeho spotrebu v metroch kubických, zatiaľ čo dovoz do Brazílie sa vykazuje len v kg, a Komisia preto nedokázala nájsť vhodný konverzný faktor. Stlačený vzduch však v každom prípade predstavoval len zanedbateľnú časť celkových priamych výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu. Komisia teda nahliadala na tento výrobný faktor ako na spotrebný materiál.

(195) Počas obdobia prešetrovania nebol zaznamenaný žiadny dovoz feronióbu (ďalej len „Fe-Nb“) do Brazílie. Komisia preto v prípade Fe-Nb takisto použila údaje najväčšieho vývozcu na svete, t. j. Brazílie, pričom sa riadila rovnakým prístupom, ako sa uvádza v prípade vodíka v odôvodnení 186.

(196) Pokiaľ ide o svietiplyn, vyvážajúci výrobca vykázal jeho spotrebu v metroch kubických, zatiaľ čo dovoz do Brazílie sa vykazuje len v kg, a Komisia preto nedokázala nájsť v prípade svietiplynu vhodný konverzný faktor. Objem svietiplynu dovezeného do Brazílie bol okrem toho len 58 kg. Komisia preto v prípade svietiplynu vypočítala referenčnú cenu na základe ceny zemného plynu v reprezentatívnej krajine, pričom zohľadnila tepelnú hodnotu oboch plynov.

(197) V nadväznosti na druhý záznam združenie EUROFER predložilo pripomienky týkajúce sa určitých surovín a spotrebného materiálu používaných pri výrobe GOES. Združenie zároveň žiadalo Komisiu, aby zohľadnila vnútroštátnu dopravu k čínskemu vyvážajúcemu výrobcovi.

(198) Komisia v tejto súvislosti usúdila, že informácie poskytnuté skupinou Baoshan zohľadňovali všetky relevantné výrobné faktory, a to aj napriek odlišnému výrobnému procesu. Výpočet Komisie navyše zohľadňuje aj vnútroštátnu dopravu, ako je vysvetlené v odôvodnení 184.

d) Práca

(199) Komisia v druhom zázname uviedla, že zamýšľa použiť náklady práce výrobcu GOES v reprezentatívnej krajine, spoločnosti Aperam, s cieľom stanoviť nedeformovanú hodnotu nákladov práce. Žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila pripomienky v tejto súvislosti. Keď boli finančné údaje za rok 2020 k dispozícii, Komisia prepočítala náklady práce ako priemer údajov za roky 2019 a 2020 s cieľom odzrkadliť obdobie revízneho prešetrovania.

e) Elektrina

(200) Komisia v druhom zázname uviedla, že zamýšľa použiť tarifné ceny elektriny vykázané spoločnosťou CEMIG, dodávateľom elektriny v brazílskom štáte Minais Gerais, v ktorom sa nachádza jediný brazílsky výrobca GOES (49), s cieľom stanoviť nedeformovanú hodnotu nákladov na elektrinu. Žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila pripomienky v tejto súvislosti.

f) Zemný plyn

(201) Komisia v druhom zázname uviedla, že zamýšľa použiť cenu zemného plynu pre priemyselných používateľov vykázanú spoločnosťou GASMIG, dodávateľom v brazílskom štáte Minais Gerais, v ktorom sa nachádza výrobca GOES (50). Komisia konkrétne použila údaje týkajúce sa priemyselných cien plynu v príslušných spotrebiteľských pásmach. Komisia vypočítala referenčnú cenu na základe taríf spoločnosti GASMIG platných v období prešetrovania. Referenčná cena zahŕňa dane (Tarifa com impostos). Žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila pripomienky v tejto súvislosti.

g) Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk a odpisovanie

(202) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v už uvedených výrobných faktoroch.

(203) Komisia vo svojom prvom a druhom zázname uviedla, že použije finančné údaje spoločnosti Aperam, pričom v tejto súvislosti sprístupnila finančné údaje spoločnosti za rok 2019. Po ďalšej analýze a vylúčení neprevádzkových nákladov a výnosov sa ukázalo, že spoločnosť Aperam bola v roku 2019 v strate, v dôsledku čoho nebolo možné použiť jej údaje za rok 2019.

(204) Komisia získala prístup k finančným údajom spoločnosti Aperam za kalendárny rok 2020 v priebehu konania. Po vylúčení neprevádzkových nákladov a výnosov spoločnosť vykázala zisk. Komisia vypočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a percentuálne podiely zisku na základe účtovných závierok spoločnosti Aperam za rok 2020 v súlade so žiadosťou združenia EUROFER, aby použila účtovné závierky za uvedený rok. Komisia navyše usúdila, že v predmetnom prípade je vhodnejšie použiť konsolidované údaje spoločnosti Aperam, než vychádzať z účtovných závierok týkajúcich sa prepojených subjektov kontrolovaných spoločnosťou. Konsolidovaný prístup naozaj poskytuje presnejší obraz o operáciách spoločnosti Aperam, pričom od finančných výsledkov spoločnosti sú odpočítané medzipodnikové zisky, ktoré nie je možné identifikovať v individuálnych účtovných závierkach. Konsolidované a individuálne účtovné závierky spoločnosti Aperam sa takisto netýkajú výlučne výroby GOES. Použitie konsolidovaných údajov preto nemá za následok, že údaje sú menej presné. Nedeformované predajné, všeobecné a administratívne náklady tak boli založené na účtovných závierkach spoločnosti Aperam za rok 2020.

(205) Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, boli vyjadrené ako podiel na priamych výrobných nákladoch, ktoré skutočne vznikli vyvážajúcemu výrobcovi. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované priame výrobné náklady.

3.5.1.6. Výpočet

(206) Na základe uvedených skutočností Komisia vytvorila normálnu hodnotu na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

(207) Ako prvé Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Komisia uplatnila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu jednotlivých výrobných faktorov spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Tieto jednotkové spotreby poskytnuté skupinou Baoshan boli overené počas krížových kontrol na diaľku. Ako sa uvádza v odôvodnení 47, Komisia okrem krížových kontrol na diaľku poslala skupine Baoshan list (ďalej len „list týkajúci sa článku 18“), v ktorom oznámila svoj zámer použiť dostupné skutočnosti a uplatniť článok 18 ods. 1 základného nariadenia v súvislosti s výpočtom osobohodín pridelených k výrobe GOES. V podstate sa Komisia domnievala, že pridelené náklady na prácu skupiny Baoshan neboli podložené overenými a dôveryhodnými dôkazmi. Skupina Baoshan v pripomienkach k listu týkajúcemu sa článku 18 predložila rovnaké podporné dôkazy, ako poskytla aj počas krížových kontrol na diaľku. Keďže tieto dokumenty nepreukázali, koľko hodín odpracovali jednotliví pracovníci každý deň, Komisia potvrdila svoj zámer a v súvislosti s osobohodinami pridelenými k výrobe GOES použila dostupné skutočnosti. Komisia pritom prepočítala počet osobohodín pridelených k výrobe GOES tak, že vydelila celkové náklady práce spoločností Baosteel a WISCO príslušným vypočítaným hodinovým nákladom na pracovníka pre oddelenia kremíkovej ocele oboch spoločností. Vypočítané osobohodiny vykázané spoločnosťami Baosteel a WISCO tak boli nahradené príslušnými hodnotami prepočítanými Komisiou.

(208) Komisia vynásobila jednotkové spotreby nedeformovanými jednotkovými nákladmi zaznamenanými v prípade reprezentatívnej krajiny, Brazílie, ako sa opisuje v oddiele 3.5.1.5).

(209) Po druhé, s cieľom získať celkové nedeformované priame výrobné náklady Komisia pripočítala režijné náklady spojené s výrobou. Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vz