ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Rast produktivity vykazuje od roku 1995 klesajúcu tendenciu, pričom jedným z možných dôvodov sú slabé výsledky v oblasti vzdelávania. Hoci Dánsko aj naďalej veľkoryso vynakladá finančné prostriedky na svoj vzdelávací systém, výsledky, ktoré sa vo vzdelávaní dosahujú, sú v niekoľkých kľúčových oblastiach len priemerné a Dánsko má štvrtú najnižšiu úroveň dosiahnutého vzdelania mladých ľudí v EÚ. V roku 2009 iba 70,1 % obyvateľov vo veku 20 až 24 rokov ukončilo aspoň vyššie stredoškolské vzdelanie (pre porovnanie: v EÚ je to v priemere 78,6 %) (3) a výsledky v štúdii PISA sú priemerné. Miery predčasného ukončenia školskej dochádzky v rámci inštitúcií vzdelávania mladých ľudí a inštitúcií odborného vzdelávania sú pomerne vysoké, keď takmer 50 % študentov systému odborného vzdelávania mladých ľudí predčasne ukončuje školskú dochádzku. Okrem toho približne 20 % mladých ľudí nedosiahlo ani 10 rokov po ukončení základnej školy vzdelanie presahujúce nižšie stredoškolské vzdelanie. Zlepšením kvality vzdelávacieho systému by sa takisto pomohlo predchádzať budúcemu nerovnomernému zastúpeniu zručností na trhu práce, na ktorom sa v súčasnosti naznačuje možný prebytok nekvalifikovaných pracovných síl a nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. Rast produktivity je slabý najmä v sektore stavebníctva a sektore služieb. Platí to najmä v rámci miestnych služieb, maloobchodného sektora, veľkoobchodu a osobných služieb, kde nízky stupeň hospodárskej súťaže v určitých sektoroch, napr. výrazné prekážky vstupu na trh, môžu viesť k nie práve najpriaznivejšiemu prerozdeľovaniu zdrojov. Právne predpisy upravujúce vymedzenie pásiem sú prísne a v maloobchodnom sektore obmedzujú možnosti úspor z rozsahu, ktoré by posilnili produktivitu. S cieľom reagovať na skutočnosť, že otvorené verejné obstarávanie sa vzťahuje len na približne 25 % verejného obstarávania, vláda zaviedla stratégiu zameranú na zvýšenie hospodárskej súťaže v rámci verejných služieb, a to postupným zvýšením verejného obstarávania v obciach a regiónoch, a stanovila pre obce nový cieľ, podľa ktorého by do roku 2015 malo 31,5 % všetkých obstarávaní mať formu verejného obstarávania.
(7)

Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem. Od Grécka sa očakáva, že predloží aktualizovaný program stability a konkrétne záväzky a opatrenia v rámci Paktu Euro Plus na rok 2011, ktoré budú vychádzať z aktualizovaného programu hospodárskych úprav.
(10)

Vzhľadom na to, že vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet má byť výrazne nad priemerom EÚ, predstavuje reforma dôchodkového systému kľúčovú otázku. Vláda predložila dva súbory návrhov. Prvý balík by sa mal podľa očakávaní schváliť v parlamente do septembra 2011. Zameriava sa na pilier priebežného financovania, ktorý bol od roku 2009 v deficite. Okrem iného zahŕňa aj opatrenia na zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, ktorý bude od roku 2041 zjednotený pre mužov aj ženy narodených v roku 1975 na 66 rokov a 8 mesiacov. Pre každý ďalší ročník sa vek odchodu do dôchodku zvýši o dva ďalšie mesiace bez vopred stanoveného obmedzenia. Tento súbor parametrických reforiem by mal čiastočne prispieť k vyriešeniu problému fiškálnej udržateľnosti, je však možné, že nebude postačovať na riešenie všetkých výziev spôsobených demografickými tlakmi. Druhý balík opatrení, ktoré ešte nemajú súhlas vlády, by zahŕňal zavedenie dobrovoľného druhého súkromného piliera v roku 2013 s cieľom zvýšiť diverzifikáciu dôchodkových príjmov a podporou rozvoja súkromných úspor posilniť ich primeranosť v budúcnosti. Navrhovaná forma tohto piliera však ponúka len málo stimulov na zapojenie sa do systému a v skutočnosti môže ešte viac prehĺbiť uvedené dlhodobé tlaky. Starostlivo treba analyzovať aj prevádzkové náklady týchto dôchodkových fondov a v záujme zaistenia účinnosti tohto systému ich treba udržiavať na čo najnižšej možnej úrovni.
(12)

Štrukturálna konkurencieschopnosť a rastový potenciál nemeckého hospodárstva závisia vo veľkej miere od dobre odborne pripravenej a kvalifikovanej pracovnej sily, ale tlak na ponuku pracovnej sily môže vzhľadom na demografický vývoj viesť k ťažkostiam. To ukazuje, ako je dôležité plne využiť potenciál pracovných síl, pričom sa odstránia prekážky, ktoré určitým skupinám (starším pracovníkom, ženám, nízko kvalifikovanej pracovnej sile, osobám, ktoré nie sú občanmi EÚ) bránia zúčastniť sa na trhu práce, a aký je dôležitý ďalší rozvoj ľudského kapitálu. Riešením daňovo-odvodového zaťaženia, ktoré je stále vysoké najmä v prípade osôb s nízkym a stredným príjmom, by sa zlepšila motivácia pracovať a zároveň by sa tým umožnilo, aby sa nárast miezd vo väčšom rozsahu premietol do vyšších disponibilných príjmov a domáceho dopytu. Vysoká maximálna daňová sadzba pre druhého zo zárobkovo činných partnerov v rámci spoločného zdanenia párov predstavuje demotivujúci faktor z hľadiska ponuky práce. Společné zdanenie párov faktorovou metódou („Faktorverfahren“) zavedenou v roku 2009 umožňuje, aby individuálne mesačné daňové zaťaženie zohľadňovalo osobný príjem každého jedinca, zatiaľčo ročné daňové zaťaženie ako celok zostalo nezmenené. Mali by sa sledovať dopady tejto reformy na účasť na trhu práce. V tejto súvislosti môžu byť nevyhnutné ďalšie opatrenia na zníženie zostávajúcich demotivujúcich faktorov, ktoré bránia práci. Ďalšie zvyšovanie dostupnosti zariadení starostlivosti o deti by pomohlo predovšetkým zvýšiť stále nízku účasť žien na pracovnej sile pracujúcej na plný pracovný čas. Okrem toho zvýšením počtu osôb s kvalifikáciami získanými v odbornom vzdelávaní by sa mohli zlepšiť vyhliadky trhu práce pre nízkokvalifikovaných pracovníkov.
(8)

Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe stability, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Program stability vychádza z mierne opatrnejších prognóz rastu na roky 2011 a 2012, než je prognóza útvarov Komisie z jari 2011. V programe stability sa plánuje zníženie celkového deficitu verejných financií v roku 2012 pod referenčnú úroveň 3 %, čo by bolo o jeden rok skôr než je lehota stanovená v prípade postupu pri nadmernom deficite. Podľa údajov uvedených v programe stability sa strednodobý cieľ, a to štrukturálny deficit 0,5 % HDP, takmer dosiahne do konca obdobia programu stability, keďže štrukturálne saldo podľa výpočtov Komisie by malo v roku 2015 dosiahnuť – 0,8 % HDP. Rozpočtovú stratégiu do roku 2015 v plnom rozsahu podporujú dostatočne špecifikované opatrenia, hoci s ich realizáciou súvisia určité riziká, najmä pokiaľ ide o schopnosť kompenzovať prekročenie výdavkov v zdravotnej starostlivosti a monitorovať výdavky miestnej samosprávy. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia na obdobie rokov 2011 – 2013 predstavuje 0,75 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 v rámci postupu pri nadmernom deficite. V rokoch po lehote na korekciu nadmerného deficitu (2014 a 2015) sa znovu vypočítané štrukturálne saldo v roku 2014 zlepší o 0,25 % a v roku 2015 o 0,5 %, čím bude mierne zaostávať za požadovaným zlepšovaním štrukturálneho salda o 0,5 % až do dosiahnutia strednodobého cieľa.
(19)

Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzhľadom na tento stav sa Komisia domnieva, že španielska vláda vytvorila plány fiškálnej konsolidácie v súlade s požadovanými cieľmi, ale že určité riziká negatívneho vývoja pretrvávajú aj naďalej. Rast verejných výdavkov by sa mal udržiavať pod mierou strednodobého rastu HDP a je potrebné prijať dôchodkovú reformu. Ďalšie opatrenia v rokoch 2011 – 2012 by sa mali zamerať na zabezpečenie stability finančného systému (dokončením reštrukturalizácie a konsolidácie sporiteľní) a posilnením domácich zdrojov rastu tým, že by riešili súčasný náhly vzrast nezamestnanosti, a to najmä prostredníctvom reformy kolektívneho vyjednávania, pokračujúcej realizácie prebiehajúcich reforiem na trhu práce a úzkeho monitorovania a hodnotenia ich účinnosti. Sektor služieb, podnikateľských činností a profesií by sa mal otvoriť väčšej konkurencii a administratívna záťaž podnikov by sa mala znížiť.
(7)

Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že na základe prognóz útvarov Komisie z jari 2011 je makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, mierne optimistický, najmä pokiaľ ide o vývoj domáceho dopytu. Aktualizácia sa zameriava na korekciu nadmerného deficitu do roku 2011, teda do lehoty, ktorú stanovila Rada, pričom jej výsledkom má byť vďaka značným jednorazovým príjmom z dôchodkových aktív prebytok vo výške 2 % HDP. Rozpočet by v roku 2012 dosiahol deficit vo výške 2,5 % HDP a potom by sa v roku 2015 postupne znížil na 1,5 %, a to najmä v dôsledku obmedzenia výdavkov. V aktualizácii sa potvrdzuje strednodobý cieľ krajiny pre rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení, ktorým je deficit na úrovni 1,5 % HDP. Očakáva sa, že vďaka konsolidačnej stratégii sa podarí znížiť rozpočtový deficit štrukturálnym spôsobom a zabezpečiť postupné znižovanie dlhu, ktorý by mal do roku 2015 klesnúť na 64 % HDP. Zdá sa však, že táto stratégia sa sústreďuje až na koniec programového obdobia, keďže k štrukturálnemu zlepšovaniu začne dochádzať až od roku 2012, zatiaľ čo kumulatívne štrukturálne zhoršenie o vyše 3 % HDP v rokoch 2010 a 2011 nie je v súlade s odporúčaním Rady z júla 2009, v ktorom od Maďarska požaduje, aby dosiahlo štrukturálnu úpravu vo výške najmenej 0,5 % HDP. Jarná prognóza poukazuje na deficit vo výške 3,3 % HDP v roku 2012, ktorý so sebou prináša určité riziká pre implementáciu vo výške 0,5 % HDP. Na tomto základe nemožno vylúčiť, že v uvedenom roku sa možno znovu nedodrží prahová hodnota, pokiaľ sa neprijmú ďalšie opatrenia. Predpokladaný vývoj štrukturálneho deficitu prepočítaný Komisiou navyše nestanovuje potrebné úpravy, ktoré by zabezpečili dosiahnutie strednodobého cieľa do konca obdobia konvergenčného programu – s ďalšou štrukturálnou úpravou sa nepočíta najmä po roku 2013, pretože je malá rezerva strednodobého cieľa. Napokon zrušenie povinného súkromného dôchodkového piliera vedie k dodatočným jednorázovým a trvalým príjmom, ale zvyšuje aj dlhodobé záväzky. Pravdepodobné zhoršenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti s ohľadom na to, že časť dôchodkových aktív sa použila na financovanie súčasných výdavkov, sa čiastočne vyrovná s niektorými oznámenými krokmi, ktoré sa týkajú dôchodkového systému v kontexte programu štrukturálnych reforiem (napr. už čiastočne implementované parametrické zmeny vo verejnom pilieri). Podľa posledných posúdení Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako stredné.
(12)

Zákonom o „podporovaní zamestnanosti a preventívnej ochrane konkurencieschopnosti“ z roku 1996 sa ustanovuje, že vývoj miezd v Belgicku by mal byť v súlade s vývojom miezd v troch susedných krajinách (Francúzsko, Nemecko, Holandsko), čím by sa mala udržať kontrola nad pracovnými nákladmi. Tento zákon však nedokázal zabrániť situácii, keď sa v období 2005 – 2010 mzdy zvýšili v Belgicku rýchlejšie ako v troch susedných krajinách, zatiaľ čo rast produktivity bol pomalší. V dôsledku toho jednotkové náklady práce rástli v Belgicku rýchlejšie v porovnaní s jeho susednými krajinami a s priemerom v eurozóne. Je to obzvlášť problematické z toho dôvodu, že Belgicko sa špecializuje na tovar s relatívne nízkym technologickým obsahom a čelí neľútostnej konkurencii krajín, ktoré majú nižšie náklady. Hoci stanoveniu mantinelov pri rokovaní o mzdách pomáhajú pravidlá týkajúce sa miezd, mohlo by sa to zlepšiť, ak by sa zohľadnili rozdiely týkajúce sa rastu produktivity a ak by sa ustanovil efektívnejší systém zavádzania opráv ex post v prípade nesplnenia cieľov.
(21)

Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj to, ako sa dodržiavajú pravidlá usmernenia EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Komisia sa domnieva, že po významných rozpočtových úpravách v roku 2010, ktoré boli sústredené na začiatok obdobia, by sa mali plány fiškálnej konsolidácie na rok 2011 realizovať, ako sa plánovalo, a deficit je potrebné znížiť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010. V aktualizácii sa neposkytuje dostatok podrobností týkajúcich sa plánovaných rozpočtových opatrení na dosiahnutie fiškálnych cieľov v rokoch 2012 – 2014 a zabezpečenia rýchlejšieho postupu smerom k vybranému strednodobému cieľu. Posilnením domáceho fiškálneho rámca sa ukotví fiškálna disciplína a zabezpečí sa predvídateľnosť a dôveryhodnosť vládnej politiky v strednodobom horizonte. Ďalšie opatrenia by sa tiež mali prijať, aby sa posilnila konkurencieschopnosť s cieľom pomôcť ľuďom zamestnať sa a chrániť najzraniteľnejšie skupiny, ktoré čelia viacnásobným prekážkam, zlepšiť kapacity verejnej správy a regulačných orgánov, zefektívniť využívanie zdrojov, ako aj zabezpečiť viac príležitostí pre investície a rast.
a)

Podporovali partnerstvá v oblasti vzdelávacej mobility so zúčastnenými stranami z verejnej a súkromnej sféry, ktorí pôsobia na regionálnej a miestnej úrovni. V tejto súvislosti môžu byť cennými partnermi obchodné komory, podniky, združenia odborného vzdelávania a prípravy a profesijné združenia a mimovládne organizácie. Okrem toho by sa mali posilniť siete škôl, univerzít a podnikov, ktoré by slúžili na výmenu informácií, noviniek a skúseností.
(12)

Miera zamestnanosti starších pracovníkov v Rakúsku je stále výrazne pod priemerom EÚ, a to napriek prudkému nárastu počas posledných desiatich rokov. V Rakúsku sú stále veľmi rozšírené systémy predčasného odchodu do dôchodku a invalidné dôchodky. Ešte pred dosiahnutím zákonného veku na odchod do dôchodku sa v roku 2010 priznalo spolu 72 % z nových dôchodkov. Ďalším faktorom, ktorý sa na nízkej zamestnanosti starších pracovníkov podieľa, je stále relatívne nízka zákonná veková hranica žien (60) na odchod do dôchodku. Vzhľadom na demografický vývoj v Rakúsku je zvýšenie reálnej vekovej hranice na odchod do dôchodku a zlepšenie podmienok, aby starší pracovníci zostávali dlhšie začlenení do trhu práce, dôležité jednak z hľadiska udržateľnosti verejných financií, a jednak z hľadiska stimulácie ponuky pracovných síl, ktorá má podľa prognóz začať od roku 2020 klesať.
(9)

Vzhľadom na rozsiahlu úpravu, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľa v prípade postupu pri nadmernom deficite na rok 2012, pokročenie smerom k strednodobému cieľu a na požiadavku zabezpečiť potrebné spolufinancovanie, aby sa čerpanie zo štrukturálnych fondov EÚ presunulo na skoršie obdobie a aby sa zvýšili produktívne investície do ekonomiky, bude výzvou identifikovať ďalšie konsolidačné opatrenia. Zlepšenie efektívnosti vo verejnom sektore by mohlo vytvoriť ďalší priestor na úpravu výdavkov bez zníženia kvality verejných služieb. Bez ďalšej reformy sa výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva v priebehu niekoľkých ďalších desaťročí zvýšia tempom nad priemerom EÚ. V júni 2010 vláda schválila základný náčrt komplexnej reformy systému sociálneho zabezpečenia a dôchodkového systému. Návrh zahŕňal výrazné zvýšenie veku odchodu do dôchodku, zmeny spôsobu výpočtu dôchodkov a integráciu štátnych dôchodkov do všeobecnej schémy sociálneho poistenia. Schválenie a úspešná realizácia všetkých aspektov týchto návrhov budú mimoriadne dôležité pre dlhodobú fiškálnu udržateľnosť a mohli by pomôcť zvýšiť ponuku pracovnej sily tým, že sa poskytnú silnejšie pracovné stimuly v prípade starších pracovníkov a zabezpečí sa primeranosť dôchodkov. Dlhodobá fiškálna udržateľnosť si okrem toho vyžaduje aj pevnejší fiškálny rámec. Ide najmä o to, že v situácii, ktorá bezprostredne predchádzala kríze, fiškálny rámec nezabránil opakovaným rozsiahlym revíziám cieľov na strane výdavkov a procyklickému zvyšovaniu výdavkov financovaných z neočakávaných príjmov. Nadmerné zvyšovanie výdavkov financovaných z príjmov súvisiacich s konjunktúrou vyvolalo hlbokú fiškálnu nerovnováhu, ktorá sa prejavila počas krízy. Okrem toho prispela k prehriatiu ekonomiky. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť vysoké.
(10)

Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií zdajú byť stredné. Zvýšenie verejných výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by v Luxembursku malo patriť k najvyšším v EÚ. Krátkodobé financovanie dôchodkového systému sa v súčasnosti udržiava vďaka nízkej miere závislosti v starobe a čiastočne závisí od príspevkov relatívne mladej populácie cezhraničných pracovníkov. V budúcnosti sa oba faktory obrátia a očakáva sa, že sa náklady na dôchodky podstatne zvýšia. Napriek tomu, že štátna správa nazhromaždila rozsiahle aktíva a že dôchodkové rezervy stále rastú, nebude to stačiť na zaistenie udržateľnosti systému. Okrem toho je miera zamestnanosti starších pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) na úrovni 38,2 % (v roku 2009) jednou z najnižších v EÚ (priemer v EÚ: 46 %). Zatiaľ čo zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je v zásade 65 rokov, v luxemburskom dôchodkovom systéme je často možné odísť do dôchodku skôr teoreticky bez toho, aby bola znížená úroveň dôchodku, ktorá je navyše pomerne vysoká. V dôsledku toho je priemerný vek odchodu z trhu práce 59,4 roku, čo vplýva na náklady dôchodkového systému. Vo vládnych plánoch reformy dôchodkového systému sa predpokladá nový model zameraný na dobrovoľné zotrvanie pracovníkov v práci dlhšie. Zlepšila by sa tým miera závislosti dôchodkového systému. Tento mechanizmus by sa však týkal len nových dôchodcov a uplatňoval by sa len na tú časť kariéry, ktorá nasleduje potom, ako reforma nadobudne účinnosť, čiže by mal plný účinok o 40 rokov.
(2)

V dôsledku starnutia obyvateľstva sa bude zvyšovať potreba verejného zabezpečovania transferov a služieb súvisiacich so starnutím. Predpokladá sa teda, že vplyv starnutia na rozpočet bude v takmer všetkých členských štátoch podstatný. Celkovo sa na základe súčasných politík predpokladá, že výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva stúpnu do roku 2060 v EÚ v priemere o približne 4¾ percentuálneho bodu HDP, najmä v dôsledku výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť (v oblasti starostlivosti to bude ešte znásobené klesajúcou a často nedostatočnou kvalifikovanou pracovnou silou) (2).
2.3.

KOMPENZAČNÉ POLITIKY sa zameriavajú na pomoc tým, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, aby sa znova zapojili do procesu vzdelávania, pričom im ponúkajú spôsoby, ako sa znovu zaradiť do procesu vzdelávania a odbornej prípravy a získať kvalifikácie, ktoré im chýbali. Kompenzačné politiky by mohli obsahovať: 1. Úspešnými vzdelávacími programami tzv. druhej šance sa vytvárajú vzdelávacie prostredia, ktoré reagujú na osobitné potreby osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou, uznáva ich predchádzajúce štúdium a podporuje ich pohoda. Tieto programy sa od škôl líšia svojimi organizačnými aj pedagogickými prístupmi a často sa vyznačujú malými učebnými skupinami, individuálnou veku primeranou inovačnou výučbou a pružnými formami vzdelávania. Mali by byť podľa možnosti ľahko dostupné a bezplatné. 2. Je dôležité, aby sa poskytli rôzne možnosti návratu do procesu bežného vzdelávania a odbornej prípravy. Prechodné triedy so silným dôrazom na poradenstvo môžu pomôcť pri prekonávaní priepasti medzi predchádzajúcim zlyhaním v škole a opätovným zaradením do procesu bežného vzdelávania. 3. Uznaním a validovaním predchádzajúceho štúdia vrátane kompetencií dosiahnutých v procese neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa zvyšuje dôvera a sebadôvera mladých ľudí a uľahčuje sa ich návrat do procesu vzdelávania. Môže ich to motivovať, aby pokračovali vo vzdelávaní a v odbornej príprave, pomáha im to pri odhaľovaní ich talentov a pri lepšom výbere povolania. 4. V rámci cielenej individuálnej podpory sa spája sociálna, finančná, vzdelanostná a psychologická podpora určená mladým ľuďom, ktorí čelia problémom. Obzvlášť dôležitá je pre mladých ľudí nachádzajúcich sa vo vážnej sociálnej alebo emocionálnej situácii, ktorá im bráni pokračovať vo vzdelávaní alebo v odbornej príprave.
d)

prísady uvedené v smernici Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 týkajúcej sa prísad do krmív, ak sú pridané do krmív pre zvieratá a do doplnkových krmív pre zvieratá v súlade s uvedenou smernicou; […]“.
SK Úradný vestník Európskej únie L 243/23

ODPORÚČANIE KOMISIE

z 20. septembra 2011

o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability

(Text s významom pre EHP)

(2011/622/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

podľa oddielu 7.3.4 prílohy k rozhodnutiu Komisie 2011/275/EÚ z 26. apríla 2011 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému infraštruktúry systému transeurópskych konvenčných železníc (1) sa na existujúcich tratiach, ktoré nepodliehajú projektu obnovy alebo modernizácie, môže povoliť premávka vozidiel, ktoré sú v zhode s TSI a zároveň spĺňajú základné požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (2). Manažér infraštruktúry by mal mať v tomto prípade možnosť dobrovoľne vyplniť register infraštruktúry v súlade s prílohou D k rozhodnutiu 2011/275/EÚ. Mal by sa odporučiť spoločný postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability ustanovenými v rozhodnutí 2011/275/EÚ,

ODPORÚČA:

na preukázanie úrovne súladu existujúcich pevných zariadení so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability uplatňovať postup ustanovený v prílohe.

V Bruseli 20. septembra 2011 Za Komisiu Siim KALLAS podpredseda

(1) Ú. v. EÚ L 126, 14.5.2011, s. 53.

(2) Ú. v. EÚ L 91, 18.7.2008, s. 1.
(10)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Slovinsku výrazne vyšší ako priemer EÚ. Okrem toho, miera účasti a zamestnanosti starších pracovníkov je veľmi nízka (36,5 % a 35 % v porovnaní s priemerom EÚ 49,7 % a 46,3 %), a to najmä v dôsledku nízkej vekovej hranice odchodu do dôchodku a nedostatku stimulov pre aktívne starnutie. Parlament nedávno prijal dôchodkovú reformu s cieľom zvýšiť vek odchodu do dôchodku pri zachovaní primeranosti dôchodkov. Podľa programu stability by sa tým stabilizovali výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva do roku 2030 a preto by to bolo prvý významný krok pri riešení udržateľnosti dôchodkového systému. Reforma bola predložená v referende 5. júna 2011 a bola zamietnutá. Problém udržateľnosti dôchodkového systému teda zostáva a bude treba nájsť iné spôsoby jeho riešenia. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká s ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa zdajú byť na vysokej úrovni.