Úradný vestník L 189 , 22/07/1999 S. 0026 - 0042



Nariadenie Rady (ES) č. 1601/1999 z 12. júla 1999, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na drôty z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Indii a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozov drôtov z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Kórejskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva [1] a najmä na jeho články 14 a 15, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: (A) PREDBEŽNÉ OPATRENIA (1) Komisia nariadením (ES) č. 619/1999 [2] (ďalej len "predbežné nariadenie") uložila dočasné vyrovnávacie clá na dovozy drôtov z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm (ďalej len "tenké DNO" alebo "predmetný výrobok"), s pôvodom v Indii a Kórejskej republike (ďalej len "Kórea") a kódu KN ex72230019. (B) NÁSLEDNÝ POSTUP (2) Následne po odhalení základných faktov a zistení, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných opatrení na dovozy tenkých DNO s pôvodom v Indii a Kórey (ďalej len "odhalenie"), niekoľko zainteresovaných osôb predložilo svoje písomné pripomienky. Osobám, ktoré to požadovali, bolo umožnené, aby boli vypočuté tiež ústne. (3) Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácii, ktoré považovala za potrebné pre konečné nálezy. (4) Všetky osoby boli informované o základných faktoch a zisteniach, na základe ktorých sa zamýšľa odporučiť i) uloženie konečných vyrovnávacích ciel na dovozy z Indie a vyberanie s konečnou platnosťou čiastok zaistených ako dočasné clá na tieto dovozy a ii) ukončenie konania voči dovozom z Kórey bez uloženia opatrení. Tieto osoby získali tiež lehotu, počas ktorej mohli po tomto odhalení predložiť svoje príspevky. (5) Ústne a písomné pripomienky predložené týmito osobami sa zvážili a, ak sa považovalo za vhodné, predbežné nálezy sa náležite upravili. (C) POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK (6) Posudzovaným výrobkom sú tenké DNO, ktorých obsah niklu je 2,5 % alebo viac hmotnosti, iné ako s obsahom niklu 28 % alebo viac hmotnosti, ale nie viac ako 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale nie viac ako 22 % chrómu. (7) Počas predbežného štádia šetrenia sa zistilo, že vo fyzikálnych vlastnostiach a použití rozdiely existujú medzi DNO v súčasnom šetrení, t. j. s priemerom 1 mm alebo väčším (hrubé drôty) a DNO s priemerom menším ako 1 mm (tenké drôty). Z týchto dôvodov tiež vyšlo najavo, že tu neexistuje žiadna alebo existuje len veľmi obmedzená zameniteľnosť medzi uplatneniami hrubých a tenkých drôtov. V dočasnom nariadení sa však tiež uviedlo, že otázka, či možno medzi týmito dvomi výrobkami urobiť zreteľnú deliacu čiaru, sa bude prešetrovať ďalej až do konečného štádia. (8) Na základe ďalších informácií zozbieraných od zainteresovaných osôb sa usudzuje, že hrubý drôt a tenký drôt sú dva rôzne výrobky, keďže predstavujú odlišné fyzikálne vlastnosti a používajú sa v rôznych uplatneniach. Po prvé, vzhľadom na fyzikálne vlastnosti sa u hrubých a tenkých drôtov líšia pevnosť v ťahu, granulovaná štruktúra a povrchová vrstva DNO. Po druhé, vzhľadom na rôzne uplatnenia týchto dvoch výrobkov sa zistilo, že hrubý drôt sa v strojárstve používa pri uplatneniach vyššieho zaťaženia, ako napríklad spony, výstuž do stien, zváracie drôty, atď. Naopak, tenký drôt sa z pravidla používa v presných uplatneniach, ako sú clony a filtre (pletené drôtené tkaniny) s malými otvormi pre filtrovanie veľmi jemných alebo malých častíc (napríklad prachové filtre a chemické filtre), pri uplatneniach v medicíne/chirurgii, atď. (9) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že tenké a hrubé drôty sú dva rôzne výrobky, ktoré majú odlišné vlastnosti a uplatnenia a nie sú zameniteľné z pohľadu užívateľov DNO. (10) Keďže žiadna z posudzovaných osôb nevzniesla žiadne argumenty vzhľadom na predbežné nálezy Komisie týkajúce sa predmetného výrobku a úsudky, ktoré urobila vzhľadom na podobný výrobok, fakty a nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 8 až 12 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. (D) SUBVENCIE I. INDIA 1. Systém úverovej knižky (SÚK) a systém colnej úverovej knižky (SCÚK) (11) Indická vláda (IV) a deväť vyvážajúcich výrobcov tvrdilo, že tieto systémy, ktoré sú opísané v úvodných ustanoveniach 14 až 25 a 26 až 35 predbežného nariadenia, Komisia nesprávne vyhodnotila v rozsahu subvencie a výšky vyrovnávacej dávky. Tvrdia najmä to, že vyhodnotenie dávok v týchto systémoch Komisiou bolo nesprávne, keďže v súlade s článkom 2 nariadenia č. 2026/97 (ďalej len "základné nariadenie") za subvenciu sa môže považovať len nadbytočné vrátenie cla. (12) Komisia použila nasledovnú metódu na stanovenie toho, či sa SÚK a SCÚK skladajú z vyrovnávacích subvencií, a ak sa skladajú, na vypočítanie výšky dávky. V zmysle článku 2 odseku 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia Komisia usúdila, že tieto systému zahŕňajú finančný príspevok indickej vlády, keďže vládne príjmy (t. j. dovozné clá na dovozy), ktoré by sa inak museli vyberať, sa nevyberajú. Príjemcovi z toho tiež plynie výhoda, keďže vyvážajúci výrobcovia nemuseli zaplatiť bežné dovozné clá. (13) článok 2 odsek 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia však ustanovuje výnimku k tomuto všeobecnému pravidlu pre, medzi iným, systémy vrátenia a náhradného vrátenia cla, ktoré spĺňajú prísne pravidlá ustanovené v prílohách I písm. i), II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a III (definícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. (14) Analýza Komisie odhalila, že SÚK ani SCÚK nie sú systémom vrátenia alebo náhradného vrátenia cla. Týmto systémom chýba zabudovaná povinnosť dovážať len tovary, ktoré sa spotrebujú vo výrobe vyvážaných tovarov (príloha II k základnému nariadeniu). Okrem toho, nemajú žiadny funkčný overovací systém, ktorý by skontroloval, či sú dovozy skutočne spotrebované vo výrobnom procese. Nie je to ani systém náhradného nahradenia cla, pretože dovezené tovary nemusia byť rovnakej akosti a vlastností ako vstupy z domácich zdrojov, ktoré sa používajú pre vývoznú výrobu (príloha III k základnému nariadeniu). Nakoniec, vyvážajúci výrobcovia sú spôsobilí pre dávky SÚK a SCÚK bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dovážajú. Vývozca získa dávku jednoduchým vývozom tovarov bez toho, aby musel preukázať, či nejaké vstupné materiály boli naozaj dovezené; vyvážajúci výrobcovia, ktorí všetky svoje vstupy vyrábajú v mieste pôsobenia a nedovážajú tovary, ktoré sa môžu použiť ako vstupy, sú teda stále spôsobilí pre dávky SÚK a SCÚK. Z toho dôvodu SÚK a SCÚK nedodržiavajú žiadne z ustanovení príloh I až III. Keďže sa preto neuplatňuje táto výnimka pre definíciu subvencie článku 2 základného nariadenia, vyrovnávacia dávka je preto úľavou na celkové dovozné clá bežne splatné na všetky dovozy. (15) Z hore uvedeného jasne vyplýva, že nadbytkové odpustenie dovozných ciel je základom pre výpočet výšky dávky len v prípade skutočných systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla. Keďže sa stanovilo, že SÚK a SCÚK nepatria do jednej z týchto dvoch kategórii, dávkou je celkové odpustenie dovozných ciel a nie žiadna domnelá nadbytková úľava. (16) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov argumentovalo, že zaobchádzanie s týmito systémami je nekonzistentné s predbežnými nálezmi v súčasnom antidumpingovom šetrení, keďže Komisia v antidumpingovom šetrení udelila úľavu pre dovozné clá nezaplatené pod SÚK a SCÚK na dovezené vstupy skutočne spotrebované vo výrobe vyvážaných výrobkov. (17) V zmysle článku 2 odsek 10 písm. b) základného antidumpingového nariadenia, nariadenie (ES) č. 384/96 [3], úľava sa však udelila len tam, kde sa preukázalo, že materiály, na ktoré boli zaplatené dovozné clá, boli fyzicky zapracované do predmetného výrobku predaného na domácom trhu a že dovozné clá sa nevyberali alebo nevrátili vzhľadom na výrobok vyvezený do spoločenstva. Kým takáto úľava v konečnom dôsledku zníži dumpingové rozpätia, pri antisubvenčnom šetrení nie je relevantná, keďže na základe ustanovení základného nariadenia sa u SÚK a SCÚK už zistilo, že z hore uvedených dôvodov sú vyrovnateľné. Ako už bolo vysvetlené, keď sa zistí, že takáto vyrovnávacia subvencia existuje, dávkou pre prijímateľa je plná výška dovozného cla nezaplateného vyvážajúcim výrobcom na všetky dovozné transakcie. Z tohto pohľadu úlohou Komisie nie je zrekonštruovať SÚK a SCÚK, aby tak určila, ktoré výrobky sú a ktoré nie sú fyzicky zapracované. Naviac by sa malo zdôrazniť, že analýza týkajúca sa vyrovnateľnosti systému a analýza úľavy na fyzické spracovanie vstupov sa kompletne líšia vzhľadom na účel, metodiku kalkulácie a právnu základňu. Účelom prešetrenia spornej úľavy v antidumpingových šetreniach je prispôsobiť ceny v bežnom obchode. Preskúmanie vyrovnateľnosti systému v antisubvenčnom šetrení sa zameriava na stanovenie dávok získaných vývozcami pôsobiacich v tomto systéme. Okrem toho, metodika kalkulácie je odlišná v antidumpingovom a v antisubvenčnom šetrení. Kým v prípadoch antidumpingu sa úľava udeľuje len v spojení s vývozcami posudzovaných výrobkov do spoločenstva, v antisubvenčnom šetrení dávky sú preskúmané vo vzťahu k celkovými vývozom všetkých výrobkov do všetkých miest určenia v súlade s článkom 7 odsek 2 základného nariadenia a "Príručky pre výpočet výšky subvencie pri šetreniach vyrovnávacích ciel" (ďalej len "výpočtová príručka") [4]. (18) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov ďalej argumentovali, že Komisia mala vyšetriť, či v skutočnosti došlo k nadbytkovému vráteniu dovozných poplatkov na vstupy spotrebované vo výrobnom procese. (19) Ako bolo už vysvetlené v úvodných ustanoveniach 12 až 15, prílohy II a III obsahujú pravidlá na stanovenie toho, či systém obsahuje vrátenie cla alebo náhradné vrátenie cla. Nadbytkové odpustenie dovozných ciel je základom pre výpočet výšky dávky len v prípade systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla. Tento argument nemožno prijať, keďže otázka nadbytkového odpustenia cla sa vyskytuje len v kontexte vyhodnotenia náležite ustanovených systémov vrátenia/náhradného vrátenia cla, a stanovilo sa, že SÚK a SCÚK nie sú systémami vrátenia ani náhradného vrátenia cla v zmysle prílohy I písmena i) a príloh II a III k základnému nariadeniu. (20) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov tvrdí, že Komisia nepreskúmala, či IV má funkčný systém alebo postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebúvajú vo výrobnom procese vyvážaných výrobkov. IV tvrdí, že primeraný overovací systém tvoria štandardné vstupné/výstupné normy. (21) Tento argument sa týka otázky, či SÚK a SCÚK možno považovať za systémy vrátenia cla alebo systémy náhradného vrátenia cla. Keďže sa už stanovilo, že SÚK a SCÚK nie sú systémami vrátenia alebo náhradného vrátenia cla v zmysle príloh II a III k základnému nariadeniu, nie je potrebné vykonať žiadne ďalšie prešetrovanie. Aj keby SÚK a SCÚK spĺňali kritériá príloh II a III, malo by sa usúdiť, že tu neexistuje žiadny dostatočný overovací systém. Vstupné/výstupné normy sú zoznamom možných položiek, ktoré možno spotrebovať vo výrobnom procese a v akých množstvách. Vstupné/výstupné normy však nie sú overovacím systémom v zmysle odseku 5 prílohy II k základnému nariadeniu. Tieto normy nezabezpečujú overenie vstupov, ktoré sa v skutočnosti spotrebujú vo výrobnom procese a nezabezpečujú overovací systém, či tieto vstupy boli naozaj dovezené. (22) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov uviedli, že Komisia nesprávne vyrovnala hodnotu výšky úveru v povolení SCÚK, namiesto čistej hodnoty pri predaji povolenia. Jedna spoločnosť tvrdila, že daň z predaja, ktorú zaplatila pri predaji povolenia, by sa mala odpočítať od celkovej výšky subvencie. (23) V zmysle súčasných ustanovení SCÚK spoločnosť, ktorá povolenia získala, má dve možnosti: dovážať akýkoľvek výrobok (okrem položiek uvedených v negatívnom zozname), pričom kredity použije na započítanie uplatniteľných dovozných ciel, alebo previesť povolenie na tretiu osobu. Ako sa vysvetľuje v úvodnom ustanovení predbežného nariadenia, Komisia sa domnieva, že "predaj povolenia za cenu nižšiu ako nominálna hodnota je len čisto obchodným rozhodnutím, ktoré nemení výšku dávky získanú zo systému". Naviac, článok 7 základného nariadenia uvádza zoznam prvkov, ktoré možno odpočítať od výšky subvencie. Od výšky subvencie možno odpočítať akékoľvek poplatky alebo náklady na žiadosť nevyhnutne nadobudnutých, s cieľom kvalifikácie pre subvenciu alebo získanie subvencie. Prevod výšky dávky nižšej ako čiastky skutočne udelenej a daň z predaja nemožno považovať za opodstatnené odpočítateľné položky v zmysle článku 7 základného nariadenia, keďže tieto prvky nie sú nákladmi nevyhnutne nadobudnutými s cieľom kvalifikácie pre subvenciu alebo získania subvencie. (24) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov argumentovalo, že Komisia vyrovnala časť dávok týchto systémov dvakrát v dôsledku prekrytia tohto konania so šetrením lesklých tyčí z nehrdzavejúcej ocele. (25) Komisia postupovala podľa rovnakej metodiky, ktorá bola použitá u antibiotík [5] a tyčí z nehrdzavejúcej ocele [6]. V zmysle článku 7 odseku 2 základného nariadenia sa výška vyrovnávacej subvencie určila prerozdelením hodnoty celkovej subvencie na výšku celkových vývozov. Keďže vývozné subvencie neboli prepojené na vývoz predmetného výrobku, ale na všetky vývozy spoločností, Komisia považovala za vhodné použiť túto metodiku. Pri použití tejto metodiky sa nevyskytlo žiadne dvojité účtovanie dávok, ktoré už boli vyrovnané pri tyčiach z nehrdzavejúcej ocele, keďže subvencie sa prerozdelili na všetky vývozy. (26) Jedna spoločnosť, Raajratna Metal Industries Ltd, spochybňuje metodiku použitú Komisiou pri výpočte dávky v systémoch úverovej knižky a colnej úverovej knižky. Tvrdí, že by sa mali zobrať do úvahy len kredity získané na predmetnom výrobku počas vyšetrovanej lehoty. Pre výpočet dávky by sa táto čiastka podľa spoločnosti potom mala prerozdeliť na príslušný vývozný obrat predmetného výrobku. (27) Komisia sa domnieva, že keby tento argument prijala, účinkom by bolo vyrovnanie potenciálu voči skutočným dávkam, ktoré vznikli počas vyšetrovanej lehoty. Keďže sa o spoločnosti nedá povedať, že by subvenciu získala až po využití kreditu, Komisia rozhodla, že dávku pre spoločnosť najlepšie odzrkadľujú práve celkové využité debety. Preto sa tento argument zamieta. 2. Systém podpory vývozu investičného majetku (SPVIM) (28) Tri spoločnosti sa sťažovali na systém podpory vývozu investičného majetku (SPVIM), ktorý je opísaný v úvodných ustanoveniach 36 až 39 predbežného nariadenia. Týka sa to alokácie dávky na bežné odpisové obdobie investičného majetku. (29) Argumentovali, že tu nastal nesúlad medzi odpisovým obdobím použitým v liste odhalenia a dočasnom nariadení. Komisia stanovila priemer odpisových období použitých všetkými vyvážajúcimi výrobcami predmetného výrobku a prišla na priemerné odpisové obdobie 12 rokov. Toto obdobie sa použilo v predbežnom zistení a potvrdí sa v končenom štádiu. Výška subvencie v zmysle SPVIM bola rozdelená na 12 rokov v súlade s článkom 7 odsekom 3 základného nariadenia. (30) Jedna spoločnosť argumentovala, že jej základný majetok sa odpisoval 21 rokov a že toto odpisové obdobie sa malo použiť namiesto priemerných 12 rokov. (31) Ako bolo už vysvetlené, služby Komisie pri stanovení predbežných nálezov určili bežné odpisové obdobie investičného majetku v priemyselnom odvetví drôtov z nehrdzavejúcej ocele, t. j. 12 rokov, na základe priemerného obdobia použitého u spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov. Je to v súlade s požiadavkami článku 7 odseku 3 základného nariadenia, ktoré uvádzajú, že ak možno subvenciu spojiť s nadobudnutím investičného majetku, výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta rozšírením subvencie na obdobie, ktoré odráža bežné odpisovanie takéhoto majetku v predmetnom priemyselnom odvetví. Vzhľadom na toto ustanovenie nie je vhodné, aby sa použilo osobitné odpisové obdobie tejto spoločnosti. Preto sa toto tvrdenie zamieta. 3. Systém úľavy na dani z príjmu (32) Jedna spoločnosť, Drawmet Wires Ltd, nepredložila kópiu daňového priznania k dani z príjmu v termíne stanovenom Komisiou a preto sa považovala za nespolupracujúcu na účel úľavy na dani z príjmu. Po odhalení táto spoločnosť svoju kópiu daňového priznanie k dani z príjmu predložila, ktorá odhalilo, že v tomto systéme jej neboli udelené žiadne dávky. Preto sa subvenčné rozpätie pre Drawmet Wires Ltd upravuje na 8,5 %. 4. Výška vyrovnávacích subvencií (33) Pri zohľadnení konečných nálezov týkajúcich sa rôznych hore uvedených systémov, výška vyrovnávacích subvencií pre každého prešetreného vyvážajúceho výrobcu je nasledovná: | Úverová knižka | SCÚK | SPVIM | Daň z príjmu | Spolu | Drawmet Wires | 1,4 % | 7,1 % | 0,0 % | 0,0 % | 8,5 % | Indore Wire | 7,7 % | 10,7 % | 0,9 % | 0,0 % | 19,3 % | Isinox Steel | 4,3 % | 5,8 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,1 % | Kei Industries | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Macro Bars | 9,6 % | 12,6 % | 0,0 % | 3,2 % | 25,4 % | Mukand Ltd | 7,5 % | 5,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 13,2 % | Raajratna | 23,3 % | 13,7 % | 0,0 % | 5,9 % | 42,9 % | Venus Wire | 19,8 % | 14,3 % | 0,0 % | 1,3 % | 35,4 % | (34) Výška subvencie konečné stanovená pre indické spoločnosti iné ako spoločnosti, ktoré na šetrení spolupracovali, vyjadrená v percente čistej hraničnej ceny spoločenstva, je 44,4 %, čo je výška najvyššej čiastky udelenej pre akéhokoľvek spolupracujúceho vývozcu v každom systéme. II. KÓREA 1. Úverové programy a) Kalkulácia porovnávacej úrokovej sadzby (35) Kórejská vláda (KV) tvrdila, že vzhľadom na kalkuláciu výšky subvencie v prípade úverov sa mal použiť skôr prístup vládnych nákladov ako prístup dávok prijímateľovi, pričom citovala články 19 odseky 4 a 6 odsek 1 písmeno a) a prílohu I písmená k) a l) Dohody o subvenciách a vyrovnávajúcich opatreniach (DSVO). (36) Usudzuje sa, že ustanovenia citované KV nie sú uplatniteľné pre prešetrované úverové programy. článok 19 odsek 4 DSVO stanovuje, že sa neodvedie žiadne vyrovnávajúce clo vyššie ako je zistená výška subvencie vypočítaná na základe udelenej dávky. Toto ustanovenie bolo dodržané, keďže sa postupovalo podľa explicitných pravidiel pre výpočet subvencie u úverov, t. j. článkov 5 a 6 písm. b) základného nariadenia zapracované do článku 14 písm. b) DSVO. Tieto pravidlá jasne stanovujú, že subvencia by sa mala vypočítať v zmysle dávky, ktorá sa rovná rozdielu medzi čiastkou, ktorú firma, ktorá získala úver, platí, a čiastkou, ktorú by firma platila pri porovnateľnom komerčnom úvere. článok 19 odsek 4 DSVO nevytvára požiadavku na výpočet subvencie na základe nákladov vlády. článok 6 odsek 1 písmeno a) DSVO sa týka domnienky vážnej škody za určitých okolností, ktorá nie je uplatniteľná na konania týkajúce sa vyrovnávacieho cla. Položka k) prílohy I k DSVO, ktorá sa opakuje v prílohe I k základnému nariadeniu, ustanovuje osobitné pravidlá pre vývozné úvery, ktoré tvoria výnimky k všeobecným pravidlám pre výpočet subvencií v prípade úverov. Položka l) sama o sebe neustanovuje, že prístup vládnych nákladov prevláda nad explicitnými pravidlami článku 5 a 6 písm. b) základného nariadenia, najmä keď sa táto položka už vyskytla vo vysvetľujúcom zozname vývozných subvencií prijatého počas tokijského kola rokovaní GATT v čase, keď prístup dávky prijímateľovi ešte nebol zapracovaný do pravidiel Svetovej obchodnej organizácie. (37) Naviac, KV tvrdila, že porovnanie úroku zaplateného vo vládnom úverovom programe s komerčným úverom by nesprávne viedlo k záveru, že úrokové sadzby všetkých úverov v hospodárstve budú rovnaké. (38) Komisia nepredpokladá, že všetky úvery sú rovnaké, ale použila ako meradlo tie úvery, ktoré sa považovali za porovnateľné na základe splatného obdobia, výšky istiny a účelu úveru, ako to vyžaduje článok 6 písm. b) základného nariadenia. (39) Nakoniec, KV tvrdila, že príslušnou porovnávacou úrokovou sadzbou by mala byť sadzba porovnateľného úveru udeleného v rovnakom čase ako sporný úver, skôr ako použitie úrokovej sadzby prevládajúcej vo vyšetrovanej lehote, keďže počas vyšetrovanej lehoty bola úroková sadzba v dôsledku finančnej krízy nezvyčajne vysoká. (40) V priebehu šetrenia sa zistilo, že úrokové sadzby pre úvery udelené komerčne odrážajú trhové podmienky tým, že sa v čase menia. Takéto úvery by vykázali rovnaké úrokové sadzby počas vyšetrovanej lehoty bez ohľadu na to, či sa udelili v rovnaký čas ako vládny úver alebo nie. Komisia by sa teda neodchýlila od svojej bežnej praxe uvedenej v základnom nariadení a výpočtovej príručky. Preto sa tvrdenie zamieta. (41) Dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že zaradenie úverov do piatich kategórii Komisiou na základe výšky istiny je ľubovoľné a nekonzistentné s bežnou praxou kórejských bánk a že následne určenie úrokovej sadzby na základe výšky úveru nepredstavuje primeranú metodiku na určenie porovnávacej úrokovej sadzby. Jeden kórejský vyvážajúci výrobca tvrdil, že keďže kórejské banky nezohľadňujú pri úrokovej sadzbe výšku úveru ako určujúci faktor, Komisia by mala ako výlučné meradlo použiť skutočnú priemernú úrokovú sadzbu komerčných úverov výrobcu. Dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že Komisia by mala použiť úrokové sadzby pre obchodné úvery ako porovnávaciu úrokovú sadzbu pre EXIM-SM úvery. (42) V odpovedi na tieto tvrdenia sa uvádza, že článok 6 písm. b) základného nariadenia vysvetľuje, že meradlom pre kalkuláciu subvencie je porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosť mohla na trhu naozaj získať. Preto praxou Komisie v tejto oblasti, ako ju uvádza výpočtová príručka, je porovnať úvery s podobnou výškou, účelom a podobnou lehotou splácania. Obchodné úvery (t. j. krátkodobé úvery na prevádzkové účely) získané kórejskými vyvážajúcimi výrobcami sa líšia v účele (pozri úvodné ustanovenie 126 predbežného nariadenia) a lehote úveru od sporných EXIM-SM úverov a nie sú preto porovnateľnými úvermi. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (43) Títo dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia ďalej argumentovali, že Komisia ako meradlo pre výpočet subvencie na úvery uzatvorené pred krízou zobrala mimoriadne vysoké úrokové sadzby vyplývajúce z finančnej krízy v Kórei. (44) článok 6 písm. b) základného nariadenia uvádza, že dávka sa vypočíta porovnaním úrokových sadzieb vládnych úverov s úrokovými sadzbami porovnateľných komerčných úverov. Aby to dosiahla, porovnala priemerné úrokové sadzby vládnych úverov s priemernými úrokovými sadzbami porovnateľných komerčných úverov počas vyšetrovanej lehoty. Preto sa toto tvrdenie zamieta. b) Výrobný úver na rybárske siete (VÚRS) (45) KV tvrdila, že keďže sa tento úver vzťahoval osobitne na odvetvie rybárskych sietí, dávku neudelila pre vývozcov drôtu z nehrdzavejúcej ocele, ani táto dávka nebola špecifická pre odvetvie nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho spoločnosť vyrábajúca rybárske siete ako aj drôt z nehrdzavejúcej ocele by finančné zdroje a ich účtovanie viedla osobitne. (46) V priebehu šetrenia sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia drôtu z nehrdzavejúcej ocele získali tento úver, ktorý je vyrovnateľný, keďže je špecifický osobitne pre odvetvie rybárskych sietí, ako pripustila KV. Považuje sa za irelevantné, že by posudzovaný systém nebol špecifický pre priemysel vyrábajúci posudzovaný výrobok, pokiaľ program ako taký je špecifický a jeho dávky sa týkajú výroby predmetného výrobku. Program je špecifický, keďže subvencovaný úver znížil celkové finančné náklady výrobcu, z čoho má posudzovaný výrobok tiež prospech. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že správa finančných zdrojov posudzovaný mi vyvážajúcimi výrobcami bola vedená tak, aby celkové finančné náklady spoločnosti neovplyvnili udelenie úveru. Preto sa toto tvrdenie zamieta. c) Pôžičky z fondu pre zakladanie a podporu MSP (PFZP – MSP) (47) KV tvrdila, že pôžičky typu C udelené v zmysle zakladacích a prevádzkových stanov Pusan metropolitného podporného fondu neboli podmienené vývoznou činnosťou, keďže osem hlavných a 12 dodatočných kritérií stanovujúcich spôsobilosť na takúto pôžičku je objektívnych a neutrálnych. Jediným prvkom týkajúcim sa vývozu je, že dodatočne sa zvážia malé a stredné podniky (MSP), ktorých vývoz predstavuje viac ako 20 % ich celkového obratu. Účelom systému nie je podporovať vývozy, ale použiť vývozný podiel ako nepriamy ukazovateľ rozvojových činností pre technológiu. (48) Usudzuje sa, že aj keby podmienka týkajúca sa vývoznej činnosti bola len jednou spomedzi niekoľkých kritérií, napriek tomu systém bude podmienený vývoznej činnosti a preto je špecifický. Zreteľne to uvádza článok 3 odsek 4 písm. a) základného nariadenia, ktorý uvádza, že subvencie, ktoré sú podmienené vývoznou činnosťou v zákone alebo skutočnosťou, či už osobitne alebo vo forme jednej z niekoľkých podmienok, sa považujú za špecifické. Keďže udeľujúci orgán musí zobrať do úvahy jeden prvok, ktorým je dosiahnutie dosiahnutého minimálneho podielu vývozov na celkovom obrate, táto požiadavka podmienenosti vývoznej činnosti bola splnená, keďže spoločnosti nemohli dávky získať bez prekročenia určitej úrovne vývozu. Preto sa tvrdenie KV zamieta. d) Podnikateľský úver na rozvoj technológie (PÚRT)/podporný fond pre vedu a technológiu (PFVT) (49) KV tvrdila, že tieto programy poskytujú pomoc pre výskumné aktivity v súlade s článkom 8 odsek 2 písm. a) DSVO a preto nie sú napadnuteľné a vyrovnateľné. Okrem toho, rozvoj technológie a podpora vedy a technológie sú objektívnymi a neutrálnymi kritériami v zmysle článku 2 odsek 1 písm. b) DSVO a programy sú všeobecne dostupnými pre všetky priemyselné odvetvia, ktoré investujú do projektov rozvoja technológie a sú preto nešpecifické. Vzhľadom na PFVT, KV naviac tvrdila, že keďže Ministerstvo vedy a technológie uplatňuje transparentné a objektívne kritériá, pri rozhodovaní o priorite projektov nemôže uplatňovať žiadne vlastné rozhodnutia a že Komisia nedokázala predložiť žiadny dôkaz, aby podporila svoj záver, že takéto konanie prebiehalo. (50) Tvrdenie o nenapadnuteľnosti pre oba programy sa zamieta z rovnakých dôvodov, ktoré sú uvedené v nasledovných úvodných ustanoveniach 75 až 77. Nebol zabezpečený žiadny dôkaz, ktorý by spochybnil predbežný nález, že PÚRT bola špecifická pre určité priemyselné odvetvia investujúce do určitých projektov určených Ministerstvom obchodu a priemyslu. Tiež vzhľadom na PFVT neboli poskytnuté žiadne informácie o akýchkoľvek kritériách, ktoré používa Ministerstvo vedy a technológie. Počas šetrenia sa overilo, že Ministerstvo vedy a technológie naozaj z času na čas rozhodovalo o prioritných projektoch. To sa považuje za dostatočný dôkaz na to, aby sa stanovilo, že PFVT je de facto špecifická v zmysle článku 3 odseku 2 písmena c) základného nariadenia. Preto sa tvrdenie, že systémy nie sú špecifické, zamieta. e) Pôžičky na financovanie vývozu (51) Jeden kórejský vyvážajúci vývozca tvrdil, že Komisia nezohľadnila určité overené informácie a pri určovaní dávky z EXIM-SM úverov urobila chybu vo výpočte. (52) Usudzuje sa, že toto tvrdenie je opodstatnené. Príslušné úpravy sa náležite vykonali u výšky subvencie pre príslušnú spoločnosť. (53) KV tvrdila, že keďže EXIM-EC (pred odoslaním), EXIM-SM a EXIM-FIC úvery boli udelené pri sadzbách vyšších ako boli sadzby, za ktoré EXIM v skutočnosti zaplatila za fondy, EXIM-EC, EXIM-SM a EXIM-FIC úvery nie sú vyrovnateľné. Naviac argumentovala, že poznámka pod čiarou číslo 5 článku 3 odseku 1 písmeno a) DSVO uvádza, že keďže opatrenia uvedené v prílohe I nepredstavujú vývozné subvencie, nemali by sa zakázať v zmysle tohto alebo akéhokoľvek iného ustanovenia DSVO. (54) Usudzuje sa, že tieto argumenty sa uplatňujú len na "vývozné úvery" definované v položke k) prílohy I k základnému nariadeniu. Ako už bolo vysvetlené v dočasnom nariadení v úvodných ustanoveniach 129 a 130, EXIM-EC (pred vyplavením), EXIM-SM a EXIM-FIC úvery sa nepovažujú za "vývozné úvery" a nepatria pod položku k) prílohy I k základnému nariadeniu. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (55) KV argumentovala, že EXIM-FIC nie je podmienená ani vývoznou činnosťou ani použitím domácich pred dovážanými tovarmi v zmysle článku 3 odseku 1 DSVO. KV konštatovala aj to, že pretože EXIM-FIC je dostupná pre široký rad priemyselných odvetví a keďže kritérium zahraničných investícií je objektívnym a neutrálnym v zmysle článku 2 odseku 1 písmeno b) DSVO, EXIM-FIC nie je špecifická. (56) V odpovedi na tieto argumenty Komisia došla vzhľadom na EXIM-FIC úvery k záveru, že sú dostupné len pre spoločnosti, ktoré investujú v zahraničí a sú preto špecifické v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného nariadenia, keďže nevychádzajú z neutrálnych kritérií vysvetlených v nasledovných úvodných ustanoveniach 80 až 84. Usúdila, že EXIM-FIC nie je podmienená vývoznou činnosťou ani použitím domácich pre dovážanými tovarmi v zmysle článku 3.1 DSVO. 2. Systém vrátenia pevnej čiastky (57) KV argumentovala, že tento systém je systémom vrátenia cla v zmysle prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k DSVO a ďalej tvrdila, že vrátenie dovozných poplatkov neprebieha nad výškou poplatkov odvedených za dovezené vstupy, ktoré sa spotrebujú vo výrobe vyvážaného výrobku, čím sa vytvára bežná rezerva pre manko. (58) V odpovedi na tieto argumenty sa uvažuje o tom, že keďže žiadna povinnosť dovážať žiadne vstupy pre výrobu vyvážaného výrobku neexistuje, systém vrátenia pevnej čiastky nie je ani systémom vrátenia cla ani systémom náhradného vrátenia cla v zmysle prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k DSVO. V skutočnosti kórejský systém vrátenia pevnej čiastky patrí pod všeobecnú definíciu subvencie podľa článku 2 základného nariadenia, ktorú obsahuje článok I DSVO. Ustanovuje, že subvenciu ako finančný príspevok vykoná KV vo forme grantov založených na FOB hodnote vývozov a udelí prijímateľovi priamu dávku. Je to subvencia zo zákona podmienená vývoznou činnosťou a preto sa považuje za špecifickú v zmysle článku 3 odseku 4 písmena a) základného nariadenia. V dôsledku toho tu nevzniká otázka nadbytočnej úľavy dovozných ciel, ako uvádza článok 2 odsek 1 písmeno a) bod ii) základného nariadenia, keďže toto sa vzťahuje len na prípady systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla v súlade s prílohami I až III k základnému nariadeniu. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (59) KV uviedla, že v zmysle odseku 2 prílohy II časti II k DSVO, ak na určenie toho, či nadbytočná platba nastala, neexistuje žiadny systém alebo postup a vyšetrovacie orgány to považujú za potrebné, vykoná sa ďalšie preskúmania v súlade s odsekom 1 prílohy II časti II. KV tvrdila, že keďže Komisia nepreskúmala, či nadbytočné vrátenie dovozných poplatkov na vstupy spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku skutočne nastalo, nemá žiadny podklad na záver, že kórejský systém vrátenia pevnej čiastky predstavuje špecifickú subvenciu v zmysle článku 3 odseku 4 písmena a) základného nariadenia. (60) Usudzuje sa, že tento argument je irelevantný, keďže odsek 2 prílohy II časti II k DSVO sa vzťahuje na systém vrátenia cla, ktorým, ako už bolo vysvetlené, posudzovaný program nie je. Ale v každom prípade, aj ak by bol systémom vrátenia cla, príloha II časť II odsek 5 a príloha III časť II odsek 3 k základnému nariadeniu ustanovuje, že bremeno vykonania takéhoto preskúmania založeného na skutočných transakciách by ležalo na vláde vyvážajúcej krajiny. KV nevykonala takého preskúmanie. Preto Komisia neskúmala, či v skutočnosti nastalo nadbytočné vrátenie dovozných poplatkov na vstupy spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku. (61) Jeden kórejský vyvážajúci výrobca konštatoval, že argument Komisie, že neexistuje žiadny funkčný systém ani postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sú spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve, nie je opodstatnený, lebo vrátenie cla sa povoľuje len pre vstupy skutočne použité vo výrobe vyvážaných tovarov a pre dovozné clo skutočne zaplatené. (62) V odpovedi na tieto argumenty sa usudzuje, že v systéme vrátenia pevnej čiastky sa výška získaných grantov nevypočíta vo vzťahu k vstupom skutočne spotrebovaným vo výrobnom procese alebo dovoznému clu v skutočnosti zaplatenému, ale vypočíta sa ako celková suma založená na celkových vývozoch. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (63) Jeden kórejský vyvážajúci výrobca ďalej argumentoval, že nezískal žiadnu dávku z použitia tohto systém, pričom tvrdil, že zaplatil dovozné clo na suroviny použité vo výrobe predmetného výrobku, posudzovaný výrobok vyviezol a čiastka vráteného cla je nižšia ako čiastka, ktorú by získal, ak by použil osobitný systém. KV ďalej argumentovala, že kórejský vyvážajúci výrobca, ktorý použil systém vrátenia cla v pevnej čiastke, poskytol Komisii dôkaz, že vrátenie dovozných poplatkov je omnoho nižšie ako poplatky odvedené za dovezené vstupy, ktoré boli spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku počas vyšetrovanej lehoty. (64) V odpovedi na tieto argumenty sa usudzuje, že z dôvodov už vysvetlených, platby v systéme vrátenia pevnej čiastky predstavujú granty, ktoré sú založené na vývoznej činnosti a sú preto špecifické a vyrovnateľné v zmysle článku 3 odsek 4 písmeno a) základného nariadenia. Naviac, je irelevantné, či použitie zákonitého systému vrátenia cla bolo výhodnejším pre vyvážajúceho vývozcu, keďže sa sám rozhodol získať dávky v systéme, ktorý je vyrovnateľnou subvenciou. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. 3. Daňové programy a) Nešpecifickosť obmedzenia pre výrobné priemyselné odvetvie (65) Komisia vo svojom predbežnom zistení usúdila, že určité články Zákona o kontrole daňových úľav a zrážok (ZKDÚZ) boli vyrovnávajúce, keďže boli v zmysle článku 3 odseku 2 písmena a) základného nariadenia špecifické, pretože sa obmedzujú na určité podniky vrátane tých vo výrobnom priemyselnom odvetví. Tieto články boli: - článok 7 (osobitná zrážka a úľava na výške dane pre malé a stredné výrobné priemyselné odvetvia, atď.), - článok 8 (rezerva na rozvoj technológie), - článok 9 (daňový úver na výdavky na rozvoj technológie a pracovnej sily), - článok 25 (daňový úver na investície do zariadení na zvýšenie produktivity), - článok 27 (dočasný investičný daňový úver). (66) KV tvrdila, že keďže ustanovenia týchto článkov sú prakticky dostupné pre značne široký rad priemyselných odvetví/podnikateľov, nie sú špecifickými v zmysle článku 2 odseku 1 písmena a), b) a c) DSVO a teda nie sú vyrovnávajúce (tieto odseky DSVO sa opakujú v článku 3 odseku 2 písmen a), b) a c) základného nariadenia). KV zdôrazňuje najmä to, že termín "výrobné priemyselné odvetvie" je veľmi široko definovaný a prakticky zahŕňa tucty podkategórií priemyselných odvetví. (67) Základným princípom špecifickosti je, že subvencia, ktorá narúša prerozdelenie prostriedkov v rámci hospodárstva tým, že uprednostňuje určité podniky pred ostatnými, by mala podliehať vyrovnávacím opatreniam, ak spôsobuje ujmu. Ak je spôsobilosť pre subvencie obmedzená v rámci hospodárstva na základe pravidiel, ktoré nie sú neutrálne, predpokladá sa, že došlo k takémuto narušeniu prerozdelenia prostriedkov. Tento princíp tvorí základ pre článok 2 odsek 1 písmeno a) DSVO a článok 3 odsek 2 písmeno a) základného nariadenia, ktoré stanovujú, že subvencia je špecifická vtedy, ak udeľujúci orgán alebo legislatíva, v zmysle ktorej udeľujúci orgán pôsobí, niektorým podnikom explicitne obmedzuje prístup k subvencii. V tomto prípade sa usudzuje, že kým termín "výrobné priemyselné odvetvie" môže byť veľmi široko zadefinované, skutočnosťou je, že ustanovenia hore uvedených článkov ZKDÚZ sú ďalej formulované tak, aby obmedzili dávky tohto zákona na určité podniky tým, že spôsobili, že spôsobilosť je podmienená ostatnými kritériami, ktoré nie sú neutrálne, ako napríklad investície do určitých druhov vysoko technologických výrobkov alebo zámorské investície. (68) KV argumentovala, že tieto kritériá sú neutrálne, keďže všetky spoločnosti mali rovnakú možnosť mať z týchto subvencií prospech. Napríklad argumentovala, že subvencia pre firmy, ktoré investujú do zámoria je nešpecifická, lebo všetky firmy sú schopné investovať do zámoria. Podľa tohto argumentu subvencia obmedzená na firmy v textilnom sektore je nešpecifická, lebo všetky firmy "sú schopné" odkloniť sa do textilu. Ak špecifickosť v zmysle DSVO má mať nejaký zmysel, musí pokryť situácie, kde vlády podrobia subvencie podmienkam, o ktorých vopred vedia, že ostro obmedzia počet firiem spôsobilých na žiadosť o túto subvenciu; takéto subvencie sú prevedené na to, aby zvýhodňovali určité podniky pred ostatnými. Z tohto dôvodu, druh kritérií, ktoré použila KV na označenie príjemcov, nie je "neutrálny", a ako sa ďalej vysvetlí, pri uplatnení nie sú horizontálne, ako to vyžaduje článok 3 odsek 2 písmeno b) základného nariadenia. Preto sa zistilo, že subvencie v zmysle týchto článkov ZKDÚZ sú špecifické; podrobnejšie dôvody sa uvádzajú nižšie vzhľadom na jednotlivé systémy. b) Neoprávnený proces (69) KV tvrdila, že keďže žalobca v tomto konaní neuviedol žiadne obvinenia týkajúce sa daňových ustanovení určitých článkov ZKDÚZ, nemali by sa zaradiť do žiadneho zisťovania, ktoré sa v majú vykonať. Týmito článkami sú: - článok 5 (osobitný daňový úver pre MSP), - článok 7 (osobitná zrážka a úľava na výške dane pre malé a stredné výrobné priemyselné odvetvie, atď.), - článok 27 (dočasný investičný daňový úver). (70) KV osobitne uvádza, že: i) článok 11 DSVO (článok 10 základného nariadenia) uvádza informácie, ktoré má žiadosť obsahovať, vrátane dôkazu o existencií subvencie a výšky a povahy predmetnej subvencie; ii) článok 12 odsek 1 DSVO (článok 11 základného nariadenia) uvádza, že zainteresovaným členom a všetkým zainteresovaným osobám šetrenia vyrovnávacieho cla sa oznámia informácie, ktoré orgány vyžadujú; iii) odsek 7 prílohy VI k DSVO (článok 26 odsek 3 základného nariadenia) uvádza, že štandardnou praxou by malo byť oznámiť posudzovaným firmám pred (overovacou) návštevou všeobecný charakter informácií, ktoré sa budú overovať, a všetky ďalšie informácie, ktoré bude potrebné zabezpečiť. (71) KV tvrdí, že pri zisťovaní boli tieto ustanovenia DSVO ignorované zahrnutím neuvedených programov, a že KV ako aj niektorí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia navyše nemali možnosť náležite sa obhájiť. (72) V odpovedi na tvrdenia KV sa usudzuje, že pri podaní žaloby nemožno od žalobcu očakávať, že bude vedieť o každej najmenšej podrobnosti údajných subvenčných programov v tretej krajine. V tomto prípade žalobca podal veľké množstvo tvrdení o daňových subvenciách udelených v zmysle ZKDÚZ. Šetrenie potom odkrylo ďalšie daňové subvencie udelené pod určitými ustanoveniami ZKDÚZ, ktoré neboli špecificky uvedené v žalobe, ale ktoré majú veľmi podobný účinok ako uvedené systémy. Vzhľadom na povahu týchto subvencií a najmä na skutočnosť, že sa udeľujú pod záštitou ZKDÚZ (voči ktorej žalobca vzniesol niekoľko obvinení o subvenciách), usudzuje sa, že Komisia je oprávnená na ich šetrenie a na odporúčanie vyrovnávacieho konania, ak je to vhodné. c) článok 8 ZKDÚZ (rezerva na rozvoj technológie) (73) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustanovení tohto článku, KV tvrdila, že tento článok je nenapadnuteľnou subvenciou na výskum a vývoj (VaV) v zmysle článku 8 odseku 2 DSVO (tento odsek DSVO je v základnom nariadení uvedený v článku 4 odseku 2). (74) Uvádza sa, že ak VaV subvencie spĺňajúce požiadavky článku 8 odseku 2 písmena a) DSVO sú nahlásené Svetovej obchodnej organizácií v zmysle ustanovení článku 8 odseku 3 tejto dohody, šetrenie voči takýmto subvenciám nemožno dokonca ani otvoriť. Vzhľadom na článok 8 ZKDÚZ sa uviedlo, že Kórea toto ustanovenie Svetovej obchodnej organizácií v zmysle článku 8 odseku 3 DSVO neoznámila. Komisia bola teda oprávnená na začatie šetrenia tohto ustanovenia ZKDÚZ. Vzhľadom na tvrdenie KV, že toto ustanovenie je nenapadnuteľné a je teda náležite chránené pred vyrovnávacími opatreniami, od KV sa žiada, aby preukázala takúto nenapadnuteľnosť. Komisia jej túto možnosť dôkazu umožnila na začiatku šetrenia, ale KV dôkaz nepredložila. Za týchto okolností možno vyrovnávacie opatrenia uložiť na dávky vyplývajúce z tohto článku. (75) Vzhľadom na tvrdenia KV o nešpecifickosti, systém nie je neutrálny, keďže rozlišuje medzi bežnými firmami a firmami technologicky silnými. Firmy technologicky silné získavajú vyššiu sadzbu dávky. Toto rozlíšenie dokazuje, že kritériá nie sú neutrálne a vylučujú veľkú časť firiem, u ktorých takýto technologický vývoj nie je potrebný. Z týchto dôvodov a dôvodov uvedených v úvodných ustanoveniach 67 až 70 sa usudzuje, že článok 8 ZKDÚZ je špecifický a preto je vyrovnávajúci. d) článok 9 ZKDÚZ (daňový úver na výdavky na rozvoj technológie a pracovnej sily) (76) Okrem všeobecného tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustanovení tohto článku, KV tvrdila, že kritérium pre rozvoj technológie a pracovnej sily je objektívne a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. Usudzuje sa, že toto kritérium nie je neutrálne v zmysle daného článku DSVO ani v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného nariadenia. článok 3 vyžaduje, že objektívne kritériá alebo podmienky musia byť neutrálne a tiež charakterovo hospodárske a pri uplatnení horizontálne. Ustanovenia tohto článku ZKDÚZ sa nepovažujú za charakterovo horizontálne, keďže spoločnosti v určitých priemyselných sektoroch sú jasne viac zamerané na technológiu ako spoločnosti v iných sektoroch a preto budú mať väčšiu pravdepodobnosť na využitie tohto ustanovenia. KV uzákonením tohto ustanovenia ZKDÚZ udelila nepomernú dávku firmám v určitých priemyselných sektoroch. (77) Usudzuje sa, že tento systém je špecifický, keďže je obmedzený na určité podniky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrovnávací. Tento systém je tiež špecifický v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného nariadenia a preto je vyrovnávací. e) článok 23 ZKDÚZ (rezerva pre stratu zámorských investícií) (78) KV uviedla, že ustanovenia tohto článku nie sú od januára 1998 účinné. KV tiež tvrdila, že ustanovenia tohto článku sú dostupné pre široký rad priemyselných odvetví a tiež, že kritérium pre zámorské investície je objektívne a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. (79) Toto ustanovenie má charakter daňového odkladu, ktorý sa počas troch rokov opäť pripočíta k daňovému základu spoločnosti v rovnakej výške po dvojročnom tolerančnom období.. Pre daň odloženú počas posledného roka spôsobilosti (daňový rok 1997) teda dávky naďalej vznikali počas vyšetrovanej lehoty (od 1. apríla 1997 do 31. marca 1998) a naďalej budú vznikať počas niekoľkých rokov potom pre spoločnosti, ktoré použili toto daňové ustanovenie. (80) Vzhľadom na tvrdenie KV, že ustanovenia tohto článku sú dostupné pre široký rad priemyselných odvetví, sa uvádza, že Komisia v predbežných nálezoch zistila, že ustanovenia tohto článku sú obmedzené na tie kórejské spoločnosti, ktoré investujú do zahraničia. Žiadne nové informácie neboli poskytnuté proti platnosti tejto skutočnosti. Podobne ako v tvrdení KV týkajúceho sa nešpecifickosti obmedzenia na výrobné priemyselné odvetvie (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70), skutočnosťou je, že ustanovenia článku 23 ZKDÚZ vyhradzujú dávky tohto článku na určité podniky. Toto ustanovenie je preto špecifické v zmysle článku 3 odsku 2 písmena b) základného nariadenia a preto je vyrovnávací. (81) KV tiež tvrdila, že kritérium zámorských investícií je objektívne a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. Usudzuje sa, že toto kritérium nie je neutrálne v zmysle daného článku DSVO ani v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného nariadenia. článok 3 vyžaduje, že objektívne kritériá alebo podmienky musia byť neutrálne a tiež charakterovo hospodárske a v uplatnení horizontálne. Ustanovenia tohto článku ZKDÚZ sa nepovažujú za objektívne, keďže je vopred známe, že spoločnosti, ktoré neinvestujú do zahraničia, sa stávajú nespôsobilými pre túto dávku. Toto kritérium preto nie je v uplatnení ani neutrálne ani horizontálne. KV uzákonením tohto ustanovenia ZKDÚZ udelila dávku pre obmedzený počet firiem so zámorskými investíciami. (82) Preto sa usudzuje, že toto ustanovenie ZKDÚZ je špecifické v zmysle článku 3 odseku 2 písm. b) základného nariadenia a preto je vyrovnávajúce. f) článok 25 ZKDÚZ (daňový úver na investície do zariadení na zvýšenie produktivity) (83) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustanovení tohto článku, KV zdôraznila, že ustanovenie preferenčného zaobchádzania s domácimi pred dovážanými zariadeniami, ktoré obsahuje tento článok, sa vypustilo ku koncu roka 1996, čiže ešte pred vyšetrovanou lehotou. Komisia vo svojich predbežných nálezoch naozaj uviedla, že ustanovenie v tomto článku pre odlišné účinné sadzby na dovezené zariadenia (3 % úver) a zariadenia vyrobené z pôvodných zdrojov (10 % úver), bolo vypustené ku koncu roku 1996. Keďže však spoločnosti, ktoré začali svoje investičné projekty pred koncom roku 1996, ktoré síce pokračovali po tomto dátume, si môžu vybrať dávku z dávok účinných pred týmto dátumom, dávky naďalej vznikali počas vyšetrovanej lehoty. (84) Vzhľadom na odlišné účinné sadzby pre dovezené a pôvodne vyrobené zariadenia pred koncom roku 1996 sa už zistilo, že systém je špecifický v zmysle článku 3 odseku 4 písmena b) základného nariadenia. Vzhľadom na všeobecné tvrdenie nešpecifickosti sa usudzuje, že tento systém je špecifický, keďže je obmedzený na určité podniky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrovnávací. Je vopred známe, že určité podniky majú väčšiu pravdepodobnosť než ostatné, aby sa našli v pozícií, aby užívali daňové výhody na zlepšenie produktivity, vďaka druhu priemyselného obdobia, v ktorom pôsobia. Preto dávky z tohto systému sa nevyhnutne budú týkať niektorých sektorov viac ako iných. g) článok 27 ZKDÚZ (dočasný investičný daňový úver) (85) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustanovení tohto článku, KV zdôraznila, že ustanovenie preferenčného zaobchádzania s domácimi pred dovážanými zariadeniami sa vypustilo ku koncu roka 1996. Komisia vo svojich predbežných nálezoch usúdila, že dávky vznikajúce v zmysle tohto článku by sa mali vyrovnať, keďže spoločnosti si môžu na investičné projekty spustené pred týmto obdobím vybrať dávku z rôznych sadzieb pre dovezené stroje a zariadenia (3 % úver) a zariadenia vyrobené z pôvodných zdrojov (10 % úver) účinných pred koncom roku 1996. Dávky teda počas vyšetrovanej lehoty naďalej vznikali. (86) Usudzuje sa, že tento systém je špecifický, keďže je obmedzený na určité podniky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrovnávací. Vzhľadom na odlišné sadzby účinné pred koncom roku 1996 systém je špecifický v zmysle článku 3 odseku 4 písmena b) základného nariadenia. Vzhľadom na všeobecné tvrdenie nešpecifickosti, ako v prípade článku 25, tento systém je dostupný len pre tie firmy, ktoré investujú do zariadenia zlepšujúceho produktivitu. Za charakteru tejto podmienky je nevyhnutné, aby určité podniky mali väčšiu pravdepodobnosť na získanie výhody ako ostatné. 4. Výška vyrovnávacích subvencií (87) Po zohľadnení konečných nálezov týkajúcich sa rôznych hore uvedených systémov, výška vyrovnávacích subvencií pre každého prešetreného vyvážajúceho výrobcu je nasledovná: | Úvery (vývoz) | Úvery (ostatné) | Daň (vývoz) | Daň (ostatné) | Vrátenie cla | Subvencia spolu | Korea Welding | 0,47 | 0,06 | 0,34 | 0,08 | 0 | 0,95 | Shine Metal Products | 1,63 | 0 | 0 | 0 | 1,09 | 2,72 | Dae Sung Rope Mfg Col, Ltd. | 0,09 | 0,15 | 0,06 | 0,55 | 0 | 0,85 | Korea Sangsa Co. Ltd/Myung Jin Co., Ltd. | 0,17 | 0 | 0,15 | 0,25 | 0 | 0,57 | Kowel Special Steel Wire Co. | 0,88 | 0 | 0 | 0,03 | 0 | 0,91 | SeAH Metal Products Co., Ltd | 2,31 | 0,18 | 0,02 | 0 | 0 | 2,51 | (88) Vážené priemerné rozpätie celoštátnej subvencie pre všetkých prešetrených vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavujú súčet vývozov do spoločenstva s pôvodom v Kórei, vyjadrený v percente ceny CIF na úrovni hranice spoločenstva, je de minimis, t. j. pod 1 %. Za týchto okolností rozpätie subvencie pre Kóreu sa musí považovať za zanedbateľné v súlade s článkom 14 odsekom 3 základného nariadenia. (E) UJMA 1. Predbežné poznámky (89) Na základe hore uvedených nálezov týkajúcich sa Kórey, t. j. že rozpätie celoštátnej subvencie pre túto krajinu je nižšie ako hranica de minimis, dovozy tenkých DNO s pôvodom v Kórei sa nepovažujú za subvencované dovozy. Preto, napriek nálezom uvedených v dočasnom nariadení sa na účely nižšie uvedeného vyhodnotenia ujmy zohľadnia len dovozy pochádzajúce z Indie. 2. Priemyselné odvetvie spoločenstva (90) Pre absenciu nových dôkazov alebo akýchkoľvek ďalších opodstatnených argumentov vznesených akoukoľvek predmetnou osobou sa týmto potvrdzujú fakty a nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 206 a 207 predbežného nariadenia, t. j. žalujúci výrobcovia spoločenstva zastupujúci viac ako 75 % celkovej výroby spoločenstva tenkých DNO tvoria priemyselné odvetvie spoločenstva v súlade s článkom 9 odsekom 1 základného nariadenia. 3. Aspekty konkurencie (91) Indickí vyvážajúci výrobcovia vo svojich pripomienkach po odhalení zopakovali svoje tvrdenie, že všetky údaje predložené priemyselným odvetvím spoločenstva v rámci súčasného konania sú umelo zveličené v dôsledku jednotného uplatnenia systému prirážky na zliatinu a že preto nebude v rámci antisubvenčného konania možné vykonať žiadnu presnú analýzu ujmy. Keďže však zainteresované osoby nevzniesli žiadne nové argumenty, vzniklo konečné rozhodnutie, ktorým sa zamieta žaloba v prípade č. IV/E-1/36 930 týkajúca sa lesklých tyčí z nehrdzavejúcej ocele, ktoré patria do tej istej kategórie výrobkov ako DNO, nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 208 až 215 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 4. Spotreba spoločenstva (92) Po odhalení niektoré zainteresované osoby argumentovali, že metodika použitá na účel určenia spotreby spoločenstva, najmä vzhľadom na predaj nespolupracujúcich výrobcov spoločenstva a dovozov z tretích krajín, nebola primeraná. (93) V tomto ohľade treba pripomenúť, že pre priemyselné odvetvie a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v posudzovaný ch krajín sú dostupné len podrobné a overené údaje. Komisia sa preto v súlade s bežnou praxou inštitúcií spoločenstva uchýlila k informáciám pre ňu dostupných a najmä k nezávislým štatistickým zdrojom. Žiadna zainteresovaná osoba neposkytla informácie, ktoré by preukázali, že prístup, ktorý inštitúcie spoločenstva nasledovali, nebol primeraný a opodstatnený za okolností súčasného prípadu. (94) V dôsledku toho sa nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 216 a 217 predbežného nariadenia potvrdzujú. 5. Objem dovozu a trhové podiely subvencovaných dovozov (95) Dovozy s pôvodom v Indii sa vyvíjali nasledovne: 52 ton v roku 1994, 117 ton v roku 1995, 189 ton v roku 1996, 445 ton v roku 1997 a 717 ton počas vyšetrovanej lehoty. Počas predmetného obdobia rástli rovnomerne a značne, t. j. okolo 1250 %. (96) Trhové podiely dovozov s pôvodom v Indii sa zvyšovali konštantne z 0,3 % v roku 1994 na 0,6 % v roku 1995, z 1,1 % v roku 1996 na 2,2 % v roku 1997, pričom počas vyšetrovanej lehoty dosiahli 3,3 %. 6. Ceny subvencovaných dovozov a) Cenový vývoj (97) Priemerné predajné ceny na kilogram (v ECU) dovozov pochádzajúcich z Indie sa zvýšili medzi rokmi 1994 a 1995 (z 2,57 na 3,52), medzi rokmi 1995 a 1997 rovnomerne klesali (z 3,52 v roku 1996 na 3,04 v roku 1997) a mierne vzrástli po roku 1997 až na 3,12 počas vyšetrovanej lehoty. b) Znižovanie ceny (98) Vzhľadom na metodiku použitú na účel výpočtu rozpätí nižšej ceny, niektoré zainteresované osoby namietali voči metodike, ktorú Komisia použila v predbežnom štádiu. Tvrdili, že tieto rozpätia sú zveličené, pretože žiadna záporná čiastka, o ktorú ceny vyvážajúceho výrobcu znižovali ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, nebola vyvážená pozitívnymi čiastkami. (99) Malo by sa uviesť, že v metodike opísanej v úvodných ustanoveniach 225 a 226 predbežného nariadenia sa pre výpočet rozpätí nižšej ceny pre každý model osobitne porovnali vážené aritmetické priemery čistých predajných cien subvencovaných dovozov s váženými aritmetickými priemermi čistých predajných cieni podľa modelu priemyselného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva. Preto táto metodika umožnila, aby sa čiastka, o ktorú ceny vyvážajúcich výrobcov jedného osobitného modelu prevyšovali model ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, zohľadnila pre každú transakciu osobitne. (100) Preto sa potvrdzujú závery dosiahnuté vzhľadom na uplatnenú všeobecnú metodiku uvedenú v úvodných opatreniach 225 až 226 predbežného nariadenia. (101) Pre absenciu akýchkoľvek ostatných pripomienok sa týmto potvrdzujú skutočné rozpätia nižšej ceny pre dovozy s pôvodom v Indii uvedené v úvodnom ustanovení 227 predbežného nariadenia. 7. Situácia priemyselného odvetvia spoločenstva (102) Keďže žiadna zo zainteresovaných osôb nevzniesla žiadne argumenty vzhľadom na predbežné nálezy týkajúce sa hospodárskych ukazovateľov vzťahujúcich sa na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva, nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 228 až 238 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. (103) Niektoré zainteresované osoby argumentovali, že hospodárske ukazovatele priemyselného odvetvia spoločenstva neviedli k záveru, že toto priemyselné odvetvie bolo závažne poškodené. V skutku argumentovali, že situácia priemyselného odvetvia vykazovala znaky zlepšenia výroby, objemu predaja a zamestnanosti a bola stabilnou vzhľadom na investície. Čo sa týka ziskovosti, jej klesajúca tendencia by sa mohla vysvetliť rozhodnutím priemyselného odvetvia spoločenstva sústrediť sa na výrobky s vyššími výrobnými nákladmi. (104) Ako uvádzajú úvodné ustanovenia 236 až 238 predbežného nariadenia, pripomína sa, že záver o závažnej ujme priemyselného odvetvia spoločenstva vychádzal z faktu, že priemyselné odvetvie spoločenstva tým, že čelilo subvencovaným dovozom, nemohlo nasledovať rastúci trend trhu, stále strácalo trhový podiel medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou a bolo schopné si udržať len objem predaja a stabilné ceny na úkor ziskovosti, ktorá sa stala. Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva sa naozaj zvýšil len o 5 % medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou, kým trh spoločenstva vzrástol až o 27 % počas toho istého obdobia. Naviac, mierny pokles výroby ako aj stabilný objem predaja a stabilné ceny nastali len vďaka tej skutočnosti, že priemyselné odvetvie spoločenstva sa pokúšalo udržať si svoju pozíciu na trhu spoločenstva. Klesajúcu tendenciu jeho ziskovosti preto nemožno vysvetliť výlučne faktom, že priemyselné odvetvie spoločenstva začalo vyrábať tiež niektoré modely, u ktorých čelilo nižšej konkurencií zo strany subvencovaných dovozov. (105) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že priemyselné odvetvie spoločenstva stále trpí ujmou uvedenou v úvodných ustanoveniach 236 až 238 predbežného nariadenia. (F) PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ (106) V zmysle článku 8 odsekov 6 a 7 základného nariadenia služby Komisie preskúmali, či dovozy s pôvodom v Indii spôsobili materiálnu ujmu. Preskúmali sa aj známe faktory, iné ako subvencované dovozy, ktoré by tiež mohli škodiť priemyselnému odvetviu spoločenstva; aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito faktormi sa nepripisuje subvencovaným dovozom. a) Účinok subvencovaných dovozov (107) Značný rast objemu predaja (asi 1250 %) a trhových podielov subvencovaných dovozov (z 0,3 % na 3,3 %) medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou, ako aj podstatné zistené znižujúce ceny (26 % na vážený priemer pre Indiu) nastali súčasne so zhoršením situácie priemyselného odvetvia spoločenstva v zmysle straty trhových podielov, prepadu cien ako aj poklesu ziskovosti. (108) Trh s tenkými DNO v rámci spoločenstva sa rozšíril o 27 % medzi rokom 1994 a koncom vyšetrovanej lehoty. Napriek tomu, objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva, hoci do určitej miery odrážal vývoj trhu, narástol len o 5 %, čo znamená, že nesledoval rast trhu. Na druhej strane, subvencované dovozy pochádzajúce z Indie za rovnaké obdobie značne narástli v objeme ako aj trhovom podiele. Stalo sa tak v čase klesajúcej tendencie situácie I priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré stratilo trhové podiely a muselo znížiť oboje, svoje investície i ceny z roku 1996, čo vyústilo do finančných strát v roku 1997. (109) Keď v roku 1996 odvetvie čelilo dovozom s nízkymi cenami pochádzajúcich z Indie, väčšina výrobcov spoločenstva sa pokúsilo udržať si predajné ceny, zatiaľ čo zopár iných ich znížilo. Obe stratégie vyústili do nepriaznivého dopadu na ziskovosť, buď priamo (nižšie ceny) alebo nepriamo (vyššie ceny viedli k nižšiemu objemu predaja, čo vyústilo do vyšších výrobných nákladov na tonu). Od roku 1996 všetci výrobcovia spoločenstva svoje predajné ceny podstatne znížili, čo malo ďalší negatívny dopad na ich ziskovosť, hoci sa pokúšali sústrediť na určité miesta trhu, aby sa tak vyhli ešte silnejšiemu vplyvu účinkov subvencovaných dovozov. Zreteľne to poukazuje na citlivosť cien trhu a dôležitý vplyv znižovania cien, ktoré praktizovali indickí vyvážajúci výrobcovia. b) Účinok ostatných faktorov (110) V súlade s článkom 8 odsekom 7 základného nariadenia služby Komisie preskúmali, či faktory iné ako subvencované dovozy z Indie mohli ovplyvniť situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva, najmä vzhľadom na úlohu ostatných výrobcov spoločenstva, ktorí nespolupracovali na šetrení a rolu dovozov z ostatných tretích krajín. 1. Ostatní výrobcovia spoločenstva (111) Po prijatí predbežného nariadenia, niektoré zainteresované osoby spochybnili, či ujma utrpená priemyselným odvetvím spoločenstva bola spôsobená subvencovanými dovozmi. Osobitne uviedli, že ujmu spôsobili ostatné faktory, najmä ostatní výrobcovia spoločenstva. Vzhľadom na túto skutočnosť argumentovali, že so zreteľom na obmedzenú spoluprácu od výrobcov spoločenstva, hodnotenie dopadu predaja nespolupracujúcich výrobcov spoločenstva nebolo úplne spoľahlivý. (112) Treba pripomenúť, že pre priemyselné odvetvie sú dostupné len podrobné a overené údaje. Pri zohľadnení vysokej úrovne spolupráce priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré zabezpečilo reprezentatívne nálezy ako aj transparentnosť a cenovú citlivosť trhu s DNO v spoločenstve, nie je neopodstatnené usudzovať, že ostatní výrobcovia spoločenstva s pravdepodobnosťou nenasledovali tendenciu podobnú tej, ktorá sa zistila u priemyselného odvetvia, najmä vzhľadom na ceny. Naviac, žiadna zo zainteresovaných osôb nepredložila informácie, ktoré by naznačovali, že nežalujúci výrobcovia pôsobili v pozitívnejšom kontexte. 2. Dovozy z tretích krajín (113) Trhové podiely dovozov z tretích krajín sú nasledovné: (Trhové podiely) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | VL | Kórea | 7 % | 9 % | 16 % | 20 % | 20 % | Švajčiarsko | 3 % | 3 % | 3 % | 3 % | 3 % | Ostatné | 2 % | 3 % | 3 % | 2 % | 3 % | Spolu | 12 % | 15 % | 22 % | 25 % | 26 % | Kórea (114) Dovozy pochádzajúce z Kórey sa preskúmali v kontexte tohto šetrenia a došlo sa k záveru, že vážené priemerné rozpätie celoštátnej subvencie je pod hranicou de minimis. Vzhľadom na vývoj objemu dovozu a príslušného trhového podielu, dovozy s pôvodom v Kórei značne narástli, ako je znázornené v tabuľke. Tieto dovozy sa uskutočnili pri cenách znižujúcich ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, ako uvádza úvodné nariadenie 227 predbežného nariadenia. Malo by sa uviesť, že rozpätie nižšej ceny stanovené pre dovozy pochádzajúce z Kórey (ktoré dosiahlo 12 % váženého priemeru) je značne nižšie ako rozpätie nižšej ceny stanovené pre dovozy s pôvodom v Indii (ktoré dosiahlo 26 % váženého priemeru), ako uvádza úvodné ustanovenie 227 predbežného nariadenia. Ostatné tretie krajiny (115) Predbežne sa na základe hore uvedených údajov usúdilo, že dovozy z ostatných tretích krajín a najmä Švajčiarska nemohli mať rozhodujúci dopad na ujmu utrpenú priemyselným odvetvím spoločenstva, keďže zostali stabilnými v objeme ako aj v trhovom podiele medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou, pričom dovozy z predmetnej krajiny počas tohto obdobia stále rástli a nezistili sa žiadne náznaky znižovania ceny voči predajným cenám priemyselného odvetvia. Keďže žiadna zainteresovaná osoba nevzniesla žiadne nové argumenty, nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 244 a 245 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. (116) Na základe hore uvedených nálezov sa usudzuje, že dovozy z tretích krajín, najmä z Kórey, prispeli k ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva. So zreteľom na trhový podiel dovozov s pôvodom v Indii (ktoré zodpovedali viac ako 11 % celkového objemu dovozov do spoločenstva počas vyšetrovanej lehoty) a na zistené značné znižovanie ceny sa však usudzuje, že toto samo o sebe nepostačuje na to, aby to pretrhlo príčinné prepojenie zistené medzi subvencovanými dovozmi z Indie a závažnou ujmou utrpenou priemyselným odvetvím spoločenstva. 3. Ostatné (117) Žiadna zainteresovaná osoba nepredložila žiadne nové argumenty vzhľadom na to, či ostatné faktory mohli prispieť k ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva, najmä vzhľadom na zníženie spotreby alebo zmeny v modeloch spotreby, vývoje v technológii a vývoznú činnosť a produktivitu priemyselného odvetvia. Preto sa týmto potvrdzujú nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 246 až 249 predbežného nariadenia. c) Závery o príčine (118) Faktory iné ako subvencované dovozy pochádzajúce z Indie, hoci prispeli k ujme utrpenej priemyselných odvetvím spoločenstva, teda neboli také, aby pretrhli príčinné prepojenie medzi subvencovanými dovozmi s pôvodom v Indii a závažnou ujmou utrpenou priemyselným odvetvím spoločenstva z týchto dovozov. (119) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že subvencované dovozy pochádzajúce z Indie zohľadnené osamote spôsobili závažnú ujmu priemyselnému odvetviu spoločenstva. (G) ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (120) Po prijatí predbežného nariadenia užívatelia vzniesli pripomienky vzhľadom na potenciálny účinok ciel. (121) Vzhľadom na priemyselné odvetvie a ostatných výrobcov spoločenstva sa pre absenciu akýchkoľvek ďalších príspevkov vzhľadom na dopad ciel na ich situáciu týmto potvrdzuje záver, že uloženie opatrení umožní priemyselnému odvetviu spoločenstva znovu získať uspokojujúce rozpätie ziskovosti a udržať si a naďalej rozvíjať činnosti v spoločenstve, pričom sa zabezpečí zamestnanosť ako aj investície. (122) Pre absenciu akýchkoľvek ďalších reakcií od nespriaznených dovozcov a od dodávateľov sa potvrdzujú nálezy uvedené v úvodných opatreniach 256 až 261 predbežného nariadenia. (123) Vzhľadom na užívateľov, niektoré spoločnosti tvrdili, že uloženie opatrení bude mať priamy dopad na ich hospodársku situáciu, keďže to povedie k zvýšeniu ceny za suroviny. Uviedli však aj to, že by svoje zásoby mohli čerpať z krajín iných ako predmetnej krajiny. Naviac, vzhľadom na všeobecnú nízku úroveň ciel, dopad akéhokoľvek zvýšenia cien by bol zanedbateľný. (124) Ostatní užívatelia nástojili na kvalite a spoľahlivosti výrobkov priemyselného odvetvia spoločenstva, čo vedie k záveru, že uloženie opatrení by ich vlastnú situáciu neovplyvnilo. (125) Preto sa nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 251 až 268 predbežného nariadenia potvrdzujú v zmysle, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu vyrovnávacích ciel. (H) KONEČNÝ SPÔSOB JEDNANIA 1. Kórea (126) Na základe hore uvedených nálezov, že celoštátne rozpätie váženého aritmetického priemeru subvencie na dovozy pochádzajúce z Kórey je de minimis, sa toto konanie ukončí v súlade s článkom 14 odsekom 3 základného nariadenia. 2. India (127) Vychádzajúc z hore uvedených záverov k subvencovaniu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu spoločenstva sa zvážila forma a úroveň definitívnych vyrovnávajúcich opatrení, ktoré by sa museli prijať na odstránenie deformujúcich účinkov škodlivých subvencií na obchod a na obnovenie účinných konkurenčných podmienok na trhu spoločenstva s tenkými DNO. (128) Preto, ako vysvetľuje úvodné ustanovenie 271 predbežného nariadenia, sa vypočítala neškodlivá úroveň cien na úrovni, ktorá pokrýva výrobné náklady a získanie opodstatnenej návratnosti predaja priemyselného odvetvia spoločenstva. (129) Porovnanie neškodlivých cenových úrovní s vyvážajúcou cenou výrobcov viedlo k rozpätiam ujmy, ktoré boli v každom prípade vyššie ako subvencie zistené u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (v rozmedzí od okolo 20 % do viac ako 70 %). (130) V súlade s článkom 15 odsekom 1 základného nariadenia by sadzba cla mala zodpovedať výške subvencie, pokiaľ nie je rozpätie ujmy nižšie. Toto viedlo k nasledovným colným sadzbám pre spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov: Spoločnosť | Navrhované vyrovnávacie clo | Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai | 8,8 | Indore Wire Ltd, Indore | 19,3 | Isibars/Isinox Ltd, Delhi | 10,1 | Kei Industries Ltd, Delhi | 0 | Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai | 25,4 | Mukand Ltd. Mumbai | 13,2 | Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai | 42,9 | Venus Wire, Indore | 35,4 | (131) Aby sa predišlo udeľovaniu bonusu za nespoluprácu, považovalo sa za vhodné, aby sa stanovila colná sadzba pre nespolupracujúce spoločnosti na najvyššej úrovni stanovenej pre jednotlivé subvenčné programy pre spolupracujúce spoločnosti, t. j. vo výške 44,4 % pre nespolupracujúce spoločnosti so sídlom v Indii. (132) Jednotlivé sadzby cla uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe nálezov súčasného antisubvenčného šetrenia. Preto odrážajú situáciu zistenú počas tohto šetrenia. Tieto colné sadzby sa teda uplatňujú výlučne na dovozy výrobkov s pôvodom v posudzovaný ch krajinách a vyrobených uvedenými osobitnými právnickými osobami. Výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou nie špecificky uvedenou v určujúcej časti tohto nariadenia, vrátane jej spriaznených osôb, nemôžu čerpať výhody z týchto sadzieb a podliehajú zvyšnej colnej sadzbe. (133) Akýkoľvek nárok požadujúci uplatnenie týchto jednotlivých colných sadzieb (napr. po zmene názvu osoby) by sa mal bezodkladne adresovať Komisii spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä akákoľvek zmena v činnosti spoločnosti spojená s výrobou, domáci a vývozný predaj spojený s touto zmenou názvu. (J) VYBERANIE DOČASNÝCH CIEL (134) Vzhľadom na výšku vyrovnávacích subvencií zistených u vyvážajúcich výrobcov so sídlom v Indii a na základe závažnosti ujmy spôsobenej priemyselnému odvetviu spoločenstva sa považuje za potrebné, aby sa výšky zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Indie v zmysle nariadenia (ES) č. 619/1999 vyberali s konečnou platnosťou v rozsahu výšky uložených definitívnych ciel, pokiaľ nie sú dočasné colné sadzby nižšie, v tom potom prípade zostávajú v platnosti dočasné sadzby. (135) Vzhľadom na čiastky zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Kórey, tieto čiastky sa uvoľnia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa uplatňuje končené vyrovnávacie clo na dovozy drôtu z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm, obsahujúcim 2,5 % alebo viac hmotnosti niklu, okrem drôtu obsahujúceho 28 % alebo viac hmotnosti, ale nie viac ako 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale nie viac ako 22 % chrómu, kódu KN ex72230019 (kódu Integrovaného sadzobníka Európskeho spoločenstva (TARIC) 72230019*10) a pochádzajúceho z Indie. 2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľného na čistú cenu s franko hranicou spoločenstva, predtým clo, je nasledovná: Výrobca | | Sadzba cla | Dodatočný kód Taric | Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, India | 8,5 | A001 | Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452006 (MP) | 19,3 | A004 | Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400037 | 10,1 | A002 | Mukand Ltd, L.B.S. Marg, Kurla, Mumbai 400070 | 13,2 | A003 | Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380014 | 42,9 | A005 | Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400013 | 35,4 | A006 | Macro Bars and Wires Pvt Ltd, 702 Bombay Market Building, Taredo Road, Mumbai 400032 | 25,4 | A008 | Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India | 0 | A020 | Všetky ostatné indické spoločnosti | 44,4 | A999 | 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov. 4. Tieto sadzby cla (v porovnaní s celoštátnym clom uplatniteľným na "ostatné") špecifikované v tomto nariadení sa uplatňujú výlučne na dovozy výrobkov vyrobených špecifickou(ými) právnickou(ými) osobou(ami) uvedenou(ými) a pochádzajúcou(ími) v predmetnej krajine. Výrobky vyrobené akoukoľvek spoločnosťou, ktorá nie je označená vlastným presným názvom v určujúcej časti nariadenia, nemôžu čerpať výhody z týchto sadzieb. Akýkoľvek nárok požadujúci uplatnenie týchto jednotlivých colných sadzieb (napr. po zmene názvu osoby) by sa mal bezodkladne adresovať Komisii [7] spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä akákoľvek zmena v činnosti spoločnosti spojená s výrobou, domáci a vývozný predaj spojený s touto zmenou názvu. Komisia po porade s Poradným výborom náležite zmení a doplní nariadenie o aktualizovaný zoznam spoločností čerpajúcich výhody z jednotlivých sadzieb cla. Článok 2 1. Čiastky zabezpečené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy s pôvodom v Indii v zmysle nariadenie (ES) č. 619/1999 sa vyberajú s konečnou platnosťou v sadzbe cla uloženého s konečnou platnosťou. Zaistené čiastky vyššie ako sadzby konečných vyrovnávacích ciel sa uvoľnia. 2. Ustanovenia uvedené v článku 1 odseku 4 sa tiež uplatňujú na definitívny výber čiastok zaistených ako dočasné vyrovnávacie clá. Článok 3 Konania týkajúce sa dovozov drôtu z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Kórei sa ukončia. Čiastky predbežne zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Kórey v zmysle nariadenia (ES) č. 619/1999 sa uvoľnia. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 12. júla 1999 Za Radu predseda S. NiinistÖ [1] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. [2] Ú. v. ES L 79, 24.3.1999, s. 60. [3] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30.4.1998, s. 18). [4] Ú. v. ES C 394, 17.12.1998, s. 6. [5] Ú. v. ES L 273, 09.10.1998, s. 4. [6] Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 44. [7] European CommissionDirectorate-General 1 - External RelationsDirectorate CDM 24 - 8/38Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Brussels --------------------------------------------------