SK Úradný vestník Európskej únie L 136/50

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO ORGÁNU PRE CENNÉ PAPIERE A TRHY (EÚ) 2018/796

z 22. mája 2018

o dočasnom obmedzení finančných rozdielových zmlúv v Únii v súlade s článkom 40 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014

RADA ORGÁNOV DOHĽADU EURÓPSKEHO ORGÁNU PRE CENNÉ PAPIERE A TRHY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 5, článok 43 ods. 2 a článok 44 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 40,

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/567 z 18. mája 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014, pokiaľ ide o vymedzenia pojmov, transparentnosť, kompresiu portfólia a opatrenia dohľadu nad zasahovaním do produktov a pozíciami (3), a najmä na jeho článok 19,

keďže:

1. ÚVOD

(1) V uplynulých rokoch Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) a niekoľko príslušných orgánov zaznamenalo prudký nárast uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv (CFD) retailovým klientom v rámci Únie. Finančné rozdielové zmluvy sú vo svojej podstate rizikové a zložité produkty a často sa s nimi obchoduje špekulatívne. Orgán ESMA a príslušné orgány takisto zaznamenali, že ich ponuka retailovým klientom sa čoraz viac vyznačuje agresívnymi marketingovými technikami, ako aj nedostatkom transparentných informácií, pričom uvedené skutočnosti neumožňujú klientom pochopiť riziká spojené s týmito produktmi. Orgán ESMA a príslušné orgány vyjadrili širokosiahle obavy týkajúce sa toho, že rastúci počet retailových klientov obchoduje s týmito produktmi a prichádza o svoje peniaze. Tieto obavy sú doložené aj početnými sťažnosťami doručenými od retailových klientov z celej EÚ, ktorí utrpeli značnú škodu pri obchodovaní s CFD.

(2) Tieto závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov viedli orgán ESMA k prijatiu niekoľkých nezáväzných opatrení. Od júna 2015 orgán ESMA koordinuje prácu spoločnej skupiny, ktorá bola vytvorená, aby sa zaoberala otázkami týkajúcimi sa niekoľkých poskytovateľov so sídlom na Cypre, ktorí ponúkajú binárne opcie, finančné rozdielové zmluvy a iné špekulatívne produkty retailovým klientom na cezhraničnom základe v rámci Únie (4). Okrem toho od júla 2015 orgán ESMA koordinuje osobitnú skupinu zloženú zo zástupcov orgánu ESMA a príslušných orgánov, ktorej cieľom práce je monitorovať ponuku CFD a binárnych opcií pre masový retailový trh, ako aj posilňovať jednotné prístupy dohľadu v tejto oblasti v rámci Únie. Orgán ESMA takisto podporoval konvergenciu dohľadu v Únii vo vzťahu k ponuke CFD retailovým klientom prostredníctvom vydania stanoviska (5), ako aj niekoľkých otázok a odpovedí (6) podľa článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Zároveň orgán ESMA uverejnil upozornenia (7), v ktorých upozornil na svoje obavy, pokiaľ ide o riziká vyplývajúce okrem iného z nekontrolovanej ponuky CFD a binárnych opcií pre retailových klientov. Aj keď tieto opatrenia mali určité kladné účinky (8), orgán ESMA sa domnieva, že pretrvávajú závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov.

(3) Dňa 18. januára 2018 orgán ESMA zverejnil výzvu na predloženie pripomienok ohľadom svojich potenciálnych opatrení týkajúcich sa zasahovania do produktov v súvislosti s uvádzaním na trh, distribúciou alebo predajom finančných rozdielových zmlúv a binárnych opcií retailovým klientom (9) (ďalej len „výzva na predloženie pripomienok“). Výzva na predloženie pripomienok sa skončila 5. februára 2018. Orgánu ESMA bolo doručených takmer 18 500 (10) odpovedí. Spomedzi týchto odpovedí bolo 82 odpovedí od poskytovateľov, asociácií, búrz cenných papierov a maklérov pôsobiacich v činnostiach spojených s finančnými rozdielovými zmluvami a/alebo binárnymi opciami, desať od zástupcov spotrebiteľov a ostatné doručené odpovede boli od jednotlivcov. Veľká väčšina odpovedí pochádzala od jednotlivcov a postúpili ich poskytovatelia CFD a/alebo binárnych opcií. Výzva na predloženie pripomienok preukázala všeobecnú obavu prvej kategórie respondentov, najmä poskytovateľov produktov, že navrhované opatrenie by mohlo mať nepriaznivý vplyv na ich podnikanie (najmä v podobe súvisiaceho poklesu ich príjmov) a že by mohli vzniknúť náklady v súvislosti s jeho uvedením do praxe. Okrem toho veľký počet individuálnych respondentov vyjadril obavy najmä v súvislosti s tým, že navrhované obmedzenia pákových efektov sú príliš nízke.

(4) Orgán ESMA náležite zohľadnil tieto obavy. Po ich porovnaní s identifikovanou závažnou obavou týkajúcou sa ochrany investorov, ktorá sa potvrdila aj v odpovediach zástupcov spotrebiteľov a jednotlivcov podporujúcich navrhované opatrenia a vyzývajúcich na prísnejšie opatrenia, považuje orgán ESMA za nevyhnutné dočasne obmedziť uvádzanie na trh, distribúciu a predaj finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom v súlade s článkom 40 nariadenia (EÚ) č. 600/2014.

(5) Opatrenie uložené podľa článku 40 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 musí byť preskúmané vo vhodných intervaloch a najmenej každé tri mesiace. Pri preskúmaní tohto opatrenia bude orgán ESMA riešiť všetky vyhýbavé praktiky, ktoré sa môžu objaviť. Ak sa opatrenie po troch mesiacoch neobnoví, zanikne.

(6) V záujme predídenia pochybnostiam majú pojmy používané v tomto rozhodnutí rovnaký význam ako v smernici 2014/65/EÚ (11) a nariadení (EÚ) č. 600/2014 vrátane vymedzenia pojmu deriváty.

(7) Dočasné obmedzenie orgánom ESMA spĺňa podmienky stanovené v článku 40 nariadenia (EÚ) č. 600/2004 z dôvodov uvedených ďalej.

2. OPIS RETAILOVÉHO TRHU S FINANČNÝMI ROZDIELOVÝMI ZMLUVAMI A EXISTENCIA ZÁVAŽNEJ OBAVY TÝKAJÚCEJ SA OCHRANY INVESTOROV [ČLÁNOK 40 ODS. 2 PÍSM. a) NARIADENIA EÚ č. 600/2014]

(8) Toto rozhodnutie sa vzťahuje na finančné rozdielové zmluvy, ktoré sú zmluvami o derivátoch vyrovnávaných v hotovosti, cieľom ktorých je poskytnúť držiteľovi dlhú či krátku expozíciu voči výkyvom v cene, úrovni alebo hodnote podkladového aktíva. Medzi tieto finančné rozdielové zmluvy patria aj produkty zahŕňajúce rolovacie menové transakcie bez dodávky (rolling spot forex) a stávky na finančné rozpätie. Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na opcie, futures, swapy a dohody o forwardovej úrokovej miere.

(9) Niektorí respondenti, ktorí reagovali na výzvu na predloženie pripomienok, požiadali o ďalšie objasnenie rozsahu pôsobnosti opatrenia. Niektorí z týchto respondentov navrhli, aby sa vo vymedzení finančných rozdielových zmlúv orgánu ESMA vo výzve na predloženie pripomienok sekuritizované deriváty výslovne vyňali z rozsahu pôsobnosti opatrenia, pričom iní poukazovali na podobnosti medzi CFD a inými investičnými produktmi a žiadali o uplatňovanie rovnakých opatrení.

(10) Orgán ESMA potvrdzuje, že toto rozhodnutie sa týka len CFD. Toto rozhodnutie sa netýka warantov a pákových certifikátov (turbo certificates). Orgán ESMA uznáva, že medzi CFD, warantmi a pákovými certifikátmi existujú podobnosti, tieto produkty sa však vo viacerých aspektoch líšia. Orgán ESMA bude dôsledne sledovať výskyt podobných negatívnych dôsledkov pre retailových klientov na celoeurópskom základe a podľa potreby bude konať. Sekuritizované deriváty, ktoré sú finančnými rozdielovými zmluvami, nie sú z vymedzenia finančných rozdielových zmlúv výslovne vyňaté. Hoci orgán ESMA nemá v tejto fáze informácie o sekuritizovaných finančných rozdielových zmluvách, produkt, do ktorého je cenný papier zabalený a obchodovateľnosť na obchodnom mieste nemenia kľúčové charakteristiky rozdielových zmlúv. Ak by sa obchodovanie s takýmito produktmi spustilo, toto rozhodnutie by sa ich týkalo.

(11) Finančné rozdielové zmluvy, v ktorých sa ponúka expozícia s pákovým efektom voči cene, úrovni alebo hodnote zmien v triedach podkladových aktív, existujú ako špekulatívne krátkodobé investičné produkty poskytované špecifickej klientskej základni v niektorých jurisdikciách už niekoľko rokov. V posledných rokoch však veľký počet príslušných orgánov vyjadruje obavy z rozširujúcej sa distribúcie CFD na masovom retailovom trhu napriek tomu, že tieto produkty sú pre prevažnú väčšinu retailových klientov zložité a nevhodné. Orgán ESMA zaznamenal na základe informácií poskytnutých viacerými príslušnými orgánmi zvýšenie úrovne pákového efektu, ktorý sa ponúka v rámci týchto produktov retailovým klientom, ako aj nárast úrovní strát klientov v dôsledku investícií do týchto produktov (12). Tieto obavy silnejú v dôsledku často agresívnych marketingových postupov a nevhodných praktík na strane poskytovateľov, ktorí CFD uvádzajú na trh, distribuujú alebo predávajú. Medzi takéto techniky patrí ponuka platieb, peňažné alebo nepeňažné výhody alebo nedostatočné informovanie o rizikách.

(12) Tieto obavy sa premenili na skutočnosť vo viacerých jurisdikciách, pričom podľa informácií poskytnutých príslušnými orgánmi väčšina retailových klientov v týchto jurisdikciách zväčša prichádza o peniaze (13). Niektoré príslušné orgány prijali v tejto oblasti opatrenia s cieľom vyriešenia týchto obáv (14). Vzhľadom na cezhraničnú povahu týchto činností, okrem iného, je však dočasné obmedzenie orgánom ESMA najvhodnejším a najefektívnejším nástrojom na vyriešenie závažných obáv týkajúcich sa ochrany investorov a na zabezpečenie spoločnej minimálnej úrovne ochrany investorov v celej Únii v súlade s podmienkami uvedenými v článku 40 nariadenia (EÚ) č. 600/2014.

(13) Podmienkou uvedenou v článku 40 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 600/2014 okrem iného je, že musí existovať závažná obava týkajúca sa ochrany investorov. Pri určovaní toho, či existuje závažná obava týkajúca sa ochrany investorov, orgán ESMA posúdil relevantnosť kritérií a faktorov uvedených v článku 19 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/567. Po zohľadnení relevantných kritérií a faktorov orgán ESMA dospel k záveru, že existuje závažná obava týkajúca sa ochrany investorov z ďalej uvedených dôvodov.

2.1. Stupeň zložitosti a transparentnosti finančných rozdielových zmlúv

(14) CFD sú zložité produkty (15), ktoré sa zvyčajne nepredávajú na obchodnom mieste. Stanovovanie cien, podmienky obchodovania a vyrovnanie týchto produktov nie je štandardizované, čo negatívne ovplyvňuje schopnosť retailových klientov pochopiť podmienky produktu. Poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv okrem toho často vyžadujú od klientov, aby potvrdili, že sú si vedomí skutočnosti, že referenčné ceny, ktoré sa používajú na určenie hodnoty CFD, sa môžu odlišovať od ceny dostupnej na príslušnom trhu, kde sa obchoduje s podkladovým aktívom, čo sťažuje retailovým klientom kontrolu a overenie presnosti cien, ktoré im dal poskytovateľ.

(15) Náklady a poplatky uplatniteľné na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami sú pre retailových klientov zložité a netransparentné. Konkrétne je často pre retailových klientov ťažké pochopiť a posúdiť očakávanú výkonnosť CFD aj pre zložitosť vyplývajúcu z vplyvu transakčných poplatkov na jej výkonnosť. Transakčné poplatky pri CFD sa bežne uplatňujú na úplnú pomyselnú hodnotu (notional value) obchodu a investorom v dôsledku toho vznikajú vyššie transakčné poplatky vzhľadom na výšku prostriedkov, ktoré investovali s vysokou úrovňou pákového efektu. Transakčné poplatky sa zvyčajne odčítavajú z počiatočnej marže, ktorú klient vloží, a vysoký pákový efekt môže viesť k situácii, kedy klient pri otvorení CFD zaznamená značnú stratu na obchodnom účte v dôsledku uplatnenia vysokých transakčných poplatkov. Keďže transakčné poplatky pri vyššom pákovom efekte pohltia väčšiu časť počiatočnej marže klienta, klienti budú musieť zarobiť viac na samotnom obchode, aby dosiahli zisk. Týmto sa znižujú šance klienta dosiahnuť zisk po odčítaní transakčných poplatkov, a klienti sú tak vystavení vyššiemu riziku straty.

(16) Okrem transakčných poplatkov sa môžu uplatňovať rozpätia a rôzne iné náklady na financovanie a poplatky (16). Patria medzi ne provízie (všeobecná provízia, provízia za každý obchod alebo provízia pri otvorení a zatvorení účtu finančnej rozdielovej zmluvy) a/alebo poplatky za vedenie účtu. Finančné poplatky sa zvyčajne uplatňujú aj na ponechanie finančnej rozdielovej zmluvy otvorenej, napríklad denné (v čase obchodovania) a nočné (v čase medzi skončením a začatím obchodovania) poplatky, k čomu môže byť účtovaná prirážka. Počet a zložitosť rôznych nákladov a poplatkov a ich vplyv na výkonnosť obchodovania klienta prispievajú k nedostatočnej transparentnosti týkajúcej sa finančnej rozdielových zmlúv, čo znemožňuje retailovým klientom prijať informované investičné rozhodnutie.

(17) Ďalšia zložitosť vzniká aj z využívania pokynov na obmedzenie strát (stop-loss order). Na základe tejto vlastnosti produktu môžu retailoví klienti nadobudnúť klamlivý dojem, že pokyn na obmedzenie strát zaručuje realizáciu pri cene, ktorú oni stanovili (úroveň, na ktorú je stanovený pokyn na obmedzenie strát). Pokyny na obmedzenie strát však nezaručujú úroveň ochrany, ale zabezpečujú vydanie „trhového pokynu“, keď finančná rozdielová zmluva dosiahne cenu stanovenú klientom. Podobne aj cena, ktorú klient dostane (vykonávacia cena – execution price), môže byť odlišná ako nastavená cena, pri ktorej sa má vydať pokyn na obmedzenie strát (17). Zatiaľ čo pokyny na obmedzenie strát sa nevzťahujú len na finančné rozdielové zmluvy, pákový efekt zvyšuje citlivosť marže investora na pohyby ceny podkladového aktíva, čím sa zvyšuje riziko náhlych strát, čo znamená, že tradičné riadenie obchodov, ako sú pokyny na obmedzenie strát, nie sú dostatočné na zvládnutie obáv týkajúcich sa ochrany investorov.

(18) Ďalšia významná zložitosť spojená s finančnými rozdielovými zmluvami spočíva v príslušnom podkladovom trhu. Napríklad pri devízovom obchodovaní klienti špekulujú v súvislosti s jednou menou voči druhej. Ak žiadna z týchto mien nie je menou, ktorú klient použil na otvorenie pozície finančnej rozdielovej zmluvy, návratnosť, ktorú klient získa, bude závisieť od opatrení, ktoré klient prijme na posúdenie pohybov týchto troch mien. To znamená, že na úspešné zvládnutie zložitosti takéhoto obchodovania s menami sa vyžaduje vysoká úroveň vedomostí týkajúcich sa dotknutých mien. Retailoví klienti takéto vedomosti bežne nemajú.

(19) CFD, ktorých podkladovými aktívami sú kryptomeny, vyvolávajú veľké osobitné obavy. Kryptomeny sú relatívne nezrelou triedou aktív, ktorá pre investorov predstavuje významné riziká. Orgán ESMA spolu s inými regulátormi opakovane upozorňujú na (18) riziká spojené s investovaním do kryptomien. V prípade finančných rozdielových zmlúv o kryptomenách sú tieto obavy stále aktuálne. Je to spôsobené tým, že retailoví klienti zvyčajne nerozumejú rizikám spojeným so špekulatívnym obchodovaním s extrémne volatilnou a relatívne nezrelou triedou aktív, ktoré ešte zvyšuje obchodovanie na maržu, pri ktorom sa vyžaduje, aby klient zareagoval vo veľmi krátkom časovom období. Vzhľadom na osobitné charakteristiky kryptomien ako triedy aktív sa budú opatrenia v tomto rozhodnutí dôsledne monitorovať a v prípade potreby preskúmavať.

(20) Vysoká úroveň zložitosti, nízky stupeň transparentnosti, povaha rizík a typ podkladových aktív potvrdzujú, že v súvislosti s týmito finančnými rozdielovými zmluvami existujú značné obavy týkajúce sa ochrany investorov.

2.2. Konkrétne vlastnosti a zložky finančných rozdielových zmlúv

(21) Hlavnou vlastnosťou finančných rozdielových zmlúv je ich schopnosť fungovať na pákovom efekte. Vo všeobecnosti platí, že hoci pákový efekt môže zvýšiť možné zisky pre klientov, rovnako môže aj zvýšiť možné straty. Podľa príslušných orgánov sa úrovne pákových efektov uplatňovaných na finančné rozdielové zmluvy v Únii pohybujú od 3: 1 do 500: 1 (19). Pokiaľ ide o retailových klientov, z dôvodov uvedených ďalej môže uplatňovanie pákového efektu znamenať väčšiu pravdepodobnosť vyššej straty ako pravdepodobnosť vyššieho zisku.

(22) Pákový efekt ovplyvňuje výkonnosť investície tým, že zvyšuje vplyv transakčných poplatkov účtovaných retailovým klientom (20).

(23) Ďalšie riziko v súvislosti s obchodovaním s produktmi využívajúcimi pákový efekt je spojené s interakciou vysokého pákového efektu a praktiky automatického uzavretia pri určitej marži. V súlade s bežne platnými zmluvnými podmienkami majú poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv právomoc uzavrieť účet klienta, keď čistá hodnota prostriedkov klienta dosiahne určený percentuálny podiel počiatočnej marže, ktorú klient musí zaplatiť na účely otvorenia pozícií rozdielovej zmluvy (21).

(24) Interakcia medzi vysokým pákovým efektom a automatickým uzavretím pri určitej marži spočíva v tom, že sa zvyšuje pravdepodobnosť, že poskytovateľ CFD automaticky uzavrie pozíciu klienta v krátkom časovom horizonte alebo že klient bude musieť vložiť dodatočnú maržu s cieľom zachrániť stratovú pozíciu. Vysoký pákový efekt zvyšuje pravdepodobnosť, že klient bude mať nedostatočnú maržu na podporu svojej otvorenej CFD, nakoľko sa pozície klienta stanú citlivejšími na fluktuácie v cene podkladových aktív, čo je pre klienta nevýhodou.

(25) Orgán ESMA poznamenáva, že trhový postup uzavretia pri určitej marži zaviedli podľa všetkého poskytovatelia CFD hlavne s cieľom umožniť im ľahšie riadiť expozície klientov a kreditné riziko poskytovateľa uzavretím pozície klienta predtým ako sa klient dostane na úroveň zdrojov nedostatočných na krytie jeho súčasnej expozície. Automatické uzavretie pri určitej marži poskytuje istú ochranu aj klientom, keďže zmenšuje, avšak neodstraňuje, riziko, že klient (obzvlášť pri vysokej úrovni pákového efektu) príde o všetko alebo o viac, ako bola jeho počiatočná marža.

(26) Niektoré príslušné orgány oznámili orgánu ESMA (22), že úroveň, pri ktorej sa uplatňuje automatické uzavretie pri určitej marži, nie je medzi poskytovateľmi CFD jednotná (23). Poskytovatelia CFD, ktorí zvyčajne obchodujú s využitím pokynov viažucich sa na menšie hodnoty a zvyčajne vystupujú ako priama protistrana v obchode s klientom, určili pravidlo uzavretia pri určitej marži medzi 0 až 30 % počiatočnej požadovanej marže. Tým, že pohlcuje prostriedky klienta až k 0, poskytovateľ vystavuje klienta zvýšenému riziku strát, ktoré môžu byť vyššie ako jeho investícia. Niektoré príslušné orgány zároveň pozorujú, že je štandardným trhovým postupom uplatňovať uzavretie jednotlivých účtov pri určitej marži (24). To znamená, že minimálne maržové požiadavky sa uplatňujú na základe kombinovanej marže vyžadovanej pre všetky otvorené pozície klienta spojené s účtom finančnej rozdielovej zmluvy vrátane pozícií v rámci odlišných tried aktív. To umožňuje kompenzáciu stratových pozícií v rámci účtu klienta ziskovými pozíciami.

(27) Súvisiace riziko pákového efektu spočíva v tom, že klienta vystavuje riziku, že jeho straty prevýšia investície. Toto je kľúčové riziko, ktorému retailoví klienti pravdepodobne nerozumejú ani napriek písomným upozorneniam. Marža, ktorú klient vloží, slúži ako zábezpeka na podporu pozície klienta. Ak sa napríklad cena podkladového aktíva posunie oproti pozícii klienta nad počiatočnú vloženú maržu (25), klient môže byť zodpovedný za straty, ktoré prevyšujú prostriedky na jeho účte na obchodovanie s CFD aj po uzavretí všetkých svojich ostatných otvorených finančných rozdielových zmlúv. Niektoré príslušné orgány oznámili orgánu ESMA, že množstvo retailových klientov zaznamenalo značné finančné straty pri zrušení naviazanosti švajčiarskeho franku v januári 2015 (26). Mnohí retailoví klienti nevedeli o tom, že môžu prísť o viac peňazí, ako investovali (27).

(28) Obchodovanie pri vysokých úrovniach pákového efektu zvyšuje účinok „prepadu“ počas období značnej trhovej volatility (ako bol bleskový prepad britskej libry alebo zrušenie pevného naviazania švajčiarskeho franku na euro). Prepad nastáva pri náhlom pohybe ceny podkladového aktíva. Prepad sa neobmedzuje len na finančné rozdielové zmluvy, riziká spojené s takýmito udalosťami sa však zvyšujú vysokým pákovým efektom. Ak dochádza k prepadu, klient, ktorý stojí na stratovej strane, môže byť neschopný zatvoriť otvorenú finančnú rozdielovú zmluvu pri svojej uprednostňovanej cene, čo môže viesť k značným stratám na strane klienta (28), keď sa obchoduje pri vysokom pákovom efekte. Pri prudkom posilnení švajčiarskeho franku, ku ktorému došlo v roku 2015, stratili napríklad retailoví klienti omnoho viac ako investovali (29).

(29) Vysoká úroveň pákového efektu, ktorý sa často ponúka retailovým klientom, volatilita určitých podkladových aktív, spolu s uplatňovaním transakčných poplatkov, ktoré negatívne vplývajú na výkonnosť investície, môžu viesť k rýchlym zmenám investičnej pozície klienta. Následkom toho musí klient prijímať rýchle opatrenia na riadenie expozície voči rizikám vložením dodatočnej marže, aby sa zabránilo automatickému uzavretiu pozície. V takýchto prípadoch môže vysoká úroveň pákového efektu viesť k vysokým stratám pre retailových klientov počas krátkeho časového obdobia a k zvýšeniu rizika, že klienti prídu o viac prostriedkov, ako zaplatili na účely obchodovania s finančnými rozdielovými zmluvami.

(30) Na základe uvedených faktorov sa potvrdzuje, že v súvislosti s týmito finančnými rozdielovými zmluvami existujú značné obavy týkajúce sa ochrany investorov.

2.3. Rozmer potenciálnych negatívnych dôsledkov a rozsah rozdielu medzi očakávanou návratnosťou alebo ziskom pre investorov a rizikom straty

(31) Tieto informácie, ktoré príslušné orgány poskytli orgánu ESMA, naznačujú, že počet retailových klientov, ktorí investujú do finančných rozdielových zmlúv, ako aj počet poskytovateľov, ktorí tieto produkty v Únii ponúkajú, vzrástol: i) Väčšina príslušných orgánov oznámila orgánu ESMA, že vo svojich jurisdikciách zaznamenali poskytovateľov, ktorí na základe oprávnenia ponúkajú CFD retailovým klientom (30). Takmer všetky príslušné orgány oznámili orgánu ESMA, že poskytovatelia CFD, ktorí majú povolenie v inom členskom štáte, ponúkajú CFD v ich jurisdikcii na základe pasového oznámenia (passporting) (31). Niektoré príslušné orgány takisto uviedli, že poskytovatelia CFD využívajú pobočky alebo viazaných investičných agentov s povolením, aby mohli prevádzkovať činnosť v inej jurisdikcii na základe pasového oznámenia (32). ii) Príslušný orgán Cypru Cyperská komisia pre cenné papiere a burzy (CY-CySEC) a príslušný orgán Spojeného kráľovstva Financial Conduct Authority (UK-FCA) oznámili zvýšenie počtu poskytovateľov CFD špecializujúcich sa na cezhraničný predaj týchto produktov retailovým klientom v rokoch 2016 až 2017 zo 103 na 138 na Cypre a zo 117 na 143 v Spojenom kráľovstve. iii) Orgán UK-FCA takisto zaznamenal zvýšenie počtu žiadostí o udelenie oprávnenia investičným spoločnostiam ponúkajúcim finančné rozdielové zmluvy. Novšie trhy, ako sú Grécko, Maďarsko, Portugalsko a Slovensko, takisto zaznamenali zvýšené množstvo žiadostí o oprávnenie pre investičné spoločnosti ponúkajúce CFD (33).

(32) Počty aktívnych klientov vo vzťahu k týmto produktom sú premenlivé v dôsledku relatívne krátkej životnosti klientskych účtov s CFD a cezhraničnej povahy činností. Na základe údajov, ktoré orgán ESMA získal od viacerých príslušných orgánov (34), orgán ESMA odhaduje, že počet obchodných účtov retailových klientov od poskytovateľov CFD a binárnych opcií so sídlom v EHP sa zvýšil z 1,5 milióna v roku 2015 (35) na približne 2,2 milióna v roku 2017 (36).

(33) Údaje týkajúce sa sťažností retailových klientov poukazujú aj na pretrvávajúce obavy týkajúce sa spotrebiteľov v tejto oblasti (37).

(34) Príslušné orgány (38) oznámili orgánu ESMA obavu, že vzhľadom na to, že na niektorých národných trhoch dochádza v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami k obmedzeniam (napríklad v Belgicku (39) a vo Francúzsku (40)), poskytovatelia CFD budú hľadať klientov v iných členských štátoch.

(35) Na základe osobitných štúdií o investičných výsledkoch v prípade retailových klientov investujúcich do finančných rozdielových zmlúv, ktoré vypracovali nasledujúce príslušné orgány, sa ukazuje, že väčšina retailových klientov v daných členských štátoch, ktorí investujú do týchto produktov, prichádza pri obchodovaní o peniaze: i) Orgán CY-CySEC uskutočnil analýzu vzorky účtov retailových klientov (približne 290 000 retailových účtov) 18 najväčších poskytovateľov CFD za obdobie od 1. januára 2017 do 31. augusta 2017. Zistilo sa, že v tomto konkrétnom období bolo v priemere 76 % účtov klientov celkovo stratových a približne 24 % ziskových. Priemerná strata na účet predstavovala približne 1 600 EUR; ii) Príslušný orgán Španielska Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) zistil, že približne 82 % retailových klientov (41) celkovo prišlo o peniaze počas obdobia 21 mesiacov medzi začiatkom roka 2015 a koncom roka 2016. Priemerná strata na klienta predstavovala 4 700 EUR (42); iii) Príslušný orgán Francúzska Autorité des marchés financiers (FR-AMF) zistil, že viac ako 89 % retailových klientov celkovo prišlo o peniaze počas 4-ročného obdobia medzi rokmi 2009 a 2013, pričom priemerná strata na klienta predstavovala 10 887 EUR (43). Okrem toho na základe údajov, ktoré poskytol orgán FR-AMF z úradu ombudsmana, sa ukázalo, že priemerná ročná strata sťažovateľov v súvislosti s finančnými rozdielovými zmluvami sa v roku 2016 vyšplhala na 15 207 EUR. Okrem toho ombudsman uviedol, že osobitne v rokoch 2016 a 2017 sa praktiky regulovaných poskytovateľov stali agresívnejšími a boli viac zamerané na investorov, v prípade ktorých bola vyššia pravdepodobnosť, že investujú viac prostriedkov. Viaceré sťažnosti týkajúce sa prípadov obťažovania a manipulácie podali sťažovatelia s veľkými úsporami. Tieto tvrdenia podľa všetkého podporujú údaje týkajúce sa mediácií pred francúzskym ombudsmanom z roku 2016, pričom priemerná vymožená suma sa zvýšila na 11 938 EUR a polovica všetkých prípadov sa týkala sumy nad 5 000 EUR. Straty, ktoré utrpeli niektorí investori, presiahli 90 000 EUR a kumulatívne straty v prípadoch, ktoré sa riešili vo veci samej, čiže so zahrnutím oprávnených spoločností, presiahli 1 milión EUR. Orgán FR-AMF takisto zistil, že retailoví investori, ktorí obchodujú najviac (pokiaľ ide o počet obchodov, priemernú výšku obchodu alebo kumulatívny objem), prichádzajú o najviac prostriedkov. To isté platí v prípade tých, ktorí v obchodovaní pokračujú ďalej, čo naznačuje, že tu neexistuje krivka učenia. iv) Príslušný orgán Chorvátska Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga („HR-HANFA“) vypracoval štúdiu zameranú na stratu na klienta v prípade jednej chorvátskej investičnej spoločnosti, ktorá svojim klientom ponúka CFD. V štúdii sa posúdili straty a zisky 267 retailových klientov v období obchodovania od januára do septembra 2016. Orgán HR-HANFA zistil, že celkové straty klientov v danom období dosiahli približne 1 017 900 EUR, pričom celkové zisky klientov predstavovali 420 000 EUR. v) Príslušný orgán Írska Central Bank of Ireland (IE-CBI) v roku 2015 vykonal tematické preskúmanie, z ktorého vyplynulo, že 75 % retailových klientov obchodujúcich s finančnými rozdielovými zmluvami v rokoch 2013 a 2014, utrpelo straty v priemernej výške 6 900 EUR na klienta. V následnom preskúmaní vzorky najväčších poskytovateľov CFD v Írsku sa zistilo, že počas dvojročného obdobia medzi rokmi 2015 a 2016 až 74 % retailových klientov zaznamenalo priemernú stratu vo výške 2 700 EUR (44). vi) Na základe práce, ktorú vykonal príslušný orgán Talianska Commisione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB) v roku 2016, sa zistilo, že medzi rokmi 2014 a 2015 prišlo o peniaze investovaním do CFD 78 % talianskych retailových klientov jedného poskytovateľa finančných rozdielových zmlúv a 75 % prišlo o peniaze investovaním do produktov rolling spot forex, pričom priemerná strata predstavovala 2 800 EUR. Ďalej sa zistilo, že existuje pozitívna korelácia medzi počtom obchodov, ktoré uskutočnili retailoví klienti, a výškou straty, ktorú utrpeli. V následnom prieskume uskutočnenom orgánom IT-CONSOB v marci 2017 medzi piatimi talianskymi pobočkami poskytovateľov CFD, sa zistilo, že v roku 2016 až 83 % retailových klientov utrpelo straty, pričom priemerná strata na klienta predstavovala 7 000 EUR. vii) Príslušný orgán Poľska Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF) v 1. štvrťroku 2017 vypracoval štúdiu (45) na základe údajov, ktoré poskytlo 10 investičných spoločností ponúkajúcich CFD (na základe 130 399 účtov klientov, z ktorých 38 691 bolo aktívnych) a dospel k záveru, že 79,28 % klientov v roku 2016 prišlo o peniaze. Priemerná strata na klienta predstavovala 10 060 PLN. Okrem toho sa v podobnej štúdii, ktorú vypracoval orgán PL-KNF v 1. štvrťroku 2018 na základe údajov, ktoré poskytlo sedem investičným spoločností poskytujúcich CFD v Poľsku v roku 2017 (177 833 účtov klientov, z ktorých 40 209 bolo aktívnych), ukázalo, že v roku 2017 prišlo o peniaze 79,69 % klientov. Priemerná strata na klienta v roku 2017 predstavovala 12 156 PLN. Percentuálny podiel aktívnych klientov (46), ktorí prišli o peniaze, dosiahol 81 % (2012), 81 % (2013), 80 % (2014), 82 % (2015), 79 % (2016) a 80 % (2017). viii) V štúdii, ktorú vypracoval príslušný orgán Luxemburska Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU-CSSF) v septembri 2017, sa uvádza, že v prípade dvoch poskytovateľov poskytujúcich CFD, ktorým udelil oprávnenie orgán LU-CSSF, dosiahli priemerné straty na retailového klienta 4 500 EUR a približne 1 700 EUR. ix) Na základe analýzy, ktorú vypracoval orgán UK-FCA v roku 2014 na vzorke účtov retailových klientov bez poradenstva od 8 poskytovateľov CFD, sa ukázalo, že 82 % klientov prišlo pri týchto produktoch o peniaze, pričom priemerná ročná strata na retailového klienta predstavovala 2 200 GBP. Z informácií, ktoré pochádzajú z konzultačného postupu realizovaného orgánom UK-FCA v decembri 2016, sa zistilo, že existuje korelácia medzi vysokými úrovňami pákového efektu a zvýšenou pravdepodobnosťou a objemom strát (47). Na základe ďalšej štúdie vypracovanej orgánom UK-FCA v rokoch 2016 a 2017 a týkajúcej sa poradenských a diskrečných služieb poskytovaných v súvislosti s CFD počas obdobia 12 mesiacov, sa zistili ďalšie dôkazy svedčiace o zlých výsledkoch na strane retailových klientov. V preskúmaní sa zistilo, že v rámci celkového počtu firiem ponúkajúcich CFD s poradenskými a diskrečnými službami prišlo o peniaze 76 % retailových klientov, pričom priemerná strata predstavovala 9 000 GBP. Aj pri zohľadnení retailových klientov, ktorí zaznamenali zisk, predstavovala strata priemerného retailového klienta, ktorý investoval v rámci účtu s poradenstvom alebo diskrečným riadením, približne 4 100 GBP (48). x) Príslušný orgán Portugalska Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) zistil, že pri pomyselnej hodnote pozícií investorov v objeme 44 700 miliónov EUR v roku 2016 a 44 200 miliónov EUR v roku 2017 predstavovala príslušná strata retailových klientov 66,8 milióna EUR v roku 2016 a 47,7 milióna EUR v roku 2017.

(36) Okrem toho, príslušný orgán Nórska Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) vypracoval štúdiu týkajúcu sa výsledkov obchodovania šiestich poskytovateľov CFD v roku 2016. Štúdia sa zamerala približne na 1 000 retailových klientov (49) obchodujúcich s finančnými rozdielovými zmluvami počas jedného až dvoch rokov so začiatkom v januári 2014 a koncom medzi decembrom 2014 a decembrom 2015 (priemerné obdobie obchodovania v dĺžke 1,5 roka). Výsledky ukázali, že 82 % týchto klientov prišlo o peniaze, pričom priemerná strata na klienta predstavovala 29 000 EUR. Priemerná výška transakčných poplatkov predstavovala 37 % kapitálu klienta (v dôsledku vysokého pákového efektu a častého obchodovania) (50).

(37) Tento stabilný vzorec priemerných strát v prípade retailových klientov obchodujúcich s finančnými rozdielovými zmluvami v priebehu rokov v rôznych krajinách sa objavuje napriek tomu, že retailoví klienti zaznamenávali vo viacerých dotknutých rokoch výnosnosť z iných finančných produktov. Ako sa uvádza v štúdii AMF, na ktorú sa odkazuje v odôvodnení 35 bode iii), napríklad percentuálny podiel retailových klientov, ktorí prišli o peniaze v každom roku medzi rokmi 2009 a 2013, je pozoruhodne stabilný napriek rozličnej ročnej výnosnosti akciových trhov a indexov naviazaných na komodity v tom istom období (51). Pretrvávajúci vzorec strát v prípade retailových klientov investujúcich do finančných rozdielových zmlúv poukazuje na to, že ide o štrukturálny prvok profilu návratnosti, na rozdiel od pozitívnej historickej návratnosti (dlhodobých) investícií do iných finančných produktov, ako sú akciové investičné fondy.

(38) Tieto štúdie poskytujú realistický obraz o značných obavách o ochranu investorov, ktoré vyvoláva ponuka týchto finančných rozdielových zmlúv pre retailových klientov.

2.4. Typ zapojených klientov

(39) Finančné rozdielové zmluvy sa uvádzajú na trh, distribuujú a predávajú retailovým aj profesionálnym klientom. Retailoví klienti (na rozdiel od profesionálnych) však za bežných okolností nemajú skúsenosti, vedomosti ani odborné znalosti na to, aby mohli prijať investičné rozhodnutia, v ktorých primerane posúdia riziká súvisiace so zložitosťou CFD, ktoré sa týmto rozhodnutím obmedzujú.

(40) Na základe štúdie vypracovanej v jednom členskom štáte sa dokonca zistilo, že najvyššie maximálne úrovne pákového efektu sa ponúkali retailovým klientom, zatiaľ čo profesionálnym klientom a oprávneným protistranám sa ponúkali nižšie maximálne úrovne pákového efektu (52). Dôkazy o stratovosti účtov retailových klientov opísané v tomto rozhodnutí, ktoré orgán ESMA zaznamenal, jednoznačne poukazujú na existenciu značných obáv týkajúcich sa ochrany investorov, pokiaľ ide o neobmedzené uvádzanie na trh, distribúciu a predaj CFD tejto kategórii klientov.

2.5. Uvádzanie na trh a distribúcia v súvislosti s finančnými rozdielovými zmluvami

(41) Aj keď sú finančné rozdielové zmluvy zložité produkty, najbežnejšie sa retailovým klientom ponúkajú cez platformy elektronického obchodovania bez poskytovania investičného poradenstva či riadenia portfólia. V takých prípadoch sa podľa článku 25 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ vyžaduje posúdenie primeranosti (53). Toto posúdenie však poskytovateľom CFD ani ich klientom či potenciálnym klientom nezabraňuje uskutočniť transakciu na základe jednoduchého upozornenia klienta. Toto môže nastať, ak klient neposkytol žiadne alebo poskytol nedostatočné informácie poskytovateľovi o svojich znalostiach a skúsenostiach v investičnej oblasti relevantnej pre konkrétny typ produktu, ako aj vtedy, ak poskytovateľ dospel k záveru, že produkt nie je primeraný pre klienta. Týmto sa retailovým klientom umožňuje prístup k produktom, ako sú finančné rozdielové zmluvy, ktoré by sa na základe svojich vlastností nemali týmto klientom distribuovať (54).

(42) Orgán UK-FCA zaznamenal opakované pochybenia v prístupe poskytovateľov finančných rozdielových zmlúv, pokiaľ ide o vykonanie úplného posúdenia primeranosti vrátane nedostatkov v samotnom posúdení, nedostatočné upozornenie na riziká v prípade klientov, ktorí neprešli posúdením primeranosti, a nedostatky týkajúce sa zavedenia postupu na posúdenie toho, či by sa malo umožniť klientom, ktorí neprejdú posúdením primeranosti, ale napriek tomu majú záujem obchodovať s finančnými rozdielovými zmluvami, uskutočňovať transakcie s finančnými rozdielovými zmluvami (55). Keď sa orgán UK-FCA koncom roka 2016 k tejto otázke vrátil, zistil, že významný počet spoločností tieto nedostatky na základe spätnej väzby, ktorú im orgán predtým poskytol, nevyriešil (56).

(43) Okrem toho príslušné orgány vyjadrili obavy o dodržiavanie povinností poskytovateľov finančných rozdielových zmlúv v súvislosti s poskytovaním jasných, prehľadných a nezavádzajúcich informácií alebo s konaním v najlepšom záujme klientov (57). Príslušné orgány takisto vyjadrili obavy o dostatočné vykonávanie testov (58) primeranosti v praxi a dostatočné upozorňovanie klientov, ktorí neprešli testom primeranosti (59). Príklady týchto zlých praktík sa opisujú v otázkach a odpovediach orgánu ESMA, ktoré boli pripravené v reakcii na ne, a týkajú sa poskytovania finančných rozdielových zmlúv a iných špekulatívnych finančných produktov retailovým klientom podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (60).

(44) Príslušné orgány zaznamenali v tomto sektore finančného trhu aj agresívne marketingové praktiky a zavádzajúce marketingové informácie (61). Medzi takéto praktiky patrí napríklad využívanie dojednaní o sponzorstve alebo pridruženia k veľkým športovým klubom, ktoré podporovaním všeobecnej informovanosti o obchodnej značke vzbudzujú zavádzajúci dojem, že zložité a špekulatívne produkty, ako sú finančné rozdielové zmluvy, sú vhodné pre retailový hromadný trh. Okrem toho sa týkajú aj používania zavádzajúcich vyhlásení, ako napríklad „Obchodovanie nikdy nebolo také jednoduché“, „Začnite svoju kariéru obchodníka práve teraz“, „Zarobte 13 000 GBP za 24 hodín! Neváhajte!“ (62).

(45) V súvislosti s prípravou otázok a odpovedí týkajúcich sa finančných rozdielových zmlúv oznámili niektoré príslušné orgány orgánu ESMA, že poskytovatelia CFD často neposkytujú dostatočné informácie o rizikách spojených s týmito produktmi (63). Konkrétne niektoré príslušné orgány (64) zistili, že poskytovatelia CFD nedostatočne opísali potenciál rýchlych strát, ktoré môžu prevýšiť aj objem investovaných prostriedkov.

(46) V tejto súvislosti niektoré príslušné orgány vyjadrili obavy týkajúce sa neserióznej povahy obchodných modelov niektorých poskytovateľov CFD (65). Priemerná životnosť klientskeho účtu môže byť pomerne krátka, čo môže vyvíjať určitý tlak na poskytovateľov, aby udržiavali stabilný prílev nových klientov, a to by mohlo stimulovať poskytovateľov k využívaniu agresívnych marketingových a predajných techník, ktoré nie sú v najlepšom záujme retailového klienta.

(47) Spoločnou črtou marketingových a predajných techník, ktoré sa využívajú v sektore finančných rozdielových zmlúv, je ponuka obchodných (peňažných aj nepeňažných) výhod, ako sú bonusy za získanie a motivovanie retailových klientov, aby investovali do finančných rozdielových zmlúv, ponuka darov (napríklad dovolenky, autá, elektronický tovar) vrátane inštruktáže o obchodovaní a zliav (napríklad na spready a poplatky) (66).

(48) Bonusy a iné obchodné výhody môžu slúžiť na odpútanie pozornosti od vysoko rizikovej povahy produktu. Sú zvyčajne cielené na prilákanie retailových klientov a stimulovanie obchodovania. Retailoví klienti môžu považovať tieto akcie za hlavnú vlastnosť produktu do tej miery, že môžu zlyhať pri náležitom posúdení úrovne rizík spojených s týmto produktom.

(49) Okrem toho takéto obchodné výhody ponúkané za otvorenie účtov na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami často zahŕňajú aj povinnosť klientov zaplatiť poskytovateľovi finančné prostriedky a vykonať určitý počet obchodov počas určitého časového obdobia. Vzhľadom na to, že podľa dôkazov väčšina retailových klientov prichádza pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami o peniaze, často to znamená, že klienti stratia viac peňazí pri častejšom obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami, ako by stratili, keby nedostali ponuku bonusu.

(50) V rámci činností dohľadu viacerých príslušných orgánov sa zistilo, že podmienky týkajúce sa propagačných ponúk sú často zavádzajúce a veľa klientov nie je informovaných o podmienkach prístupu k ponúkaným výhodám/bonusom. A nakoniec viacerí klienti oznámili ťažkosti pri čerpaní finančných prostriedkov, keď sa snažili využiť tieto bonusy (67).

(51) Okrem faktorov opísaných vyššie mnohé príslušné orgány (68) zaznamenávajú, že distribučné modely používané v tomto sektore trhu sa vyznačujú určitými konfliktmi záujmov (69). Tlak na udržanie prílevu nových klientov zvyšuje možnosť výskytu konfliktov záujmov. Konflikty záujmov vyplývajú a môžu vyplynúť z toho, že niektorí poskytovatelia CFD sú protistranami obchodov klientov bez zabezpečenia ich expozícií, čím stavajú svoje záujmy do priameho konfliktu so záujmami svojich klientov. V prípade týchto poskytovateľov existuje väčšie riziko a motivácia manipulovať s referenčnými cenami, používať menej transparentné referenčné ceny alebo využívať pochybné praktiky, ako je rušenie ziskových obchodov pod falošnými zámienkami. Existuje aj riziko, že poskytovatelia sa môžu pokúšať zneužiť asymetrický pokles hodnoty (napríklad postúpiť akúkoľvek stratu v dôsledku poklesu hodnoty na klienta, pričom si ponechajú akýkoľvek zisk získaný v dôsledku poklesu hodnoty). Poskytovatelia môžu naschvál oddialiť čas medzi kotáciami a zrealizovaním obchodov s finančnými rozdielovými zmluvami k ďalšiemu zneužitiu tejto praktiky. Príslušné orgány identifikovali aj praktiky, v ktorých poskytovatelia CFD uplatňujú asymetrickú alebo nekonzistentnú prirážku k základným spreadom.

(52) Uvedené marketingové a distribučné praktiky spojené s finančnými rozdielovými zmluvami potvrdzujú existenciu značných obáv týkajúcich sa ochrany investorov v súvislosti s finančnými rozdielovými zmluvami.

3. UPLATNITEĽNÉ EXISTUJÚCE REGULAČNÉ POŽIADAVKY PODĽA PRÁVA ÚNIE NERIEŠIA IDENTIFIKOVANÚ ZÁVAŽNÚ OBAVU TÝKAJÚCU SA OCHRANY INVESTOROV [ČLÁNOK 40 ODS. 2 PÍSM. b) NARIADENIA (EÚ) č. 600/2014]

(53) Ako sa vyžaduje v článku 40 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 600/2014, orgán ESMA zvážil, či sa toto ohrozenie nerieši existujúcimi regulačnými požiadavkami podľa práva Únie, ktoré sú uplatniteľné na príslušný finančný nástroj alebo činnosť. Uplatniteľné existujúce regulačné požiadavky sú stanovené v smernici 2014/65/EÚ, nariadení (EÚ) č. 600/2014 a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2014 (70). Zahŕňajú predovšetkým: i) požiadavku z článku 24 ods. 3 a 4 smernice 2014/65/EÚ (71) na poskytovanie náležitých informácií klientom; ii) požiadavky z článku 25 ods. 2 a 3 smernice 2014/65/EÚ (72) týkajúce sa vhodnosti (suitability) a primeranosti (appropriateness); iii) požiadavky z článku 27 smernice 2014/65/EÚ (73) na vykonanie pokynu najlepším spôsobom (best execution); iv) požiadavky z článku 16 ods. 3 a článku 24 ods. 2 smernice 2014/65/EÚ na riadenie produktu (product governance) a v) požiadavky z článkov 5 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1286/2014 na zverejňovanie informácií (disclosure).

(54) Niektorí poskytovatelia, makléri a asociácie výslovne uviedli vo svojich odpovediach na výzvu na predloženie pripomienok, že je potrebné, aby orgán ESMA zohľadnil účinky nových právnych predpisov pred akýmikoľvek opatreniami zasahovania do produktov, najmä nedávne zavedenie smernice MiFID II (najmä pravidlá riadenia produktov) a PRIIP.

(55) Treba poznamenať, že rozsah a obsah viacerých uplatniteľných regulačných požiadaviek podľa smernice 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sú podobné ako existujúce regulačné požiadavky podľa smernice 2004/39/ES (74). Aj keď cieľom prijatia smernice 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 600/2014 bolo zlepšiť niekoľko podstatných aspektov investičných služieb a činností na posilnenie ochrany investorov (aj prostredníctvom produktových intervenčných právomocí), zlepšenia v niekoľkých relevantných ustanoveniach neriešia konkrétne obavy opísané v tomto rozhodnutí. Z hľadiska rizík a škodlivého účinku na investora, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, zostalo teda niekoľko ustanovení v podstate nezmenených.

(56) Požiadavky na poskytovanie primeraných informácií klientom boli podrobnejšie opísané v smernici 2014/65/EÚ s významným zlepšením v oblasti zverejňovania nákladov a poplatkov, pričom investičné spoločnosti sú povinné poskytovať klientom súhrnné informácie o všetkých nákladoch a poplatkoch v súvislosti s investičnými službami a finančnými nástrojmi. Samotné pravidlá týkajúce sa zverejňovania vrátane zlepšenia poskytovania informácií o nákladoch na riešenie zložitých rizík spojených s uvádzaním na trh, distribúciou a predajom finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom zjavne nestačia.

(57) Konkrétne v článku 24 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ sa okrem iného vyžaduje, aby investičné spoločnosti zabezpečili, že všetky informácie vrátane marketingových oznámení určených klientom alebo potenciálnym klientom sú jasné, prehľadné a nezavádzajúce. V článku 24 ods. 4 smernice 2014/65/EÚ sa ďalej vyžaduje, aby investičné spoločnosti včas poskytovali klientom a potenciálnym klientom primerané informácie týkajúce sa spoločnosti a jej služieb, finančných nástrojov a navrhovaných stratégií, miest výkonu a všetkých nákladov a súvisiacich poplatkov, najmä vrátane poučenia a upozornenia v súvislosti s rizikami spojenými s investovaním do týchto investičných nástrojov a toho, či je finančný nástroj určený pre retailových alebo profesionálnych klientov.

(58) Orgán ESMA takisto zohľadnil relevantnosť pravidiel zverejňovania podľa nariadenia (EÚ) č. 1286/2014. V nariadení (EÚ) č. 1286/2014 sa stanovujú jednotné pravidlá týkajúce sa formátu a obsahu dokumentu s kľúčovými informáciami, ktoré majú poskytovať tvorcovia štrukturalizovaných retailových investičných produktov a investičných produktov založených na poistení (PRIIP) retailovým investorom, aby im pomohli chápať a porovnávať kľúčové vlastnosti a riziká PRIIP. Konkrétne v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1286/2014, ktoré sa implementuje delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2017/653 (75), sa okrem iného stanovujú aj metodika predstavovania súhrnného ukazovateľa rizika a sprievodné vysvetlenia vrátane toho, či retailový investor môže stratiť všetok investovaný kapitál alebo mu môžu vzniknúť dodatočné finančné záväzky. Týmto spôsobom zverejňovania informácií sa však nedostatočne upriamuje klientova pozornosť na dôsledky investovania konkrétne do finančných rozdielových zmlúv. Napríklad úroveň výkonnosti sa týka len jednotlivých finančných rozdielových zmlúv a klientovi sa neposkytuje údaj o celkovom percentuálnom podiele ľudí, ktorí strácajú peniaze pri obchodovaní s rozdielovými zmluvami. Okrem toho sumárny ukazovateľ rizík nezahŕňa priame informácie o výkonnosti produktu v minulosti a tieto informácie nemusia byť poskytnuté v sprievodných opisných vysvetleniach, keďže tvorcom PRIIPS sa ponecháva určitý priestor na voľné konanie, pokiaľ ide o vyžadovaný rozsah určitých sprievodných opisov.

(59) Orgán ESMA zvážil, či by sa prostredníctvom uvedených požiadaviek mohli riešiť niektoré alebo všetky obavy ohľadom uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv, alebo aspoň odstrániť potreba vydať upozornenie na riziko v rámci tohto rozhodnutia. Na základe týchto požiadaviek sa však nezabezpečuje poskytovanie jednotných a účinných informácií o rizikách spojených s obchodovaním s finančnými rozdielovými zmluvami retailovým klientom v celej Únii. Konkrétne sa nezdá, že by sa poučeniami a upozorneniami, na ktoré sa odkazuje v článku 24 ods. 4 smernice 2014/65/EÚ, riešili tieto obavy vzhľadom na to, že odlišnosti v informáciách, ktoré sa môžu klientom poskytovať, nemusia dostatočne upriamiť klientovu pozornosť na konkrétne dôsledky vyplývajúce z obchodovania s finančnými rozdielovými zmluvami. Prostredníctvom upozornení na riziko, ktoré sa v tomto rozhodnutí vydávajú, by sa retailovým klientom poskytli dôležité informácie, konkrétne percentuálny podiel retailových účtov, na ktorých dochádza k strate pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami s každou jednotlivou spoločnosťou. Okrem toho by sa týmto spôsobom harmonizovali postupy v cezhraničnom podnikaní a zabezpečila sa tak rovnaká úroveň informovanosti pre investorov v celej Únii.

(60) Požiadavky na vhodnosť boli v smernici 2014/65/EÚ tiež posilnené vyžadovaním poskytnutia správy o vhodnosti klientovi a doladením posúdenia vhodnosti. V článku 25 ods. 2 smernice 2014/65/EÚ sa vyžaduje, aby poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv získali potrebné informácie týkajúce sa znalostí a skúseností klienta alebo potenciálneho klienta v oblasti investícií, okrem iného do konkrétneho typu produktu, jeho finančnej situácie vrátane jeho schopnosti znášať straty, jeho investičných cieľov vrátane jeho odolnosti voči riziku tak, aby poskytovateľ finančných rozdielových zmlúv mohol odporučiť klientovi alebo potenciálnemu klientovi finančné produkty, ktoré sú preňho vhodné a ktoré zodpovedajú jeho odolnosti voči riziku a schopnosti znášať straty. Požiadavky týkajúce sa vhodnosti sa však uplatňujú len na poskytovanie investičného poradenstva a riadenie portfólia, preto sú zvyčajne irelevantné, pokiaľ ide o obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami, ktoré sa najčastejšie uskutočňuje prostredníctvom elektronických platforiem, a teda bez poskytovania investičného poradenstva alebo riadenia portfólia.

(61) Okrem toho, ciele posúdenia vhodnosti (zváženie produktov so zreteľom na znalosti a skúsenosti klienta, jeho finančnú situáciu a investičné ciele) sú v zásade nezmenené v porovnaní s režimom stanoveným v smernici 2004/39/ES a, ako sa dokazuje v tomto rozhodnutí, nie sú dostatočné na to, aby sa zabránilo identifikovanému škodlivému účinku na investorov.

(62) Podobne boli podľa smernice 2014/65/EÚ posilnené požiadavky na primeranosť, najmä zúžením zoznamu nekomplexných produktov, a teda obmedzením rozsahu produktov na účely služieb samotného vykonávania pokynov. V článku 25 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ sa vyžaduje, aby poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv požiadali klienta alebo potenciálneho klienta, aby poskytol informácie týkajúce sa svojich znalostí a skúseností v oblasti investícií, okrem iného do konkrétneho ponúkaného alebo žiadaného produktu tak, aby poskytovateľ mohol posúdiť, či je predpokladaný produkt pre klienta primeraný. Ak sa poskytovateľ domnieva, že je produkt neprimeraný pre klienta alebo potenciálneho klienta, poskytovateľ ho má povinnosť upozorniť. Finančné rozdielové zmluvy patria medzi zložité finančné produkty, a preto sú predmetom testu primeranosti v súlade s článkom 25 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ.

(63) Bolo to tak však už podľa smernice 2004/39/ES, v ktorej sa stanovoval v podstate rovnaký test primeranosti ako ten, ktorý je stanovený v smernici 2014/65/EÚ. Ako sa uvádza v tomto rozhodnutí a ako sa ukazuje na základe skúseností príslušných orgánov s dohľadom (76), test primeranosti nie je dostatočný na riešenie obáv týkajúcich sa ochrany investorov, ktoré sa opisujú v tomto rozhodnutí.

(64) Testy vhodnosti a primeranosti podľa existujúcich regulatórnych požiadaviek preto pravdepodobne nezabezpečia, aby retailoví klienti obchodovali s CFD takým spôsobom, aby sa zabezpečilo vyriešenie závažnej obavy týkajúcej sa ochrany investorov.

(65) So zreteľom na vykonanie pokynu najlepším spôsobom väčšina pravidiel vykonania pokynu najlepším spôsobom ako taká existovala už podľa smernice 2004/39/ES. Tieto pravidlá však boli posilnené v smernici 2014/65/EÚ. Konkrétne sa v článku 27 smernice 2014/65/EÚ ustanovuje, že investičné spoločnosti musia „prijať všetky dostatočné opatrenia“ (a nielen „všetky primerané kroky“), aby pri vykonávaní pokynov zabezpečili čo najlepšie výsledky pre svojich klientov. Okrem toho, účastníci trhu musia zverejňovať ďalšie informácie a najmä investičné spoločnosti sú povinné zverejňovať päť najlepších miest výkonu, v ktorých vykonali pokyny klientov, a výsledky dosiahnuté pri vykonávaní týchto pokynov.

(66) Orgán ESMA posúdil, či by revidované pravidlá vykonania pokynu najlepším spôsobom mohli riešiť aspoň niektoré obavy v súvislosti s uvádzaním na trh, distribúciou alebo predajom CFD retailovým klientom. Zvýšená transparentnosť súvisiaca s vykonávaním pokynov pomáha klientom lepšie chápať a hodnotiť kvalitu postupov spoločnosti pri vykonávaní pokynov, a teda lepšie posúdiť kvalitu celkovej im poskytovanej služby. Okrem toho lepšie informácie o tom, ako spoločnosti vykonávajú pokyny klientov, pomáhajú klientom pri monitorovaní toho, či spoločnosť prijala všetky dostatočné kroky na to, aby získala najlepšie možné výsledky pre klienta. Požiadavky v súvislosti s výkonom pokynov najlepším spôsobom takisto posilňujú normu výkonu pokynov najlepším spôsobom v súvislosti s OTC produktmi tak, že sa od spoločností vyžaduje, aby skontrolovali spravodlivosť ceny navrhnutej klientovi pri výkone pokynov alebo prijímaní rozhodnutí o obchodovaní s OTC produktmi vrátane prispôsobených produktov. Z požiadaviek stanovených v smernici 2014/65/EÚ vyplýva zhromažďovanie trhových údajov na použitie na účel odhadu ceny týchto produktov a v možných prípadoch porovnaním s podobnými či porovnateľnými produktmi. Pravidlá výkonu pokynov najlepším spôsobom však samy neriešia riziká spojené s vlastnosťami produktu okrem výkonu, a s rozsiahlym uvádzaním na trh, distribúciou alebo predajom týchto produktov retailovým klientom.

(67) V kontexte týchto v podstate podobných existujúcich regulatórnych požiadaviek, orgán ESMA opakovane spomenul uvádzané riziká v upozorneniach pre investorov, v otázkach a odpovediach (77) a v stanovisku týkajúcom sa „postupov v súlade so smernicou MiFID pre spoločnosti predávajúce zložité produkty“. Orgán ESMA vykonal aj aktivity zamerané na konvergenciu v oblasti dohľadu, a to okrem iného prostredníctvom spoločnej skupiny a pracovnej skupiny pre CFD. Napriek tomu, že orgán ESMA intenzívne využíva svoje nezáväzné nástroje na zabezpečenie trvalého a účinného vykonávania uplatniteľných existujúcich regulačných požiadaviek, obavy týkajúce sa ochrany investorov pretrvávajú. Táto skutočnosť poukazuje na to, že z dôvodov stanovených v tomto oddiele tieto požiadavky neriešia identifikovanú obavu.

(68) Orgán ESMA zvážil potenciálny vplyv pravidiel riadenia produktov stanovených v článku 16 ods. 3 a článku 24 ods. 2 smernice 2014/65/EÚ. Na základe týchto pravidiel sa od poskytovateľov, ktorí vytvárajú finančné nástroje (aj vrátane CFD) na predaj klientom, vyžaduje, aby zabezpečili, že produkty budú navrhnuté tak, aby spĺňali potreby určeného cieľového trhu koncových klientov v rámci príslušnej kategórie klientov, že stratégia distribúcie produktov je vhodná pre určený cieľový trh a že poskytovatelia prijímajú príslušné kroky na zabezpečenie, aby sa finančné nástroje distribuovali určenému cieľovému trhu a pravidelne preskúmajú určený cieľový trh pre produkt a výkonnosť produktu. Poskytovatelia CFD majú povinnosť rozumieť finančným nástrojom, ktoré ponúkajú alebo odporúčajú, posúdiť vhodnosť nástroja pre potreby klienta, ktorému poskytujú investičné služby, pri súčasnom zohľadnení určeného cieľového trhu konečných klientov, a zabezpečiť, aby sa tieto finančné nástroje ponúkali a odporúčali, len ak je to v záujme klienta. Okrem toho by mali mať poskytovatelia CFD distribuujúci finančný nástroj, ktorý nevytvorili, zavedené vhodné mechanizmy na získavanie a pochopenie relevantných informácií týkajúcich sa postupov schvaľovania produktov, ako aj určeného cieľového trhu a charakteristík produktu. Poskytovatelia CFD distribuujúci finančné nástroje vytvorené poskytovateľmi, ktorí nepodliehajú požiadavkám na riadenie produktov stanoveným v smernici 2014/65/EÚ alebo poskytovateľmi z tretích krajín, by takisto mali mať vhodné mechanizmy na získavanie dostatočných informácií o finančných nástrojoch.

(69) Orgán ESMA konštatuje, že požiadavky na riadenie produktov sú zavedené po prvý raz v práve Únie v smernici 2014/65/EÚ. Orgán ESMA 2. júna 2017 uverejnil „usmernenia k požiadavkám na riadenie produktov“ (78), v ktorých sa poskytujú usmernenia pre tvorcov a distribútorov na účely posúdenia cieľového trhu.

(70) Hoci by sa na základe týchto požiadaviek mohlo zúžiť vymedzenie druhov klientov (cieľový trh), pre ktorých by finančné rozdielové zmluvy boli vhodné a ktorým by mali byť distribuované, neriešia sa nimi kľúčové riziká opísané v tomto rozhodnutí v súvislosti s vlastnosťami produktu (napr. vysoký pákový efekt) alebo súvisiace postupy (napr. umožnenie dodatočných platobných záväzkov alebo ponuka bonusov). Okrem toho sa nimi neobmedzuje konkrétne distribúcia produktov s uvedenými vlastnosťami na hromadnom trhu. Namiesto toho z negatívnych následkov, ktoré vznikli klientom, vyplýva, že uvádzanie na trh, distribúcia alebo predaj finančných rozdielových zmlúv nie je bez určitých obmedzení, ktoré v požiadavkách na riadenie produktov nie sú upravené, vhodný pre retailový hromadný trh. Hoci respondenti v rámci výzvy na predloženie pripomienok korektne uvádzajú, že požiadavky na riadenie produktov sú dôležitými aspektmi pri určovaní cieľového trhu a prispôsobovaní distribučnej stratégie tomuto trhu, z výzvy na predloženie pripomienok takisto jednoznačne vyplýva, že určití poskytovatelia vo svojej odpovedi uviedli, že finančné rozdielové zmluvy s vysokým limitom pákových efektov (napr. 100: 1 (79)) sú vhodným produktom pre retailových klientov aj v prípade, že sa na nich vzťahujú požiadavky na riadenie produktov (domnievajú sa, že cieľový trh pre CFD s týmto konkrétnym pákovým efektom je hromadný trh). Viaceré spoločnosti po zavedení smernice 2014/65/EÚ a jej požiadaviek na riadenie produktov naďalej ponúkajú CFD s takýmto vysokým pákovým efektom na hromadnom trhu (pri posúdení len samotnej primeranosti). Orgán ESMA a príslušné orgány s takýmto prístupom nesúhlasia. Je to dôkazom toho, že požiadavky na riadenie produktov ešte stále poskytujú jednotlivým poskytovateľom určitý priestor na voľné uváženie pri identifikácii vlastností produktov, ktoré plánujú poskytnúť svojim zákazníkom. V rámci Únie preto ešte stále neexistuje spoločná minimálna úroveň ochrany investorov.

(71) Napriek existencii týchto regulačných požiadaviek z dôkazov vyplýva, že retailoví klienti naďalej prichádzajú a budú prichádzať o peniaze pri finančných rozdielových zmluvách. Toto opatrenie je preto nevyhnutné na riešenie tohto ohrozenia.

4. PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY NEPRIJALI OPATRENIE NA RIEŠENIE TOHTO OHROZENIA ALEBO OPATRENIA, KTORÉ SA PRIJALI, NIE SÚ NA RIEŠENIE TOHTO OHROZENIA POSTAČUJÚCE [ČLÁNOK 40 ODS. 2 PÍSM. c) NARIADENIA (EÚ) č. 600/2014]

(72) Jednou z podmienok na to, aby orgán ESMA prijal obmedzenie v tomto rozhodnutí, je, že príslušný orgán alebo príslušné orgány neprijali opatrenia na riešenie tohto ohrozenia alebo opatrenia, ktoré prijali, nie sú na riešenie tohto ohrozenia postačujúce.

(73) Obava týkajúca sa ochrany investorov opísaná v tomto rozhodnutí viedla niektoré príslušné orgány k tomu, že konzultovali vnútroštátne opatrenia zamerané na obmedzenie uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom alebo takéto vnútroštátne opatrenia prijali: i) Od augusta 2016 belgický príslušný orgán pre finančné služby a trhy (BE-FSMA) zakázal obchodovanie určitých zmlúv o mimoburzových derivátoch (vrátane CFD) s retailovými klientmi. Okrem toho orgán FSMA zakázal viacero agresívnych alebo nevhodných distribučných techník, ako napríklad nevyžiadané telefonické hovory prostredníctvom externých call centier, nevhodné formy odmeňovania a fiktívne dary alebo bonusy (80); ii) Od novembra 2016 CY-CySEC požaduje, aby poskytovatelia CFD zaviedli politiku pákového efektu a uplatnili na retailových klientov limity pákového efektu vo výške maximálne 50: 1, okrem prípadu, ak klient s príslušnými vedomosťami a skúsenosťami vyžaduje vyššiu úroveň pákového efektu (81). CY-CySEC takisto vyžaduje, aby mali poskytovatelia ochranu pred záporným zostatkom na každom účte s CFD. Okrem toho bol od polovice marca 2017 zavedený zákaz propagácie bonusu (82). iii) Od decembra 2016 sa vo francúzskych právnych predpisoch stanovuje zákaz marketingovej komunikácie poskytovateľov investičných služieb s jednotlivcami o finančných rozdielových zmluvách bez obmedzenia straty klienta na pozíciu (83). iv) Od júla 2015 vyžaduje orgán PL-KNF od poskytovateľov CFD, aby uplatňovali limity pákového efektu pri finančných rozdielových zmluvách pre retailových klientov vo výške maximálne 100: 1 (84). V júli 2017 poľské ministerstvo financií uverejnil projekt zmeny zákona o obchodovaní s finančnými nástrojmi s cieľom stanoviť maximálny pákový efekt 25: 1 pre všetky triedy aktív a finančné nástroje, s ktorými obchodujú retailoví klienti bez vyrovnania s centrálnou protistranou (CCP) (85). V nadväznosti na rozsiahlu verejnú konzultáciu uskutočnenú od júla do novembra 2017 poľské ministerstvo financií 13. decembra 2017 oznámil aktualizáciu projektu, v rámci ktorej sa uskutočnila verejná konzultácia od 13. do 22. decembra 2017. V rámci nového projektu sa zavedú dva nové limity maximálneho pákového efektu: 100: 1 pre skúsených retailových klientov (ktorí počas 24 mesiacov pred vstúpením do novej transakcie, ktorej limit pákového efektu sa stanovuje, uzatvorili aspoň 40 transakcií) a 50:1 pre neskúsených retailových klientov (86). v) Od októbra 2017 maltský orgán pre finančné služby (MT-MFSA) zaviedol politiku v oblasti online forexu, v rámci ktorej sa od poskytovateľov CFD, produktov rolling spot forex a iných zložitých, špekulatívnych produktov vyžaduje stanovenie týchto limitov pákového efektu: 50: 1 pre retailových klientov a 100: 1 pre retailových klientov, ktorí požiadajú, aby sa s nimi zaobchádzalo ako s profesionálnymi klientmi (87). vi) V máji 2017 nemecký príslušný orgán Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) zakázal uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj CFD, pri ktorých sa nevylučujú dodatočné platobné záväzky, retailovým klientom (88). vii) V marci 2017 orgán ES-CNMV stanovil požiadavku pre subjekty, ktoré ponúkajú retailovým klientom usídleným v Španielsku finančné rozdielové zmluvy alebo produkty forex s pákovým efektom vyšším ako desaťnásobným alebo binárne opcie, aby informovali takýchto klientov o tom, že orgán ES-CNMV sa domnieva, že vzhľadom na zložitosť a úroveň rizika týchto produktov, nie je vhodné, aby ich nadobúdali retailoví klienti. Od týchto subjektov sa ďalej požaduje, aby zabezpečili informovanosť klientov o nákladoch, ktoré budú musieť znášať, ak sa rozhodnú uzatvoriť pozíciu pri nákupe takýchto produktov, a v prípade finančných rozdielových zmlúv a produktov forex upozornenie klientov na to, že vzhľadom na pákový efekt by straty mohli byť väčšie ako suma, ktorá bola pôvodne zaplatená na zakúpenie príslušného produktu. Okrem toho musia získať od klienta rukou napísané alebo zaznamenané ústne vyhlásenie, ktoré im umožňuje preukázať, že klient si je vedomý toho, že produkt, ktorý zamýšľa kúpiť, je osobitne zložitý a že ES-CNMV sa domnieva, že nie je vhodný pre retailového klienta. Navyše, reklamné materiály, ktoré používajú subjekty podliehajúce orgánu ES-CNMV na propagáciu týchto produktov, musia vždy obsahovať upozornenie na to, že produkty je náročné pochopiť, ako aj skutočnosť, že orgán ES-CNMV sa domnieva, tieto produkty nie sú vzhľadom na svoju zložitosť a úroveň rizika, ktoré sa na ne viaže, vhodné pre retailových klientov. Orgán ES-CNMV požiadal aj orgán CY-CYSEC a orgán UK-FCA, aby o týchto požiadavkách informovali poskytovateľov CFD, a aby vyzývali poskytovateľov, ktorí poskytujú služby v Španielsku, aby toto upozornenie takisto uvádzali (89). viii) Orgán IE-CBI vydal 6. marca 2017 konzultačný dokument, v ktorom sa zisťovali názory na dve hlavné možnosti: i) zákaz predaja alebo distribúcie CFD retailovým zákazníkom alebo ii) zavedenie posilnených opatrení na ochranu investorov vrátane obmedzenia pákového efektu a požiadavky, aby retailoví klienti nemohli prísť o viac ako o sumu, ktorú vložili pre jednotlivé pozície (90). ix) Dňa 10. mája 2017 grécky príslušný orgán Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) vydal obežník o poskytovaní investičných služieb v oblasti OTC derivátových finančných nástrojov (vrátane forexu, finančných rozdielových zmlúv a binárnych opcií) prostredníctvom platforiem elektronického obchodu (91). x) Vo februári 2018 orgán PT-CMVM vydal obežný list, v ktorom sa uvádzalo, že investičné spoločnosti majú prestať poskytovať obchodné služby týkajúce sa derivátov súvisiacich s kryptomenami, ak nie sú schopné zabezpečiť dodržiavanie všetkých informačných povinností voči klientom, pokiaľ ide o vlastnosti produktov.

(74) Okrem toho nórsky príslušný orgán Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) uverejnil 26. februára 2018 konzultačný dokument, v ktorom navrhuje okrem iného podobné opatrenie vo vzťahu k finančným rozdielovým zmluvám ako orgán ESMA navrhuje vo výzve na predloženie pripomienok. Konzultačné obdobie trvalo do 26. februára 2018 do 26. marca 2018 (92).

(75) Ostatné príslušné orgány upozornili retailových klientov vo vzťahu k finančným rozdielovým zmluvám. Konkrétne: i) v decembri 2016 orgán AT-FMA vydal upozornenie na riziká spojené s finančnými rozdielovými zmluvami, produktmi rolling spot forex a binárnymi opciami; ii) vo februári 2017 orgán IT-CONSOB vydal osobitné oznámenie, v ktorom upozornil talianskych retailových klientov na riziká spojené s finančnými rozdielovými zmluvami (93); a iii) v novembri 2017 orgán UK-FCA vydal upozornenie na riziká spojené s finančnými rozdielovými zmluvami, ktoré majú ako podkladové aktívum kryptomeny (94).

(76) Navyše, orgán NO-Finanstilsynet odobral povolenie na činnosť poskytovateľovi CFD po dohľade na mieste.

(77) Ako je vyššie uvedené, niektoré opatrenia na riešenie obáv týkajúcich sa ochrany investorov vznikajúcich z uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv boli prijaté alebo príslušné orgány uvažovali o ich prijatí v 13 z 28 členských štátov. Tieto opatrenia sa značne líšia a okrem iného k nim patrí aj zákaz komercializácie CFD retailovým klientom, zavedenie určitých limitov pákového efektu, obmedzenia uvádzania na trh a požiadavka zabezpečiť ochranu pred záporným zostatkom. Aj napriek určitému vplyvu týchto opatrení naďalej pretrvávajú závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov.

(78) Napríklad vo Francúzsku, kde bolo prijaté jedno z najtvrdších opatrení v rámci Únie, orgán FR-AMF potvrdzuje, že má stále obavy z vlastností týchto produktov a z ich pretrvávajúcej ponuky retailovým klientom. Ako príklad je možné uviesť, že hoci orgán FR-AMF v roku 2017 zaznamenal zníženie počtu sťažností, stále zaznamenáva vysoký počet (33 %) (95) sťažností na tieto produkty v porovnaní s celkovým počtom sťažností, ktoré dostáva na iné investičné produkty a služby. V Poľsku nebolo prijatie opatrení v júli 2015 dostatočné na vyriešenie obáv týkajúcich sa ochrany investorov. Ako už bolo uvedené, zo štúdie, ktorú vypracoval orgán PL-KNF v prvom štvrťroku 2018, vyplynulo, že 79,69 % klientov prišlo v roku 2017 o peniaze a priemerná strata na klienta sa zvýšila.

(79) Naproti tomu v Belgicku je orgán BE-FSMA spokojný s výsledkami svojich opatrení, zaviedol však zákaz komercializácie CFD retailovým klientom, a preto tieto produkty už nemôžu byť legálne ponúkané retailovým klientom v Belgicku.

(80) Orgán ESMA nemá k dispozícii dôkazy, že by v tejto fáze bol potrebný namiesto obmedzení zákaz uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja CFD retailovým klientom na úrovni Únie. Vzhľadom na to, že jednotlivé obmedzenia uplatnené v rámci doteraz prijatých vnútroštátnych opatrení, ktoré zahŕňali len niektoré z prvkov tohto opatrenia (napríklad konkrétne limity pákového efektu alebo obmedzenia uvádzania na trh) sa ukázali byť nedostatočné na vyriešenie identifikovaných obáv týkajúcich sa ochrany investorov, orgán ESMA považuje za potrebné uložiť každú z požiadaviek v tomto rozhodnutí ako balík na dosiahnutie minimálnej úrovne ochrany retailových klientov v rámci Únie.

(81) Okrem toho sú finančné rozdielové zmluvy bežne uvádzané na trh, distribuované alebo predávané prostredníctvom online obchodných účtov. Vnútroštátny zákaz alebo obmedzenie preto nie sú dodatočné na ochranu retailových klientov v členských štátoch iných, ako je členský štát, v ktorom sa opatrenie prijme, ak poskytovatelia CFD pôsobia v iných členských štátoch. Ako vyplýva z údajov zozbieraných orgánom UK-FCA a orgánom CY-CySEC (96), poskytovatelia CFD boli schopní kontaktovať nových klientov v rámci Únie jednoducho a rýchlo online. Ďalším príkladom, ktorý potvrdzuje pretrvávajúci európsky rozmer činnosti v tejto oblasti, je to, že orgán IT-CONSOB nahlásil orgánu ESMA, že všetky sťažnosti, ktoré dostal na CFD a binárne opcie v časovom období od septembra 2017 do februára 2018, sa v plnej miere týkali poskytovateľov CFD v Taliansku z piatich rôznych členských štátov pôsobiacich na základe slobody poskytovať investičné služby alebo činnosti alebo práva zriadiť si pobočku v iných členských štátoch (97).

(82) V súvislosti s uvedenými skutočnosťami by na to, aby vnútroštátne opatrenia boli účinné pre retailových klientov v celej Únii, bolo nevyhnutné, aby príslušné orgány vo všetkých členských štátoch prijali v krátkej lehote opatrenia zamerané na spoločnú minimálnu úroveň ochrany investorov stanovenú v tomto rozhodnutí. Keďže k tomu nedošlo a vzhľadom na naliehavosť riešenia identifikovaných obáv týkajúcich sa ochrany investorov, orgán ESMA považuje za nevyhnutné uplatniť svoje právomoci dočasne zasahovať do produktov. Súčasný fragmentovaný rámec neposkytuje retailovým klientom žiadnu úroveň alebo poskytuje rozdielnu úroveň ochrany v rámci Únie pri investovaní do rovnakých zložitých produktov, niekedy od rovnakých poskytovateľov.

(83) Napokon využitím právomocí príslušných orgánov podľa článku 69 smernice 2014/65/EÚ, napríklad podľa ods. 2 písm. f) (dočasný zákaz výkonu profesijnej činnosti) a písm. t) (pozastavenie uvádzania na trh alebo predaja z dôvodu nedodržania požiadaviek procesu schvaľovania produktov) by sa takisto neriešili závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov. Opatrenie týkajúce sa zasahovania do produktov sa vzťahuje na produkt alebo činnosť súvisiacu s daným produktom, a preto sa vzťahuje na všetky investičné spoločnosti poskytujúce daný produkt alebo činnosť, nie na jedno konkrétne porušenie povinnosti zo strany individuálnej investičnej spoločnosti. Tým, že sa riziká vyplývajúce z ponúkania CFD retailovým klientom riešia na úrovni Únie, je intervenčné opatrenie účinnejšie než snahy príslušných orgánov prijať opatrenia voči každej spoločnosti individuálne. Ako už bolo uvedené, z dôkazov vyplýva, že toto je problémom celého trhu, keďže problém nie je obmedzený na špecifickosti konkrétneho poskytovateľa a kľúčové riziká sú neoddeliteľnou súčasťou produktu a obchodného modelu poskytovateľa. Samotné rôzne individuálne opatrenia dohľadu by okamžite nezabezpečili, aby sa zabránilo ďalšiemu škodlivému účinku na retailových klientov a neposkytli by primeranú alternatívu k použitiu právomocí zasahovania orgánu ESMA. Cezhraničný charakter distribúcie CFD, skutočnosť, že sa týkajú viac ako jedného členského štátu, rozpätie distribúcie CFD v nových jurisdikciách a šírenie rôznych vnútroštátnych opatrení na riešenie podobných obáv týkajúcich sa ochrany investorov (čo naopak môže prispieť k riziku regulatórnej arbitráže) smerujú k záveru, že opatrenia na úrovni Únie na zabezpečenie spoločnej úrovne ochrany v rámci celej Únie sa považujú za potrebné.

5. OPATRENÍM ORGÁNU ESMA SA RIEŠI IDENTIFIKOVANÁ ZÁVAŽNÁ OBAVA TÝKAJÚCA SA OCHRANY INVESTOROV A NA EFEKTÍVNOSŤ FINANČNÝCH TRHOV ALEBO INVESTOROV OPATRENIE NEMÁ ŠKODLIVÝ VPLYV, KTORÝ BY BOL NEÚMERNÝ PRÍNOSOM OPATRENIA [ČLÁNOK 40 ODS. 2 PÍSM. a) A ODS. 3 PÍSM. a) NARIADENIA (EÚ) č. 600/2014]

(84) Pri zohľadnení rozsahu a povahy identifikovaných závažných obáv týkajúcich sa ochrany investorov sa orgán ESMA domnieva, že je potrebné a proporcionálne dočasne obmedziť uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj CFD retailovým klientom tak, aby bol splnený určitý počet podmienok.

(85) Obmedzením orgánu ESMA sa riešia identifikované závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov tak, že sa retailovým klientom obchodujúcim s CFD v Únii poskytne primeraná a jednotná úroveň minimálnej ochrany. Okrem toho predmetné opatrenie nemá škodlivý účinok na efektívnosť finančných trhov alebo investorov, ktorý by bol neprimeraný jeho výhodám.

(86) Hlavné výhody spojené s dočasnými intervenčnými opatreniami orgánu ESMA sú tieto: i) zníženie rizika nevhodného predaja (mis-selling) CFD a súvisiacich finančných následkov; ide o veľkú výhodu pre retailových klientov a pre finančné trhy ako celok; ii) zníženie rizík spojených s regulatórnou arbitrážou, resp. arbitrážou súvisiacou s výkonom dohľadu, vo vzťahu k rôznym subjektom a v rámci rôznych jurisdikcií; iii) obnova dôvery investorov vo finančné trhy vrátane dôvery v poskytovateľov aktívnych v tomto sektore, ktorých dobrá povesť mohla byť poškodená vzhľadom na problémy, s ktorými sa investori stretávajú.

(87) Orgán ESMA sa domnieva, že možné finančné následky a náklady, ktorým budú poskytovatelia vystavení pri implementácii intervenčných opatrení v tomto rozhodnutí, budú pravdepodobne jednorazové, ako aj priebežné, a budú súvisieť, okrem iného, s: i) počiatočnými a priebežnými nákladmi na IT; ii) aktualizáciou/preskúmaním existujúcich procesných a organizačných opatrení; iii) príslušnými personálnymi nákladmi spojenými s implementáciou intervenčného opatrenia orgánu ESMA (vrátane zamestnancov zodpovedných za funkciu dodržiavania súladu a zamestnancov poskytujúcich relevantné investičné služby alebo informácie o produktoch); iv) možným preskúmaním a aktualizáciou existujúcich zmlúv; a v) zníženým objemom predaja produktov, na ktoré sa vzťahujú intervenčné opatrenia orgánu ESMA.

(88) Je možné, že niektoré z týchto nákladov budú posunuté ďalej na investorov.

(89) Ďalšie informácie o očakávanom vplyve intervenčných opatrení sú uvedené ďalej.

5.1. Ochranná počiatočná marža

(90) Orgán ESMA považuje za potrebné obmedziť uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj CFD retailovým klientom uplatnením určitých konkrétnych limitov pákového efektu v závislosti od povahy podkladového aktíva.

(91) Zavedenie týchto limitov pákového efektu ochráni klientov tým, že sa od nich bude vyžadovať úhrada počiatočnej marže, aby mohli uzatvoriť finančnú rozdielovú zmluvu. Táto požiadavka sa nazýva ochranná počiatočná marža. Obmedzí sa ňou pomyselná expozícia investície klienta vo vzťahu k sume investovaných peňazí. Keďže náklady, ktorým klient čelí, sa zvyšujú pri pomyselnej expozícii investície, ochranná počiatočná marža zníži pravdepodobnosť strát v prípade klienta v porovnaní so stratami, ktoré by boli pravdepodobné, ak by klient obchodoval pri vyššom pákovom efekte (98). Ako sa ďalej vysvetľuje nižšie, empirickým akademickým výskumom sa táto analýza potvrdzuje, pričom sa zistilo, že limity pákového efektu zlepšujú priemerné výsledky pre investorov (99).

(92) Orgán ESMA vo svojom závere zohľadnil odpovede získané v rámci výzvy na predloženie pripomienok. V odpovediach sa poskytovatelia, asociácie a iné zainteresované strany v rámci výzvy na predloženie pripomienok o navrhovaných limitoch pákového efektu vyjadrovali, až na niekoľko výnimiek, vo všeobecnosti negatívne. Hlavným vplyvom uloženia navrhovaných limitov pákového efektu bolo pre poskytovateľov predpokladané zníženie výnosov. Mnohí z nich však naznačili, že vo všeobecnosti nemajú výhrady voči limitom pákového efektu formou intervenčného opatrenia, nesúhlasili však s konkrétnymi navrhovanými limitmi.

(93) Zástupcovia spotrebiteľov zaujali voči navrhovaným opatreniam v oblasti finančných rozdielových zmlúv vo všeobecnosti pozitívny postoj, a to aj voči limitom pákového efektu, ktoré navrhol orgán ESMA. V takmer polovici odpovedí od zástupcov spotrebiteľov sa však navrhovalo ísť nad rámec opatrení, ktoré navrhol orgán ESMA, a to prijať prísnejšie opatrenia, akými sú prísnejšie limity pákového efektu alebo úplný zákaz uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja CFD retailovým klientom.

(94) Vo veľkej väčšine odpovedí od jednotlivcov bol vyjadrený všeobecný, často veľmi krátky, súhlas alebo nesúhlas s navrhovanými opatreniami a len vo veľmi malom počte odpovedí boli uvedené detailnejšie vecné odôvodnenia predložených pripomienok. Prevažná väčšina týchto jednotlivcov vyjadrila k navrhovaným limitom pákového efektu negatívny postoj. Z tých niekoľko málo jednotlivcov, ktorí podporili navrhované opatrenia orgánu ESMA týkajúce sa finančných rozdielových zmlúv, sa niektorí domnievali, že retailoví klienti si vyžadujú ďalšiu vrstvu ochrany pri obchodovaní s týmito finančnými nástrojmi. Niektorí z nich poukazovali na výšku strát vyplývajúcich z obchodovania s CFD alebo sa sťažovali na agresívne správanie niektorých spoločností. V niektorých prípadoch investori tvrdili, že boli obeťami podvodu.

(95) Niektorí respondenti v rámci výzvy na predloženie pripomienok naznačili, že by ocenili detailnejšie doladenie kategórií používaných pri ochrannej počiatočnej marži. Jeden respondent uviedol viacero konkrétnych podkladových aktív na reklasifikáciu vzhľadom na ich volatilitu. V nadväznosti na kvantitatívnu analýzu orgán ESMA preradil index EuroSTOXX50 do triedy aktív hlavných indexov. Do triedy aktív hlavných indexov bol pridaný aj index NASDAQ-100.

(96) Z existujúceho výskumu vyplýva, že nižší pákový efekt sa spája s lepšími výsledkami klienta vrátane nižších strát na obchod a nižších celkových transakčných poplatkov vzhľadom na nižšie objemy obchodovania (100).

(97) Konkrétne z podrobného výskumu, ktorý vykonali Rawley Z. Heimer a Alp Simsek a v rámci ktorého porovnali výsledky klientov pred uplatnením limitov pákového efektu a po ňom na trhu Spojených štátov amerických, vyplýva, že limity pákového efektu zlepšili výsledky pre klientov s najvyšším pákovým efektom o 18 percentuálnych bodov mesačne a zmiernili ich straty o 40 % (101). Táto dôkladná akademická štúdia je dôkazom pozitívneho vzťahu medzi nižším pákovým efektom a nižšími obchodovanými objemami, ktorý prispieva k lepším výsledkom pre investorov.

(98) Orgán ESMA počas výzvy na predloženie pripomienok nedostal žiadne kvantitatívne údaje, ktoré by dokazovali, že zavedenie ochrannej počiatočnej marže bude viesť k nižšej návratnosti investícií pre retailových klientov.

(99) Okrem toho sa vyžadovaním minimálnej počiatočnej marže vyriešia niektoré distribučné riziká týkajúce sa finančných rozdielových zmlúv, a to zabezpečením, že len retailoví klienti, ktorí sú schopní uhradiť dostatočne vysokú maržu, môžu obchodovať s týmito produktmi (102).

(100) V tejto súvislosti sa ďalej očakáva, že ochrannou počiatočnou maržou sa zníži pravdepodobnosť, že poskytovatelia CFD sa zamerajú na klienta na hromadnom trhu prostredníctvom účtov menšej veľkosti s vyšším pákovým efektom. Pravdepodobne to motivuje spoločnosti, aby sa sústredili na sofistikovanejších retailových klientov a profesionálnych klientov, namiesto snahy o neseriózne získanie menej sofistikovaných retailových klientov. Navrhovanou ochrannou počiatočnou maržou sa preto pomôže zabezpečiť, že poskytovatelia CFD budú konať za podmienok, ktoré sú v najlepšom záujme ich klientov, namiesto toho, aby sa snažili získavať nových klientov alebo rozširovať trhový podiel prostredníctvom vyšších úrovní pákového efektu.

(101) Ochranná počiatočná marža pomôže prostredníctvom zníženia rizika spoločností profitujúcich zo stratových obchodov klientov a očakávaných ziskov z obchodovania aj pri riešení rizika možného konfliktu záujmu, a to najmä v prípade, ak poskytovatelia CFD nezabezpečujú obchody klientov, a tak priamo profitujú zo strát klientov. Odráža spoločný prístup k ochrane investorov, ktorý sa uplatňuje vo viacerých iných medzinárodných jurisdikciách (103).

(102) Ochranná počiatočná marža pre každé podkladové aktívum bola stanovená v závislosti od volatility daného podkladového aktíva pri použití simulovaného modelu na posúdenie pravdepodobnosti, že klient príde o 50 % počiatočnej investície v priebehu primeranej doby držby (104). Orgán ESMA konkrétne uskutočnil kvantitatívnu simuláciu distribúcie výnosov, ktoré investor môže očakávať pri jednej finančnej rozdielovej zmluve pri rôznych úrovniach pákového efektu. Východiskovým bodom simulácie boli každodenné údaje o trhovej cene (vo väčšine prípadov) za posledných približne 10 rokov a za rôzne druhy podkladových aktív bežne používaných vo finančných rozdielových zmluvách predávaných retailovým klientom (105). Na účel tejto analýzy orgán ESMA zohľadňoval finančné rozdielové zmluvy, ktoré sa automaticky uzavrú v prípade, že marža dosiahne 50 % svojej počiatočnej hodnoty. Simulovaná pravdepodobnosť, s ktorou dôjde k uzavretiu, závisí od daného pákového efektu (a v závislosti od neho sa zvyšuje). Skúmaným ukazovateľom bola pravdepodobnosť (automatického) uzavretia ako funkcia pákového efektu. Týmto ukazovateľom sa umožňuje stanovenie limitov pákového efektu podľa modelu, od ktorého sa očakáva riešenie škody na konzistentnom základe pre rôzne druhy podkladových aktív.

(103) Orgán ESMA sa domnieval, že vzhľadom na retailovú povahu investorov a štatistické údaje o distribúcii dôb držby CFD (pri použití údajov zozbieraných príslušnými orgánmi) je vhodné stanoviť ochrannú počiatočnú maržu na základe predpokladu, že retailoví klienti držia aktívum aspoň jeden deň. S cieľom poskytnúť konzistentný referenčný bod orgán ESMA následne uskutočnil simuláciu na zistenie toho, aký pákový efekt by viedol k uzavretiu pri určitej marži s 5 % pravdepodobnosťou pre rôzne podkladové aktíva. Na základe rozpätia výsledkov v rámci každej triedy aktív sa následne zvolili limity pákového efektu. Vo väčšine prípadov boli limity nastavené konzervatívne skôr na nižšom konci rozpätia. Zohľadňovalo sa aj to, v akej miere sa s jednotlivými aktívami obchoduje. Napríklad pri finančných rozdielových zmluvách, ktorých podkladovým aktívom sú komodity, retailoví klienti bežne obchodujú s ropou a zlatom, ale zo simulácií vyplýva, že pákový efekt s 5 % pravdepodobnosťou uzavretia pri určitej marži pre finančné rozdielové zmluvy, ktorých podkladovým aktívom je zlato, je asi dvakrát vyšší než pre finančné rozdielové zmluvy, ktorých podkladovým aktívom je ropa. Limit pákového efektu pre CFD so zlatom ako podkladovým aktívom je preto iný ako limity pre finančné rozdielové zmluvy, ktorých podkladovým aktívom je ropa alebo iné komodity. Stanovením ochrannej počiatočnej marže týmto spôsobom, najmä prostredníctvom simulovaných pozícií s trvaním aspoň jedného dňa, sa zabezpečuje konzistentná a potrebná úroveň ochrany pre retailových klientov, ktorí možno aktívne nemonitorujú svoje pozície v priebehu obchodného dňa alebo nemusia byť schopní posúdiť potrebu rýchlej reakcie vzhľadom na volatilitu podkladového trhu. V prípade CFD, ktorých podkladovým aktívom sú akcie, z údajov vyplýva, že doba držby je obvykle dlhšia ako pri iných aktívach, a zvažovala sa doba držby až do 5 dní.

(104) Orgán ESMA zvažoval alternatívne prístupy ku kalibrácii ochrannej počiatočnej marže. Alternatívou by bolo napríklad stanovenie jedného limitu pákového efektu pre všetky finančné rozdielové zmluvy bez ohľadu na ich podkladové aktívum. Orgán ESMA však považoval za vhodné rozlišovať medzi rôznymi druhmi podkladových aktív vzhľadom na rozdiely v doterajšej cenovej volatilite jednotlivých tried podkladových aktív; okrem toho sa zohľadnili aj rozdiely v typickej štruktúre poplatkov v rámci súčasného súboru spoločností ponúkajúcich CFD (106) a typické správanie klientov.

(105) Hoci zo zavedenia ochrannej počiatočnej marže budú vyplývať určité náklady pre tých poskytovateľov CFD, ktorí by potrebovali upraviť limity pákového efektu, ktoré v súčasnosti poskytujú retailovým klientom, orgán ESMA predpokladá, že tieto náklady nebudú neprimerané vzhľadom na výhody zavedenia takejto ochrany. Orgán ESMA ďalej poznamenáva, že poskytovatelia CFD už štandardne a bežne upravujú pákový efekt, ktorý ponúkajú svojim klientom na základe meniaceho sa rizikového profilu určitých aktív.

5.2. Ochrana uzavretím pri určitej marži

(106) Ďalším opatrením na ochranu retailových klientov je ochrana uzavretím pri určitej marži. Týmto opatrením sa dopĺňa zavedenie ochrannej počiatočnej marže a zmierňuje sa riziko toho, že retailoví klienti prídu o značný objem finančných prostriedkov prekračujúci objem prostriedkov, ktoré investovali do CFD za bežných podmienok na trhu.

(107) Na riešenie nekonzistentného uplatňovania prístupu uzavretia pri určitej marži zo strany poskytovateľov CFD sú navrhnuté aj poskytovanie ochrany uzavretím pri určitej marži a štandardizácia percenta, pri ktorom sú poskytovatelia CFD povinní uzatvoriť otvorenú finančnú rozdielovú zmluvu klienta (pri 50 % počiatočnej požadovanej marže). Niektoré príslušné orgány zaznamenali, že poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv umožňujú svojim klientom klesnúť na 0 – 30 % počiatočnej marže potrebnej na otvorenie finančnej rozdielovej zmluvy (107). Tým, že umožnia klientom znížiť maržu blízko k nule, poskytovatelia vystavujú klientov riziku toho, že stratia viac než len ich vložené prostriedky, a to najmä počas „prepadu“. Naopak, príliš vysoká úroveň marže, pri ktorej má dôjsť k uzavretiu, by klientov vystavila častému uzavretiu, čo by nemuselo byť v ich záujme. Hranicou 50 % stanovenou v opatrení orgánu ESMA sa zmierňuje riziko podstatnej straty v prípade retailových klientov, a je preto proporcionálna.

(108) V rámci výzvy na predloženie pripomienok orgán ESMA opísal ochranu uzavretím pri určitej marži pri jednotlivých pozíciách. Tento prístup mal slúžiť na riešenie viacerých obáv týkajúcich sa uplatňovania tohto opatrenia na úrovni účtov na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami na súčasnom trhu. Najmä, nakoľko sa ochranná počiatočná marža uplatňuje na základe podkladového aktíva finančnej rozdielovej zmluvy, uplatnením pravidla uzavretia pri určitej marži na úrovni jednotlivých pozícií by sa zabezpečilo účinné uplatnenie ochrannej počiatočnej marže pre každú triedu podkladového aktíva a fixný strop pre pákový efekt ponúkaný pre jednotlivé triedy podkladových aktív. Ďalším dôvodom pre takýto prístup bola zamýšľaná pomoc pri zabezpečení toho, že retailoví klienti sú si vedomí expozície voči každému jednotlivému podkladovému aktívu a rozumejú jej. Orgán ESMA pôvodne navrhol uplatnenie pravidla uzavretia pri určitej marži na úrovni 50 % počiatočnej marže na úrovni jednotlivých pozícií s cieľom poskytnúť účinnú ochranu retailovým klientom a zároveň znížiť zložitosť produktu pri zlepšení informovanosti retailových klientov o ich expozícii.

(109) Orgán ESMA zohľadnil odpovede získané v rámci výzvy na predloženie pripomienok. Veľká väčšina poskytovateľov, maklérov a asociácií, ktoré odpovedali na výzvu na predloženie pripomienok, uviedla svoje obavy z pravidla uzavretia pri určitej marži na úrovni jednotlivých pozícií. Pokiaľ ide o vplyv na spoločnosti, ku kľúčovým otázkam patrilo očakávanie významných nákladov na implementáciu v súvislosti s informačnými technológiami a priebežných nákladov na monitorovanie. V mnohých odpovediach od spoločností sa takisto poukazovalo na obavy v súvislosti s existujúcimi klientmi, ktorí sú oboznámení s uzavretím na úrovni účtu. Respondenti navyše zdôraznili, že investori ktorí uplatňujú osobitné obchodné stratégie, už nebudú môcť využívať tieto stratégie účinne, keďže jednotlivé pozície môžu byť v určitom momente uzavreté, ak klienti nenavýšia svoje marže na konkrétnu pozíciu, na základe čoho dôjde k neočakávanej trhovej expozícii v prípade zvyšných pozícií. Ďalší argument, ktorý sa týkal identifikácie potenciálnych negatívnych dôsledkov uzavretia pri určitej marži na úrovni jednotlivých pozícií, sa týkal toho, že kvôli uzavretiu pozícií by klienti museli opätovne otvoriť pozície, čo by mohlo viesť k vyšším nákladom obchodovania.

(110) Podobné obavy týkajúce sa negatívnych dôsledkov uzavretia pri určitej marži na úrovni jednotlivých pozícií na investorov sa uvádzali v podstatnej časti odpovedí od individuálnych investorov na výzvu na predloženie pripomienok. K najčastejším argumentom patrilo tvrdenie, že pravidlo uzavretia na úrovni jednotlivých pozícií by obmedzovalo používanie určitých obchodných stratégií a vyžadovalo by od investorov, aby neprestajne monitorovali svoje pozície, keďže by sa už nemohli spoľahnúť na existujúce zabezpečenie, ktoré mali.

(111) Väčšina zástupcov spotrebiteľov sa vyjadrila v prospech navrhovaných opatrení alebo dokonca navrhla oveľa obmedzujúcejšie opatrenia týkajúce sa finančných rozdielových zmlúv (ako napríklad úplný zákaz uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja týchto finančných nástrojov retailovým klientom).

(112) Medzi odpoveďami na výzvu na predloženie pripomienok boli aj odpovede od spoločností, ktoré boli v prospech pravidla uzavretia pri určitej marži na úrovni jednotlivých pozícií, navrhovaného v rámci výzvy na predloženie pripomienok. Tieto spoločnosti uviedli, že už uplatňujú takýto prístup a sú spokojné s jeho výsledkami.

(113) Orgán ESMA vypracoval analýzu ohľadom predpokladaných výsledkov investorov podľa toho, či sa pravidlo uzavretia pri určitej marži uplatňovalo na úrovni jednotlivých pozícií (CFD sa uzatvorí, keď jej hodnota klesne pod 50 % hodnoty počiatočnej marže) alebo na úrovni účtu na obchodovanie s CFD (finančná rozdielová zmluva sa uzavrie, ak hodnota všetkých otvorených finančných rozdielových zmlúv spojených s obchodným účtom spolu so všetkými finančnými prostriedkami na danom účte klesne pod 50 % hodnoty celkovej počiatočnej marže za všetky tieto otvorené CFD). Konkrétne sa posudzovala frekvencia uzavretia a vplyv výskytu strát klientov pri simulovanom portfóliu pozícií finančných rozdielových zmlúv pri každom scenári. V tejto analýze sa neodhadovali presné číselné výsledky, keďže existuje extrémne široká škála rôznych možných portfólií, ktoré investor môže držať. Namiesto toho sa v analýze zvažovalo, či by sa od niektorého z dvoch základov vo všeobecnosti mohli očakávať lepšie výsledky pre investorov. Všeobecným záverom bolo to, že lepšie výsledky pre investora pri uzavretí pri určitej marži, či už na úrovni jednotlivých pozícií alebo na úrovni obchodného účtu, závisia od pohybu cien podkladových aktív investičných portfólií s finančnými rozdielovými zmluvami. Dôvodom je to, že v nadväznosti na uzavretie, ku ktorému by došlo na jednej úrovni, ale nie na druhej, sa cena podkladového aktíva môže zdvihnúť alebo znížiť.

(114) Vo všeobecnosti by sa očakávalo, že k uzavretiu dôjde o niečo častejšie na úrovni jednotlivých pozícií, za predpokladu, že by portfólio investora bolo rovnaké v každom prípade. Predpokladá sa však, že uzavretie bude vzhľadom na ochrannú počiatočnú maržu zriedkavé na jednej, ako aj druhej úrovni. Pri klientoch s jednou jedinou pozíciou v rámci účtu na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami by nebol žiadny rozdiel v tom, či by k uzavretiu dochádzalo na úrovni obchodného účtu alebo pozície. Z výzvy na predloženie pripomienok je jasné, že existuje mnoho retailových účtov na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami, ktoré obsahujú len jednu pozíciu.

(115) Hoci predpokladaný rozdiel vo výsledkoch vyplývajúcich z uplatňovania princípu uzavretia na úrovni jednotlivých pozícií alebo princípu uzavretia na úrovni obchodného účtu by mal byť pre mnohých investorov malý (ale nie je možné ho presne kvantifikovať bez reprezentatívneho portfólia), v odpovediach v rámci výzvy na predloženie pripomienok sa zdôraznili dodatočné dôvody, prečo prístup uzavretia na úrovni účtu môže byť pre niektorých investorov lepší. Po prvé, umožnením toho, aby zisky z jednej pozície vyrovnávali straty z inej pozície, podporuje prístup uzavretia na úrovni účtu rôznorodosť portfólia investícií. Po druhé, keďže k uzavretiu dochádza na úrovni obchodného účtu zriedkavejšie, znižuje sa aj vplyv na investorov pri znášaní nákladov vznikajúcich z opätovného vstupu do pozícií.

(116) Pri zohľadnení vyššie uvedenej analýzy a odpovedí v rámci výzvy na predloženie pripomienok sa orgán ESMA domnieva, že pravidlo štandardizovaného uzavretia pri určitej marži na úrovni obchodného účtu, a to pri klesnutí pod 50 % celkovej ochrannej počiatočnej marže, ako individuálne opatrenie, ktoré sa prijíma na doplnenie ostatných opatrení opísaných v tomto rozhodnutí, je primeranejšie pri uplatňovaní ako minimálna ochrana. Konkrétne, týmto pravidlom by sa malo zaistiť uzavretie jednej alebo viacerých finančných rozdielových zmlúv za podmienok najpriaznivejších pre retailového klienta s cieľom zabezpečiť, že hodnota účtu neklesne pod 50 % celkovej ochrannej počiatočnej marže, ktorá bola kedykoľvek uhradená pri vstupe do všetkých v súčasnosti otvorených finančných rozdielových zmlúv. Hodnota účtu na tieto účely by mala byť stanovená na základe finančných prostriedkov na tomto účte spolu s nerealizovaným čistým ziskom z otvorených rozdielových zmlúv spojených s týmto účtom.

(117) Ochrana uzavretím pri určitej marži, ktorú navrhuje orgán ESMA, nebráni poskytovateľovi, aby uplatnil pravidlo uzavretia na úrovni jednotlivých pozícií pod 50 % požiadavky na počiatočnú maržu pri konkrétnej pozícii namiesto pravidla uzavretia na úrovni účtu, vlastne by mohla viesť k zjednodušeniu pre retailových klientov. Okrem toho, uplatnením pravidla uzavretia na úrovni jednotlivých pozícií pod 50 % poskytovateľ inherentne splní požiadavku na uzavretie na úrovni účtu, keďže všetky jednotlivé pozície budú uzavreté v súlade s pravidlom uzavretia pod 50 %.

5.3. Ochrana pred záporným zostatkom

(118) Cieľom ochrany pred záporným zostatkom je ochrana retailových klientov v mimoriadnych okolnostiach, ak dôjde k zmene ceny podkladového aktíva, ktorá je dostatočne veľká a dostatočne náhla na to, aby zabránila poskytovateľovi finančnej rozdielovej zmluvy uzavrieť pozíciu v súlade s ochranou uzavretím pri určitej marži, takže hodnota klientovho účtu je záporná. Inými slovami, veľké udalosti na trhu môžu viesť k prepadu a zabrániť účinnosti automatickej ochrany uzavretím pri určitej marži. Viacero príslušných orgánov (108) zaznamenalo, že po takýchto udalostiach klienti dlžili podstatne viac než investovali, a skončili so záporným zostatkom na účte na obchodovanie s CFD.

(119) Účelom ochrany pred záporným zostatkom je zabezpečiť, aby boli maximálne straty investora pri obchodovaní s CFD vrátane všetkých príslušných nákladov, obmedzené na celkovú výšku finančných prostriedkov súvisiacich s obchodovaním s CFD, ktoré sú na účte investora na obchodovanie s CFD. Mali by sem patriť aj všetky finančné prostriedky ešte nezaplatené na tento účet ako čistý zisk z uzavretia otvorených finančných rozdielových zmlúv spojených s týmto účtom. Investorovi by pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami nemali vzniknúť žiadne ďalšie záväzky. Iné účty by nemali byť súčasťou rizikového kapitálu investora. V prípade, že obchodný účet zahŕňa aj iné finančné nástroje (napríklad PKIPCP alebo akcie), sú súčasťou rizikového kapitálu len finančné prostriedky výslovne určené na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami, a nie finančné prostriedky určené na obchodovanie s inými finančnými nástrojmi.

(120) Účelom ochrany pred záporným zostatkom je aj poskytnúť zabezpečovací mechanizmus pre prípad extrémnych podmienok na trhu. Orgán ESMA vypracoval analýzu udalosti v januári 2015, týkajúcej sa švajčiarskeho franku, aby posúdil jej priamy vplyv na investorov vo viacerých scenároch (109). Išlo o tieto scenáre: i) ochrana pred záporným zostatkom na účte na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami, ktorý patrí retailovému klientovi; ii) ochrana pred záporným zostatkom na každej pozícii CFD, ktorá patrí retailovému klientovi; iii) žiadna ochrana pred záporným zostatkom.

(121) Pri posudzovaní týchto možností orgán EMSA poznamenal, že priamy vplyv na investorov vyplývajúci z rôznych možností v prípade extrémnych trhových udalostí sa musí zvážiť vo vzťahu k výsledným priebežným nákladom na poskytovanie tejto ochrany. Poskytovatelia CFD by čelili najmä priebežným nákladom súvisiacim s dodatočným kapitálom alebo zabezpečením v rámci svojho riadenia rizík. Časť týchto nákladov by mohla byť presunutá ďalej na samotných investorov vo forme vyšších rozpätí alebo iných poplatkov.

(122) Na druhej strane, bez ochrany pred záporným zostatkom vzniká veľké riziko závažného poškodenia spotrebiteľa, vzhľadom na možnosť, že investor bude dlžiť spoločnosti peniaze z dôvodu extrémnych trhových podmienok. Takáto situácia je mimoriadne poškodzujúca pre investorov bez väčšieho objemu likvidných prostriedkov (110). Orgán ESMA sa rozhodol prijať ochranu pred záporným zostatkom na úrovni jednotlivých účtov na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami ako spôsob riešenia tohto zdroja možnej výraznej škody pri súčasnej minimalizácii súvisiacich nákladov pre spoločnosti a investorov. Orgán ESMA sa najmä domnieval, že pri uložení ochrany pred záporným zostatkom na každú finančnú rozdielovú zmluvu by hrozilo riziko uloženia neúmerných nákladov investorom a spoločnostiam. Ak by sa zaviedla ochrana pred záporným zostatkom na úrovni jednotlivých pozícií, spoločnosti by museli klientovi odpustiť straty prekračujúce finančné prostriedky, ktoré určil na danú pozíciu vrátane počiatočnej marže a akejkoľvek dodatočnej marže, ktorú klient zaplatil. Keďže ochrana pred záporným zostatkom by neumožňovala započítanie výraznej straty s inými pozíciami v klientovom portfóliu, pravidlom prístupu na úrovni pozície by sa zvýšilo trhové riziko, ktoré spoločnosti znášajú. Pravdepodobne by to viedlo k zvýšeniu kapitálových požiadaviek pre spoločnosti, pričom ich náklady by sa pravdepodobne posunuli ďalej na retailových klientov.

(123) Pokiaľ ide o navrhovanú ochranu pred záporným zostatkom, väčšina poskytovateľov, maklérov a asociácií vyjadrila pozitívny postoj. Niektorí poskytovatelia požiadali o ďalšie objasnenie tohto pravidla. Vyjadrené obavy sa týkali vplyvu opatrení na kapitálové požiadavky spoločností a možnosť, že klienti by to mohli využiť na špekuláciu voči poskytovateľom vstupom do dvoch opačných pozícií v prípade toho istého makléra na odlišných účtoch. Zástupcovia spotrebiteľov zaujali voči navrhovaným opatreniam vrátane ochrany pred záporným zostatkom pozitívny postoj. Vo všeobecnosti jednotlivci, ktorí reagovali na výzvu na predkladanie pripomienok a vo svojich odpovediach výslovne odkazovali na návrhy týkajúce sa ochrany pred negatívnym zostatkom, zaujali k týmto návrhom pozitívny postoj.

(124) Orgán ESMA posúdil vplyvy na poskytovateľov CFD pri poskytovaní ochrany pred záporným zostatkom, ako aj výraznú škodu retailových klientov, ku ktorej môže dôjsť bez tejto ochrany. Orgán ESMA sa po zohľadnení všetkých aspektov domnieva, že ochrana pred záporným zostatkom na úrovni obchodného účtu rieši identifikované obavy týkajúce sa ochrany investorov a že je primeraná.

5.4. Upozornenia na riziko

(125) Ďalším opatrením na riešenie rizík hroziacich retailovým klientom vo vzťahu k CFD je vyžadovanie poskytovania štandardizovaných a účinných upozornení na riziká zohľadňujúcich skutočnosti viažuce sa na konkrétnu spoločnosť vrátane informácií o percentuálnom podiele strát na účtoch retailových klientov. Ako už bolo uvedené, viaceré príslušné orgány konštatovali nízku kvalitu upozornení na riziká, ktoré sa poskytujú klientom, a informovali, že poskytovatelia finančných rozdielových zmlúv často jednoznačne nepoukazujú na vysokú rizikovosť a zložitú povahu produktov. V upozorneniach na riziko sa najmä často jasne nevysvetlí potenciál prudkých strát, ktoré môžu prekročiť výšku sumy peňazí, ktoré klienti investovali, alebo je táto informácia zmierňovaná spôsobom prezentácie upozornení alebo tvrdeniami o potenciálnych ziskoch.

(126) V odpovediach na výzvu na predloženie pripomienok iba menšina poskytovateľov a maklérov namietala proti zavedeniu štandardizovaných upozornení na riziká. Niektoré spoločnosti uviedli, že oceňujú uvádzanie percentuálneho podielu strát viažuceho sa na konkrétnu spoločnosť namiesto štandardizovanejšieho upozornenia. Zástupcovia spotrebiteľov nemali jednotný názor, keďže takmer v polovici ich odpovedí sa uvádzalo, že sú za prísnejšie opatrenia týkajúce sa CFD (napríklad ich zákaz). Zástupcovia spotrebiteľov, ktorí vo svojej odpovedi výslovne spomenuli upozornenia na riziko, sa o návrhu vyjadrili pozitívne, za predpokladu, že sa o ňom uvažuje v kombinácii s ostatnými navrhovanými