32004R0437
11.3.2004 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKEJ ÚNIE L 72/23
NARIADENIE RADY (ES) č. 437/2004
z 8. marca 2004,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové cl o a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené
na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovo ch
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decem-
bra 1995 o ochrane pred dumpingom pri dovoze z krajín, ktorénie sú členmi Európskeho spoločenstva (
1) („základné nariade-
nie“), najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s porad-
ným výborom,
keďže:
A.DOČASNÉ OPATRENIA
(1) Komisia nariadením (ES) č. 1628/2003 (2) (dočasné naria-
denie) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz veľ-
kého pstruha dúhového spadajúceho pod číselné znakyKN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 10 15a 0304 20 15 s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostro-voch.
(2) Treba pripomenúť, že obdobie vyšetrovania dumpingu
a poškodenia trvalo od 1. októbra 2001 do 30. septem-bra2002(obdobievyšetrovaniaalebo„OV“).Preskúmanietrendov dôležitých na analýzu poškodenia trvalo od1. januára 1999 do 30. septembra 2002 (posudzovanéobdobie).
B.NÁSLEDNÝ POSTUP
(3) Po uložení dočasného antidumpingového cla na dovozy
veľkéhopstruhadúhovéhospôvodomvNórskuanaFaer-ských ostrovoch niektoré zainteresované strany predložilipísomnépripomienky.Týmstranám,ktoréotopožiadali,sa poskytla možnosť ústneho prerokovania.
(4) Všetky zúčastnené strany boli informované o základných
skutočnostiachaokolnostiach,nazákladektorýchmábyťuložené konečné antidumpingové clo a definitívne saukladá dočasné clo. Navyše sa im poskytla lehota, v rámciktorejmohlivyjadriťsvojenámietkynásledneposprístup-není tejto informácie.(5) Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresova-
nýmistranamibolizvážené,prípadnesadefinitívnezáverypodľa toho upravili.
(6) Komisia naďalej hľadala a overovala všetky informácie,
ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné závery.Okremoverovacíchnávštev,vykonanýchvspoločnostiachuvedených v úvodnej časti 6 dočasného nariadenia, trebapoznamenať,žepouloženídočasnýchopatreníbolivyko-nané overovacie návštevy na mieste v priestoroch nasle-dovných spoločností a združení:
— FederationofEuropeanAquacultureProducers(FEAP),
Boncelles, Belgicko,
— Syndicat national des industries du saumon et de la
truite fumés, Paríž, Francúzsko,
— P/F PRG Expor t a s ním spojený výrobca P/F Luna,
Gøta, Faerské ostrovy,
— P/F Vestsalmo n a s ním spojený výrobca P/F Vestlax,
Kollafjørđur, Faerské ostrovy,
— P/F Bakkafrost, Glyvrar, Faerské ostrovy,— P/F Faeroe Salmon, Klaksvik, Faerské ostrovy,— P/F Faeroe Seafood, Torshavn, Faerské ostrovy,— P/F Landshandilin, Torshavn, Faerské ostrovy,
— P/F Navir, Argir, Faerské ostrovy,— P/F Viking Seafood, Strendur, Faerské ostrovy.
(7) Niektoréstranyargumentovalitým,žezvolenéOVnebolo
vhodné, nakoľko ceny boli počas tohto obdobia extrémne
nízke a odvtedy sa zotavili. V tejto súvislosti treba pripo-menúť, že podľa článku 6 ods. 1 základného nariadeniana účely reprezentatívneho zistenia sa musí zvoliť dobapreskúmania, ktorá musí v prípade dumpingu obvyklepokrývať obdobie nie kratšie ako šesť mesiacov bezpro-stredne pred začiatkom konania. Inými slovami OV jev zásade dané dátumom začatia konania. Treba však tiežpripomenúť, že v súlade s obvyklou praxou spoločenstva,trvá OV týkajúce sa dumpingového šetrenia jeden rok.Totoobdobiejeobvykledostatočnedlhénato,abypokryloaj sezónne zmeny dopytu a tým zabezpečilo
(1) Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a dopl-
nenénariadením(ES)č.1972/2002(Ú.v.ESL305,7.11.2002,s.1).
(2) Ú. v. ES L 232, 18.9.2003, s. 29. Nariadenie naposledy zmenené
adoplnenénariadením(ES)č.117/2004(Ú.v.EÚL17,24.1.2004).78 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
reprezentatívne zisťovanie, najmä vylúčením toho, aby
krátkodobé výkyvy na trhu spoločenstva alebo na vnútor-ných trhoch exportujúcej krajiny príliš veľmi nepôsobilina zisťovanie. V článku 6 ods. 1 základného nariadenia sútaktiežstanovenépravidlápodľaktorýchsaberúdoúvahyokolnosti, ktoré sa vyskytnú po OV. Podľa toho informá-cie, týkajúce sa obdobia nasledujúceho po OV nebudúobvykle brané do úvahy. V súlade s bežnou praxou spolo-čenstva,totobolointerpretovanétak,žeinformácie,ktorésa vzťahujú na obdobie po OV, môžu byť brané do úvahyiba ak sú zrejmé, nesporné a trvalé. Zo žiadnych zistenívtomtošetrenínevyplýva,žeinformácie,týkajúcesaobdo-bia po zahájení konania sú reprezentatívnejšie ako tie,ktoré sa vzťahujú na OV. Informácie, ktoré sa vzťahujúna obdobie pred OV, budú v každom prípade v posudzo-vanom období zohľadnené. Tento argument bol pretoodmietnutý.
C.PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(8) Nórski vyvážajúci výrobcovia a Nórske ministerstvo rybo-
lovu argumentovali tým, že čerstvý/chladený alebo mra-zený pstruh dúhový sa nemôže považovať za podobnévýrobky,nakoľkonepreukazujúrovnakéfyzikálnevlastno-sti,mrazenýpstruhdúhovýjespracovanýmvýrobkom,priktorom sa ako surovina použila čerstvá ryba. Ďalej tvrdili,že mrazený pstruh dúhový konkuruje čerstvému pstruhudúhovému iba po určitý stupeň a je do značnej mieryurčený pre iné trhy ako čerstvé výrobky. Taktiež upozor-nili na to, že orgány v USA pri antidumpingovom konaní,ktorésatýkalolososovspôvodomvNórsku,vôbecnevzalido úvahy mrazené výrobky. Obdobne vyhlásili, žev poslednom antidumpingovom konaní, ktoré sa týkalolososa s pôvodom v Nórsku, na Faerských ostrovochavČile,inštitúciespoločenstvazistili,žemrazenéfilézČilekonkurovalo výrobkom z čerstvého lososa priemyselnéhoodvetviaspoločenstvaibavobmedzenejmiere.Nazákladetýchtoargumentovpožadovali,abybolimrazenécelérybya filé z konania vyňaté.
(9) Vtomtoohľadetrebaupozorniť,žepriposudzovanítoho,
či sa má príslušný výrobok považovať za podobný veľ-kému pstruhovi dúhovému vyprodukovanému v spolo-čenstve,sapôvodnezvažovalo,čirôznedruhyaobchodnéúpravyveľkéhopstruhadúhového,t.j.filéaleboceléryby,čerstvéalebomrazené,preukázalirovnakéfyzikálne,tech-nické a/alebo chemické vlastnosti. V tomto ohľade sadospelo k záveru, že na rozdiel od takých procesov ako jeúdenie alebo marinovanie, zmrazenie veľkého pstruhadúhovéhonemenízákladnévlastnostivýrobku;alevýlučneumožňuje jeho skladovanie na neskoršiu spotrebu. Ďalejpredloženéšetreniepotvrdilo,žečerstvýazmrazenýveľkýpstruh dúhový je vzájomne zameniteľný. Navyše,na základe najnovšieho šetrenia (
1) týkajúceho sa lososa,
kde sa použil podobný argument, bolo stanovené, že prí-slušný výrobok zahŕňal celú rybu, vypitvanú rybu a inédruhy porciovaného filé, tiež už čerstvé, chladené alebomrazenéažetakétoobchodnéúpravylososapredstavovalijediný výrobok, ktorý ako taký bol považovaný za pod-obnývovšetkýchohľadochsvýrobkomvyrobenýmvýrob-camispoločenstvaapredanýmnatrhuspoločenstva,takžetento prípad nepodporuje predložené tvrdenie. Záverom,argumenty týkajúce sa šetrenia v USA neboli považovanézarelevantnévsúvislostistýmtošetrenímnakoľkoorgányUSAvantidumpingovomkonanívzaliakozákladinúdefi-níciutovaru.Nazákladevyššieuvedenéhožiadosť,abybolimrazená celá ryba a filé vyňaté z konania, nebolo možnéakceptovať.
(10) Tieistéstranytaktiežargumentovali,ženaživéhopstruha
dúhového by sa nemal vzťahovať príslušný výrobok, žechovatelia živého pstruha dúhového by nemali byťzahrnutí v definícii priemyselného odvetvia spoločenstvaa že by sa malo rozlišovať medzi chovateľmi pstruhovdúhových a spoločnosťami zaoberajúcimi sa usmrcova-ním, balením, mrazením a spracovávaním rýb na filé.Vtomtoohľadejepotrebapodotknúť,ženaživéhopstruhadúhového sa toto šetrenie nevzťahuje a nie je teda započí-taný do celkovej produkcie dotknutého výrobku v spolo-čenstve. Ďalej, živý pstruh dúhový skutočne nie je ani prí-slušným výrobkom a ani chovatelia živých pstruhovdúhových nie sú zahrnutí v definícii priemyselného odve-tvia spoločenstva. Vzhľadom na námietku, že chovateliapstruhovdúhovýchsamajúdiferencovať,sakonštatovalo,ževšetcivybratíspolupracujúcivýrobcoviazahrnutívprie-myselnom odvetví spoločenstva ryby nielen chovajú, aleichajusmrcujú,baliaaleboichspracovávajúnafilé.Vnie-ktorýchprípadochichďalejspracovávajúa/aleboichzmra-zia. Takéto rozlišovanie medzi chovateľskými spoločnos-ťami a spracovateľskými spoločnosťami z tohto dôvoduv priemyselnom odvetví spoločenstva neexistuje a tentoargument sa z tohto dôvodu zamieta.
(11) Ďalej bola uplatnená námietka, že časť produkcie veľkého
pstruha dúhového v spoločenstve je určená na produkciuikier a že ryby chované na tento účel až do pohlavnejdospelosti predstavujú výrobok oveľa horšej kvalityaztohtodôvodunemôžubyťzároveňpovažovanézaprí-slušný výrobok. Taktiež bolo v tomto smere vyhlásené, žezákladné fyzikálne vlastnosti sa výrazne menia v dôsledkunižšieho obsahu tuku a farby mäsa ryby dochovanej dopohlavnejdospelostiscieľomprodukcieikier.Vtejtosúvi-slosti treba v prvom rade upozorniť, že údajné zmenyobsahu tuku a farby mäsa sú významné iba vtedy, ak súryby úplne pohlavne dospelé, avšak nie predtým. Ryby savšak zabíjajú pred dosiahnutím úplnej pohlavnej
(1) Ú. v. EÚ L 133, 29.5.2003, s. 111/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 79
dospelostiakvalitarybyniejevtomtočaseovplyvnenádo
takejmiery,abyichnebolomožnépredávaťnatrhunaľud-skú spotrebu. V tomto smere treba poznamenať, že úplnepohlavne dospelý pstruh dúhový má ikry nižšej kvality.Ztohtodôvoduneexistuježiadnapridanáhodnotanachovpstruhov dúhových do úplnej pohlavnej dospelosti,dokoncaanivprípadeprodukcieikier.Príslušnerybycho-vané na nižšiu ako úplnú pohlavnú dospelosť a produku-júceikryakovedľajšívýroboksamôžupredávaťnatrhuzacenyrovnakéalebonižšieakopohlavnenedospelépstruhydúhové, v závislosti od štádia pohlavnej dospelosti a odtrhových podmienok. Nechať ryby pohlavne dospieťnemení preto ich základné fyzikálne vlastnosti, pokiaľ sanedosiahneúplnápohlavnádospelosť.Tentoposlednýprí-pad, ako bolo uvedené vyššie, však nie je v záujme chova-teľov. Pokiaľ ide o rozdiely v kvalite tieto boli náležitozohľadnenépristanovovanírôznychdruhovrýbpodrobe-ných skúmaniu a boli zahrnuté do dumpingových výpoč-tov a posúdenia poškodenia. Tento argument bol pretoodmietnutý.
(12) Keďže neboli zainteresovanými stranami predložené
žiadne informácie, závery uvedené v úvodných častiach 9a 10 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
D.DUMPING
1.Nároky vznesené stranami v Nórsku a na
Faerských ostrovoch
(13) Niekoľkí účastníci v Nórsku a na Faerských ostrovoch
argumentovali tým, že produkciou veľkého pstruha dúho-vého zásobujú najmä japonský trh a že v dumpingovýchvýpočtoch neboli dostatočne zohľadnené údajné fyzikálnerozdiely medzi druhmi kvality predávanými na tento trha predávanými na európsky alebo vnútorný trh. Spochyb-nili vhodnosť alokovania výrobných nákladov na základeobratu.Namiestotohotvrdili,žeKomisiamalaakceptovaťvýpočty predložené v dotazníkoch, čím by boli zníženévýrobné náklady pre nižšie triedy kvality o absolútny roz-diel v priemerných predajných cenách, vyjadrenýchv NOK/kg, medzi výberovou a nižšou triedou kvality.
(14) Výpočty výrobných nákladov, predložené spoločnosťami
v ich odpovediach na dotazník, nemohli byť akceptované,nakoľko, ako je uvedené v úvodnej časti 46 dočasnéhonariadenia, spoločnosti neboli schopné dokázať, že všetkypstruhyjaponskejkvalityboliurčenénajaponskýtrhaanito, že jednotkové náklady vo výrobnom procese na tútoprodukciuskutočnenevznikliprivšetkýchkvalitách.Navy-še, metodika navrhnutá spoločnosťami mala za následokskôr odstránenie určitých nákladov, ako ich realokovaniena všetky výrobné jednotky a vybratí producenti nemalizavedený systém identifikácie nákladov na základerozdielov medzi rôznymi triedami kvality dotknutéhovýrobku a nikdy predtým navrhnutú metodiku nepoužili.Navyše,hocisapotvrdiložehlavnáčasťtaknórskych,akoaj faerských vývozov pstruhov dúhových je určenánajaponskýtrh,nedásavylúčiť,žetakzvanéjaponskékva-litné pstruhy dúhové sa niekedy vyvážajú na iné trhy. Aksa uzná argument strán, že primárnym cieľom produkcieje dodávať pstruhy dúhové vyhovujúce japonským nor-mám, tak je nanajvýš správne rozdeľovať náklady, ako súnáklady na extra pigmentáciu krmiva, na všetky produko-vané ryby. Blokovanie výrobných nákladov na základeobratu, taktiež predvídané pri neexistencii vhodnejšejmetódy článkom 2 ods. 5 základného nariadenia, je sku-točnenajlepšoumetódouakoodzrkadliťrozdielyvtakýchprípadoch,keďvznikajúpreproduktyrovnakénáklady,alena konci dosiahnutá kvalita je rozdielna.
(15) Navyše, vybratí výrobcovia na Faerských ostrovoch argu-
mentovalitým,žemetodikuktorúnavrhlinaupravovanienákladov pomocou rozdielov v hodnotách pri opakova-nom predaji medzi rôznymi kategóriami pstruhov pova-žovali za metodiku, ktorá je v súlade so všeobecne uzná-vanými účtovnými princípmi. Ako už bolo uvedenévúvodnejčasti56dočasnéhonariadenia,metodikapouží-vaná vybratými producentmi nealokuje náklady na pro-dukty na základe na akom tieto náklady skutočne vzniklia ani nerozdeľuje výrobné náklady na jednotlivé výrobkyspôsobom, ktorý správne odzrkadľuje ich príslušné pred-ajné ceny. Naopak, pri tejto metóde neboli uznané všetkyvýrobné náklady, nakoľko je to založené jednoduchona znížení nákladov na produkty s nižšou kvalitouo čiastku rovnajúcu sa rozdielu medzi ich predajnýmicenamiapredajnýmicenamiproduktovsvyššoukvalitou.Z tohto dôvodu sa táto metodika nemôže považovať zametodiku v súlade so všeobecne uznávanými účtovnýmiprincípmi.
(16) Záverom, používanie obratu ako základu na alokovanie
výrobných nákladov, v súlade s článkom 2 ods. 5 základ-ného nariadenia, znamená že všetky údajné fyzické roz-diely v druhoch kvality dotknutého výrobku sú príslušnezohľadnenévovýpočtoch,nakoľkotátometódaužsvojoupodstatou alokuje viac výrobných nákladov tým rybám,ktoré majú vyššiu predajnú hodnotu, ako sú pstruhydúhové so špičkovou kvalitou. Argumenty uvedenév úvodných častiach 11 a 12 sa preto zamietajú a metódauvedenávúvodnejčasti46dočasnéhonariadeniasatýmtopotvrdzuje.
(17) Značný počet nórskych strán argumentoval tým, že
výpočty obstarávacích nákladov každého výrobcu, ktoréboli založené na predajoch určených na spotrebu na vnú-tornomtrhu(úvodnáčasť30dočasnéhonariadenia),pred-stavovali iba malú časť celkových predajov na vnútornom80
SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
trhu a z tohto dôvodu nebudú reprezentatívne. Pri posu-
dzovaní tohto tvrdenia bola taktiež znovu preskúmanámetodika použitá na stanovenie obstarávacích nákladov,uvedená v úvodných častiach 29 až 32 dočasného naria-denia. Dospelo sa k záveru, že vylúčenie predajov, ktoréneboli realizované za obvyklých obchodných podmienoka zisťovanie nákladov v prípadoch, kedy predaje týchtodruhovvýrobkovneboliziskové,bymohlibyťpredmetomobstarávacích nákladov aj tie prvky, ktoré nezahrňujú lennáklady, ale aj predstavu zisku. Z tohto dôvodu bolo sta-novené,žepredajezaobvyklýchobchodnýchpodmienok,realizovanénaúrovnivýrobcovbynebolicelkomvhodné.Preto bolo rozhodnuté stanoviť „obstarávacie náklady“výlučne na nákladoch vzniknutých u vybratých výrobcov,pričom tieto náklady sú ešte stále alokované na výrobkyspôsobom opísaným v poslednej vete úvodnej časti 46dočasného nariadenia. Navyše, s cieľom zabezpečiť maxi-málnureprezentatívnosť,bolorozhodnutéžeobstarávacienáklady takto vypočítané pre každého vybratého výrobcumusia byť vážené podľa množstiev všetkých predajov,ktoré títo výrobcovia realizovali na vnútornom trhu nezá-vislým domácim zákazníkom s cieľom získať celkovéobstarávacie náklady pre každý druh výrobku predávanývybratými výrobcami.
(18) Taktiež bolo vyhlásené, že reprezentatívnosť predajov
na vnútornom trhu realizovaných nórskymi vývozcamimusíbyťposúdenáskôrnazákladekombinovanýchpred-ajov na vnútornom trhu troch vývozcov pre každý druhvýrobku, než pre každého vývozcu samostatne (úvodnáčasť34nariadenia).Prístupzaujatýkposudzovaniurepre-zentatívnosti predajov na vnútornom trhu pre každéhovývozcu samostatne je však konzistentný so zavedenoupraxou posudzovania okolností a stanovovania výsledkovpre každého vývozcu tvoriaceho časť vzorky samostatne,pred stanovením celkového výsledku vzorky. Táto skúškareprezentatívnosti nie je žiadnym spôsobom spojenásotázkou,čisauplatňujújednotlivécláalebojednotnéclopre celé územie, ako v tomto prípade. Tento argument sateda zamieta a potvrdzuje sa prístup uvedený v úvodnýchčastiach 26 až 28 dočasného nariadenia.
(19) Značnýpočetnórskychstránargumentovaltaktiežtým,že
v neskoršom štádiu skúmania je výpočet obstarávacíchnákladovprefilézpstruhovdúhovýchnesprávny,nakoľkoje založený na obstarávacích nákladoch pre ryby „špičko-vej“ kvality, ako je uvedené v úvodnej časti 33 dočasnéhonariadenia, a nakoľko kódy používané pre filé zahŕňajúrozsah rozdielnych kvalít. Trvali na tom, že ryby „špičko-vej“ kvality sa nepoužívajú na filé, ktoré je spravidla vyrá-bané z rýb „inej“ kvality, alebo niekedy z rýb „priemernej“kvality,jednotlivékvalitysúdefinovanévúvodnejčasti28dočasného nariadenia. Aj tak však dospeli k záveru, žedokonca ani založenie výpočtu na rybách s „inou“ kvali-tou by nebolo správne, nakoľko samotná táto kategória savzťahovalanaznačnýrozsahrozdielnychkvalít.Hocisatopočas overovacích návštev výslovne požadovalo, tietostrany neposkytli informácie, ktoré by umožnili podrob-nejší výpočet a ani inak nezdôvodnili vyššie uvedené tvr-denie. Použitá metóda sa považuje za najsprávnejšiu,nakoľko, ak sa zoberú obstarávacie náklady na čerstvévypitvané ryby s hlavou špičkovej kvality (najbežnejšiepredávaný druh) a tieto sa upravia o percentuálny rozdielmedzi predajnou cenou za tento produkt a predajnoucenouzafilé,diskutovanérozdielyvkvalitesúvovýpočteskutočnezohľadnené.Trebaupozorniť,žespoločnostiboliv dotazníkoch požiadané, aby sa okamžite skontaktovalisozodpovednýmiúradníkmi,pokiaľbymalinejakéotázky,alebopokiaľbypožadovaliakékoľvekobjasneniehlavnýchaspektovsamotnéhodotazníka,akonapr.častitýkajúcejsaopisu výrobku, čo však neučinili. V tomto štádiu skúma-nia sa vyššie uvedené poznámky týkajúce sa rozsahu kva-lít v rámci použitých kódov výrobku už nedajú brať doúvahy. Metodika uvedená v úvodnej časti 33 dočasnéhonariadenia sa preto potvrdzuje.
(20) Jednanórskastranatrvalanatom,žeziskovérozpätiapou-
žitéprizostavovaníobstarávacíchnákladovabežnýchcienboli nereálne vysoké (úvodné časti 31 a 38 dočasnéhonariadenia).Vtomtokontextetrebapoznamenať,ževzhľa-domnarevíziumetodiky,používanejnastanovenieobsta-rávacích nákladov, nebolo teraz na úrovni vybratýchvýrobcov použité žiadne ziskové rozpätie. Ziskové rozpä-tia použité na úrovni vybratých vývozcov v limitovanompočte prípadov, kedy sa ceny zostavovali, sa pohybovaliv rozpätí od 12 % do 21 %, pričom priemer sa pohybovaltesne okolo 15 %. Tieto čísla pochádzajú z vlastných ove-rených údajov vybratých spoločností týkajúcich sa ichziskových predajo v a z tohto dôvodu nemôžu byť pova-
žované za zvýšené. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Jednanórskastranaargumentovalatým,žeibaposúdeniezisko-vých predajov pri zostavovaní obstarávacích nákladovabežnejcenyvprípadochuvedenýchvúvodnýchčastiach31 a 36 je proti pravidlám WTO. Tento argument nie jemožné akceptovať. Vzhľadom na revíziu metodiky použí-vanejnastanovenieobstarávacíchnákladovsaužpriobsta-rávacích nákladoch táto otázka skutočne nevyskytuje. Prí-stup sledovaný pri testovaní ziskovosti predajovna vnútornom trhu vývozcov s cieľom stanovenia bežnejceny je konzistentný s ustanoveniami obsiahnutýmivčlánku2ods.4základnéhonariadenia,ktorésúvsúlades pravidlami WTO. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(21) Strany na Faerských ostrovoch tvrdili, že pri neexistencii
predajovnavnútornomtrhubysabežnécenymalistano-vovaťnazákladeinformácií,týkajúcichsavývozovdotre-tích krajín, čo sa požadovalo v časti dotazníka pri šetrení(úvodné časti 50 a 51 dočasného nariadenia). V tomtoohľade treba poznamenať, že žiadosť o určité informácie11/zv. 50
SK Úradný vestník Európskej únie 81
pri šetrení nijakým spôsobom neprejudikuje ďalšiu analý-
zu, ani obmedzenie výberu metodík, ktoré využívajú ibatieto informácie. Zostavovanie bežných cien na základevýrobných nákladov v krajine pôvodu je prvou alternatí-vou uvedenou v článku 2 ods. 3 základného nariadeniav prípadoch, keď neexistujú žiadne predaje na vnútornomtrhu.Použitiezostavenejbežnejcenynamiestovývoznýchcien do tretích krajín, ako základu na stanovenie bežnejceny je taktiež konzistentnou praxou spoločenstva prineexistencii reprezentatívnych predajov na vnútornomtrhu.Neboliprednesenéžiadneargumentyaanisanenašližiadne dôvody v tom zmysle, prečo by používanie vývoz-ných cien do tretích krajín bolo bývalo v tomto prípadevhodnejšie, ako zostavená bežná cena. Tento argument sateda zamieta a potvrdzuje sa prístup uvedený v úvodnýchčastiach 50 až 51 dočasného nariadenia.
(22) Niekoľkonórskychstránoznačilovylúčenieurčitýchpred-
ajov veľkoobchodníkom a distribútorom z predajovna vnútornom trhu za nesprávne. Výpočty boli zmenenéa doplnené, s cieľom zobrať tieto predaje do úvahy.
(23) Štyrinórskespoločnostiargumentovalitým,žekódypou-
žitévrámcišetrenianaoznačenierozdielnychdruhovdot-knutého výrobku neboli na tento účel dostatočne pod-robné. Treba poznamenať, že systém kódovania výrobkovjezaloženýnavšeobecneakceptovanomsystémetriedeniapoužívanom v priemysle, účelom ktorého je rozlišovaťmedzi rôznymi kvalitami výrobku. Z tohto dôvodu sapovažuje za vhodný základ na zabezpečenie správnehoporovnania medzi bežnou cenou a vývoznou cenou prerovnakú kvalitu a obchodnú úpravu dotknutého výrobku.Tento argument sa zamieta z tých istých dôvodov ako súuvedené v úvodnej časti 17.
(24) Jeden nórsky vývozca si nárokoval úpravu vzhľadom
na určité predaje na vnútornom trhu maloobchodníkomna základe toho, že tieto boli na inej úrovni obchodu akojeho predaje do spoločenstva. Tento argument bol akcep-tovaný a výpočty bežnej ceny boli príslušne upravené.
(25) Niekoľko strán predložilo pripomienky, týkajúce sa
zahrnutiaurčitýchpoložiekdoúdajovovýrobnýchnákla-doch a správneho označovania transakcií súvisiacichs predajmi na vnútornom trhu tam, kde boli predajeobchodníkom vylúčené. V prípade nárokov u ktorých sazistilo,žeboliopodstatnené,bolidumpingovévýpočtyprí-slušne pozmenené. Administratívna chyba, zistená vovýpočte obstarávacích nákladov u jedného nórskehovýrobcu, ktorá viedla k podhodnoteniu obstarávacíchnákladov, bola taktiež opravená.
2.Udalosti na Faerských ostrovoch po OV
(26) Niektoré strany na Faerských ostrovoch argumentovali
tým, že úroveň výroby a vývozov z Faerských ostrovovpočas OV významne poklesli a že následne budú faerskévývozy do ES v budúcnosti de minimis . Na tomto základe
sa nárokovalo ukončenie konania vzhľadom na Faerskéostrovy. V tomto ohľade treba pripomenúť, že podľačlánku 6 ods. 1 základného nariadenia informácie, týka-júce sa obdobia nasledujúceho po OV sa nemajú za nor-málnych okolností brať do úvahy. Závery majú byť pretoobmedzenénaOVokremprípadov,keďjemožnépreuká-zať, že účinky nových okolností sú zrejmé, nespornéa trvalé, nie sú prístupné manipulácii a nepochádzajúz úmyselného konania zainteresovaných strán. Bolo ove-rené, že skutočne došlo k zníženiu výroby a vývozov tak,ako sa tvrdilo. Avšak, hoci sa tvrdí, že poklesy dostanúfaerské vývozy do ES v blízkej budúcnosti pod úroveň deminimis, neexistujú dostatočné znalosti, ktorými by sadospelo k záveru, že takýto pokles bude trvalý. Navyše, ajkeby skutočne došlo vo všeobecnosti k trvalému poklesuvýroby a vývozov, nebolo by možné usúdiť, že vývozy doES budú taktiež trvalo klesať vzhľadom na skutočnosť, ževývozy do ES predstavujú iba okolo 11 % výroby a žepreto akákoľvek malá zmena dodávok napr. na japonskýtrh by mohla mať za následok významný nárast vývozovdospoločenstva.Takýtodruhsituáciebysadalpreveriťibav priebehu dlhšieho časového obdobia. Toto tvrdenie sapreto zamieta.
3.Výpočty dumpingu
(27) Niektoré tvrdenia boli akceptované a výpočty opravené,
výška dumpingu s konečnou platnosťou, vyjadrená akopercento netto ceny cif na hranici spoločenstva, je stano-vená takto:
Nórsko, celoštátne rozpätie 24,8 %
Faerské ostrovy:
P/F PRG Export (pre tovary vyrábané firmou
P/F Luna)54,5 %
P/F Vestsalmon (pre tovary vyrábané firmouP/F Vestlax)30,0 %
Spolupracujúce ale nevybraté spoločnosti 42,6 %
Všetky ostatné spoločnosti 54,5 %
E.PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA
(28) NórskeMinisterstvorybolovuargumentovalotým,žeper-
centoprodukciepriemysluspoločenstvavzhľadomnacel-
kovú produkciu spoločenstva je nižšie ako 2 5%aztohto
dôvodu muselo byť konanie v tomto prípade ukončenéz titulu nedostatku podpory. Toto vyhlásenie bolo zalo-žené v prvom rade na argumente, že produkcia priemysluspoločenstva,doktorejbynemalabyťzahrnutáprodukcia82
SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
veľkého pstruha dúhového, používaného pre vlastnú
potrebu,akojeďalejvysvetlenévúvodnejčasti4 1avdru-
hom rade na argumente, že celkové údaje o objeme pro-dukciespoločenstvazaroky2001a2002nahlásenéFede-ráciou európskych producentov akvakultúry (FEAP) súnespoľahlivé, nakoľko neexistuje žiadna spoločná metódazberu údajov o produkcii od členov FEAP.
(29) Vzhľadomnaprvýaspekttrebapoznamenať,žebezohľadu
na otázku ako možno existenciu trhu pre vlastnú potrebunajvhodnejšie zohľadniť pri stanovovaní ujmy, preskúma-niesamusívkaždomprípadevzťahovaťnacelýtrhzdôvo-dov vysvetlených v úvodných častiach 41, 42 a 43, a týmpádom tak na produkciu použitú na predaje na voľnomtrhu, ako aj na produkciu použitú pre vlastnú potrebu.Situácia sa teda musí stanoviť rovnako pre celý trh a argu-ment predložený v tomto ohľade sa preto zamieta.
(30) Vzhľadomnadruhýpredloženýargumentbolosprávne,že
v predbežnom štádiu štatistické informácie sprístupnenézo strany FEAP obsahovali určitý počet nepotvrdenýchúdajov, avšak základ netvorili výlučne tieto údaje. FEAPsumarizujeúdajeovýrobeposkytovanéjejčlenskýmištát-mi, národnými združeniami a/alebo národnými výskum-nými inštitúciami. Tieto údaje sa prešetrujú a hlásia saFEAPvrámcijejzasadnutídvakrátzarok.Údajeovýrobe,týkajúce sa predchádzajúceho roku, sa overujú a schvaľu-jú. Po zasadnutí valného zhromaždenia FEAP v októbri2003 a po následnej overovacej návšteve v priestorochFEAP boli údaje o objeme výroby príslušne preskúmané.FEAP zostáva naďalej jediným zdrojom informáciínaúrovnispoločenstvaocelkovejprodukciispoločenstva.Pokiaľideospoľahlivosťtýchtoúdajov,trebapodotknúťžeFEAPúdajeoobjemevýrobyupravujetam,kdetopripadádo úvahy s cieľom znížiť akékoľvek nezrovnalosti v metó-dach používaných jej členmi a/alebo národnými výskum-nými inštitúciami s cieľom uverejnenia celkových údajov.Na tomto základe a vzhľadom na údaje o objeme výrobypriemysluspoločenstva,ktorébolirevidovanéavysvetlenév úvodnej časti 44, bolo potvrdené, že na priemyselnéodvetvie spoločenstva pripadá viac ako 25 % výroby spo-ločenstvadotknutéhovýrobk uaztohtodôvodubolargu-
ment nórskeho Ministerstva rybolovu zamietnutý.
(31) Faerskívyvážajúcivýrobcoviaafaerskézdruženierybných
fariem argumentovalo tým, že za sťažovateľa musí byťpovažovaný regionálny priemysel, nakoľko takmer celájehoprodukciasapredávanafínskomtrhuavnútrokomu-nitárny obchod s Fínskom je zanedbateľný, čím spĺňa kri-tériá uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b základného naria-denia na vytvorenie izolovaného trhu. Keďže fínskivýrobcovia skutočne predali počas OV väčšiu časť svojejprodukcie veľkého pstruha dúhového na fínskom trhu,trhový podiel ostatných výrobcov spoločenstva na tomtotrhu predstavoval viac ako 12 %. Toto percento sa pova-žujezadostačujúce,najmävzhľadomnaskutočnosťžetrhs príslušným výrobkom je konkurenčný, transparentnýa citlivý na kolísanie cien. Z tohto dôvodu nie je možnépovažovať fínsky trh za izolovaný. Navyše, dumpingovédovozy z Nórsk a a z Faerských ostrovov nie sú zamerané
na fínsky trh a nespôsobujú ujmu výlučne výrobcom tejtokrajiny. Kritériá uvedené v článku 4 ods. 1 písm. b) bod i)základného nariadenia pre regionálny prípad nie sú tedasplnené a argument bol zamietnutý.
F.POŠKODENIE
1.Zrejmá spotreba spoločenstva
(32) Kvôlirevidovanýmúdajomoobjemevýrobyspoločenstva,
opísaným v úvodnej časti 44, údaje v úvodných častiach67, 74 a 84 dočasného nariadenia, týkajúce sa spotrebyspoločenstvaanáslednetrhovýchpodielovpriemysluspo-ločenstva a dovozov z Nórsk a a z Faerských ostrovov boli
príslušneoverenéscieľomkonečnéhostanoveniaasúuve-dené nižšie.
Zrejmá spotreba v spoločenstve
1999 2000 2001 OV
Tony 43 831 49 970 54 250 55 565
Index 1999 = 100 100 114 124 127
(33) Na základe vyššie uvedeného, zrejmá spotreba veľkého
pstruha dúhového na trhu spoločenstva vykazuje mierny
nárast vzhľadom na údaje uvedené v dočasnom nariadení.
(34) Jedna strana argumentovala tým, že číselné znaky KN,
ktoré používal Eurostat počas OV sa vzťahovali ajnaporcovanépstruhy,nezahrnutédorozsahuvýrobkupretoto konani e a z tohto dôvodu údaje o vývoz e a o dovoze
použitéprivýpočtezrejmejspotrebyspoločenstvaveľkéhopstruha dúhového nie sú správne.
(35) Metodika použitá na výpočet spotreby skutočne zohľad-
ňujetentoprvokavykonávanevyhnutnépríslušnéúpravy,ako je to podrobne opísané v úvodnej časti 65 dočasnéhonariadenia.
(36) Nakoľko neboli poskytnuté ďalšie informácie a berúc do
úvahyrevidovanéúdajeospotrebespoločenstva,metodikavysvetlená v úvodnej časti 65 dočasného nariadenia satýmto potvrdzuje.11/zv. 50
SK Úradný vestník Európskej únie 83
2.Podiel príslušných dovozov na trhu
(37) Kvôlivyššieopísanýmúdajomospotrebespoločenstva,údajetýkajúc esapodieludovozovnatrhuzNórska
a z Faerských ostrovov boli s cieľom konečného stanovenia preskúmané a sú u vedené nižšie:
1999 2000 2001 DP
Trhový podiel 3,8 % 3,5 % 11,0 % 16,7 %
(38) Z vyššie uvedeného vyplýva rovnaký prudký nárast dumpingových dovoz ov z Nórsk a a z Faerských
ostrovov,akobolouvedenévúvodnejčasti74dočasnéhonariadenia.Ichpo dielnatrhuskutočnevzrástol
počas posudzovaného obdobia o približne 13 percentuálnych bodov a absorb oval hlavnú časť nárastu
spotreby, ku ktorej došlo v rovnakom období na trhu spoločenstva.
3.Účinok dumpingových dovozov na ceny na trhu spoločenstva
(39) Po zavedení dočasných opatrení, nové výpočty rozpätí nízkych cien v d ôsledku niektorých transakcií
uktorýchsazistilo,žebolinesprávnezaznamenanéakorekciívykonaných scieľomzohľadniťvoľnúcolnú
kvótu poskytnutú Faerským ostrovom (úvodné časti 92 a 93) potvrdili, že do tknuté výrobky s pôvodom
v Nórsku a na Faerských ostrovoch boli predávané za ceny, ktoré boli pri dov ozoch z Nórska v priemere
o 7,3 % nižšie a pri dovozoch z Faerských ostrovov o 21, 8 % – 28,4 % nižšie, ako ceny priemyselného
odvetvia spoločenstva.
(40) Analýza všetkých revidovaných údajov nemala za následok zmenu metod iky vysvetlenej v úvodných
častiach 76 a 77 dočasného nariadenia, čo sa týmto potvrdzuje.
4.Hospodárska situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva
i)
Úvodné poznámky
(41) V rámci šetrenia sa zistilo, že dvaja z vybratých spolupracujúcich vý robcov priemyselného odvetvia
spoločenstvapoužilipodobnývýrobokpriďalšomspracovanínainéproduk ty,hlavnenaúdenéanamleté
pstruhy. Takéto vnútorné transfery pre vlastnú potrebu, t. j. také, ktoré vykonal jediný výrobca s cieľom
ďalšiehospracovania,prepracovania,alebobaleniavrámciintegrované hoprocesu,nevstupujúnaotvorený
trh a tým pádom nie sú v priamej konkurencii s dovozmi dotknutého výrobku. S cieľom zohľadniť túto
situáciuaposkytnúťčomožnonajúplnejšíobrazosituáciipriemyselného odvetviaspoločenstva,boliúdaje
o celkovej produkcii získané a analyzované a následne bolo overené, či bol a produkcia určená pre vlastnú
potrebu alebo pre voľný trh.
(42) Pre nasledovné ekonomické ukazovatele sa analýza zamerala na situác iu prevládajúcu na voľnom trhu:
objem predajov, predajné ceny, ziskovosť, návratnosť investícií a peňaž ný tok. Tam, kde to bolo možné
aopodstatnené,tietovýsledkysanásledneporovnalisúdajmi,ktorésatý kalitrhuprevlastnúpotrebu.Kvôli
použitiuvýberubolitietoukazovateleoverenénazákladeúdajovzískaný chovybratýchspoločnostiach.Je
potrebné upozorniť, že neexistovali žiadne náznaky ďalšieho spracovani a inými spoločnosťami patriacimi
do priemyselného odvetvia spoločenstva, avšak mimo vzorky.
(43) Pokiaľ ide o iné ekonomické ukazovatele, na základe skúmania sa zisti lo, že mohli byť reálne overené iba
vzhľadomnacelúčinnosť.Samozrejmevýroba(prevlastnúpotrebu,akoajp revoľnýtrh),výrobnákapacita,
využívanie výrobnej kapacity, trhový podiel, investície, zamestnanosť , produktivita, mzdy a schopnosť
navršovaťkapitálzávisiaodcelkovejčinnosti,čiužsajednáovýrobupre vlastnépotrebyalebopredávanú
na voľnom trhu.84 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
ii)Výrobná kapacita, výroba, využitie kapacity
(44) Zavedením dočasných opatrení boli znovu preskúmané faktory, uveden é v nasledovnej tabuľke. Určité
informácie, týkajúce sa troch spolupracujúcich výrobcov spoločenstva m ohli byť zohľadnené tak, že údaje
v úvodnej časti 81 dočasného nariadenia boli mierne podhodnotené. Na účel konečného vyhlásenia boli
upravené a sú uvedené nižšie.
Výrobná kapacita, výroba, využitie kapacity
1999 2000 2001 DP
Výrobná kapacita ekvivalentu celých rýb
v tonách15 645 15 630 15 665 15 684
Index 1999 = 100 100 100 100 100
Výroba ekvivalentu celých rýb v tonách 11 348 12 739 11 605 12 080Index 1999 = 100 100 112 102 106Objem výroby/využitie výrobnej kapa-
city73 % 82 % 74 % 77 %
(45) Analýzavšetkýchrevidovanýchúdajovnemalazanásledokzmenuzáver ovformulovanýchvúvodnejčasti
81 dočasného nariadenia, ktoré sa týmto potvrdzujú.
iii)Zásoby
(46) Pri skúmaní sa zistilo, že jeden z nevybratých spolupracujúcich výro bcov spoločenstva zmrazil veľkú časť
svojej produkcie v roku 2000 a 2001, ktorá bola následne predaná v roku 2001 a počas OV. U žiadnych
iných výrobcov sa však nezistilo zmrazenie ich produkci e a z tohto dôvodu sa závery formulované
v úvodnej časti 82 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
iv)Trhový podiel priemyslu spoločenstva
(47) Ďalej, vzhľadom na revidované údaje o spotrebe spoločenstv a a o výrobe priemyselného odvetvia
spoločenstva, vysvetlené v úvodnej časti 32, trhový podiel priemyselnéh o odvetvia spoločenstva počas
analyzovaného obdobia je uvedený nižšie.
Trhový podiel priemyselného odvetvia spoločenstva
1999 2000 2001 OV
Trhový podiel 25,9 % 25,5 % 21,4 % 21,7 %
(48) Zvyššieuvedenéhovyplýva,žetrhovýpodielpriemyselnéhoodvetvia spoločenstvavanalyzovanomobdobí
poklesol o 4 percentuálne body. Zatiaľ čo vysoký nárast spotreby spoločen stva, t. j. 27 % počas
analyzovanéhoobdobia,nemenítrendpríslušnýchdovozov,vykazujúcipr udkýnárastmázanásledokoveľa
nižší trhový podiel priemyselného odvetvia spoločenstva, ktorý stratil v rovnakom období viac ako štyri
percentuálne body. Závery formulované v úvodnej časti 84 dočasného naria denia sa týmto potvrdzujú.
Treba však upozorniť, že trhový podiel priemyselného odvetvia spoločens tva klesal iba v roku 2001, kedy
prudko poklesli dotknuté dovozy.11/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 85
v)Zamestnanosť, produktivita, mzdy, schopnosť navršovať kapitál
(49) Z tých istých dôvodov, ktoré sú opísané v úvodnej časti 44, údaje o zame stnanosti a produktivite boli
príslušne revidované takto:
Zamestnanosť, produktivita
1999 2000 2001 DP
Počet zamestnancov 194 179 182 173
Index 1999 = 100 100 92 94 89
Produktivita: výroba/zamestnanosť 100 122 109 119
Zdroj: Odpovede na dotazník priemyselného odvetvia spoločenstva.
(50) Analýzavšetkýchrevidovanýchúdajovnemalazanásledokzmenuzáver ovformulovanýchvúvodnejčasti
86 dočasného nariadenia, ktoré sa týmto potvrdzujú.
(51) So zreteľom na schopnosť navŕšiť kapitál sa potvrdzuje, že priemysel né odvetvie spoločenstva nenarazilo
nažiadnekonkrétneťažkosti,pokiaľideojehomožnosťinvestovaťdonové hozariadeniaavybavenia,ako
bolo vysvetlené v úvodnej časti 91 dočasného nariadenia. Túto schopnosť v šak treba vidieť vo svetle úsilia
priemyselného odvetvia spoločenstva zvýšiť svoju produktivitu s cieľom vyrovnať sa so zvýšenou
konkurenciou, spôsobenou nízkymi trhovými cenami.
(52) Vzhľadom na absenciu akýchkoľvek informácií týkajúcich sa miezd, zá very uvedené v úvodnej časti 87
dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
vi)Predaje
(53) Sozreteľomnaobjemypredajatrebanajskôrpripomenúť,žesavychádz alo,akobolouvedenévúvodných
častiach 65, 66 a 82 dočasného nariadenia, z údajov o výrobe, ktoré zodpove dali predajom dotknutého
výrobku pre vnútornú potrebu, ako aj na voľnom trhu, s výnimkou predajov je dnej spoločnosti, čo bolo
vysvetlené v úvodnej časti 46. Predaje podobného výrobku na voľnom trhu re alizované priemyselným
odvetvím spoločenstva a objemy výroby použité dvomi vybratými spoločnos ťami na ďalšie spracovanie
podobného výrobku (použitie pre vlastnú potrebu) sú uvedené nižšie.
1999 2000 2001 DP
Predaje na voľnom trhu v tonách WFE 10 274 8 114 10 727 11 326Index 1999 = 100 100 79 104 110Použitie pre vlastnú potrebu v tonách
WFE872 2 053 1 559 2 795
Index 1999 = 100 100 235 179 320
Zdroj: Odpovede vybratých výrobcov priemyslu spoločenstva na dotazník.86 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
(54) Z vyššie uvedeného vyplýva, že zatiaľ čo predaje na voľnom trhu vzrást li počas analyzovaného obdobia
o desať percentuálnych bodov, použitie pre vlastnú potrebu vzrástlo troj násobne. Treba však podotknúť,
že vysoký nárast použitia pre vlastnú potrebu bol spôsobený hlavne skutoč nosťou, že jeden z dvoch
výrobcov v spojení prakticky zahájil svoje operácie ďalšieho spracovani a až v roku 2000. Každopádne,
ztohtovývojavyplýva,žepriemyselnéodvetviespoločenstvaneboloscho pnéprofitovaťznárastuspotreby
(+ 27 % počas posudzovaného obdobia), ale namiesto toho bolo nútené zvýšiť svoju spotrebu podobného
výrobku.
vii)Ziskovosť
(55) V rámci prešetrenia informácií predložených vybratými spolupracuj úcimi výrobcami spoločenstva bola
s cieľom konečného stanovenia revidovaná ziskovosť týchto spoločností p ri ich čistých predajoch
na voľnom trhu a je uvedená nižšie:
1999 2000 2001 DP
Ziskovosť predajov na voľnom trhu 8,6 % 13,3 % 10,4 % 0,5 %
100 155 122 5
Zdroj: Odpovede vybratých výrobcov priemyslu spoločenstva na dotazník.
(56) Z vyššie uvedeného vyplýva, že zatiaľ čo ziskovosť predajov na voľnom trhu bola relatívne vysoká počas
rokov1999až2001,počasOVzaznamenalavýraznézhoršenie,praktickyažn aprahrentability,vdôsledku
nízkych cien prevládajúcich na trhu. Pokiaľ ide o ziskovosť, vrátane použ itia pre vlastnú potrebu, táto
nemohla byť stanovená, nakoľko transfery pre vlastnú potrebu podobného v ýrobku boli vnútornými
transfermivýrobcovvspojení,naktorésanevystavovaližiadnefaktúry. Neexistuježiadnydôvoddomnievať
sa,žeziskovosťtakýchtotransferovprevlastnúpotrebuvrámcidvochprí slušnýchspoločnostínesledovala
taký istý trend ako trend predajov na voľnom trhu.
viii)Návratnosť investícií, peňažný tok
(57) Návratnosť investícií sledovaného vybratého:
1999 2000 2001 DP
Návratnosť investícií 43,7 % 57,2 % 58,3 % 2,3 %
Zdroj: Odpovede vybratých výrobcov priemyslu spoločenstva na dotazník.
(58) Vyššie uvedené potvrdilo rovnaký trend ako bol predbežne stanovený a z tohto dôvodu sa závery
formulované v úvodnej časti 92 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú. Po kiaľ sa jedná o návratnosť
investícií, týkajúcich sa transferov pre vlastnú potrebu, táto nemohla b yť posúdená z rovnakých dôvodov
aké boli vysvetlené pre ziskovosť. Vzhľadom na to, že transfery pre vlastn ú potrebu realizovali výrobcovia
vspojeníspoužitímrovnakýchvýrobnýchzariadeníarovnakýchinvestíci í,dospelosakzáveru,žesledujú
rovnaký trend ako predaje na voľnom trhu.11/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 87
(59) Vybraní výrobcovia priemyselného odvetvia spoločenstva zaznamena li počas posudzovaného obdobia
nettoprírastkyfinančnýchprostriedkovzprevádzkovýchčinností.Tiet ovšakpočasOVveľmipoklesli,ako
je uvedené nižšie:
1999 2000 2001 DP
Peňažný tok v tis. EUR bez použitia pre
vlastnú potrebu1 522 1 757 1 713 398
Index 1999 = 100 100 115 113 26
Peňažný tok vyjadrený ako percento
z obratu12 % 18 % 13 % 4 %
Zdroj: Odpovede vybratých výrobcov priemyslu spoločenstva na dotazník.
ix)Pripomienky obdržané od zainteresovaných strán
(60) Jedna strana argumentovala tým, že priemyselné odvetvie spoločenst va neutrpelo počas OV materiálne
poškodenie, nakoľko ukazovatele výkonnosti ako je výroba, výrobná kapac ita, produktivita a priemerná
mzda na zamestnanca v rovnakom období vzrástli. Navyše, priemyselné odve tvie bolo ziskové, dosiahlo
návratnosťinvestíciíavykazovalopozitívnypeňažnýtok.Pokiaľideoná rastprodukcie,trebapoznamenať,
že produkcia veľkého pstruha dúhového sleduje biologický cyklus 2,5-3 ro ky pred vylovením a predajom
na trhu. Nárast produkcie počas OV bol spôsobený rozhodnutím chovateľov o množstve malých rýb
nasadených do vôd v roku 1999 a 2000, čo odzrkadľuje trvalé trhové podmienk y v týchto rokoch, ktoré
neboliovplyvnenédumpingovýmidovozmi.Pokiaľideonárastproduktivit y,tentomožnopripísaťhlavne
investíciám do nových zariadení, ktoré odzrkadľujú úsilie priemyselnéh o odvetvia spoločenstva vyrovnať
sasnízkymicenaminatrh uavdruhomradeznížiťzamestnanosť,čovskutočnostiodzrkadľovalozlož itú
situáciu, ktorej muselo čeliť priemyselné odvetvie. Pokiaľ ide o ziskovo sť a peňažný tok, obidva tieto
ukazovatelezaznamenalipočasOVprudkýpokles,odzrkadľujúcinízkecen ydosahovanénatrhuazložitú
finančnú situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva.
(61) Ďalejsaargumentovalotým,žeprodukciapriemyselnéhoodvetviaspo ločenstvanedokázalavzrásťdotakej
miery,abymohlauspokojiťnárastdopytuvdôsledkulicenčnejpolitikypr aktizovanejvrámcispoločenstva.
Treba poznamenať, že environmentálne licencie negatívne ovplyvňujú výr obnú kapacitu, ktorá, ako je
opísané v úvodnej časti 81 dočasného nariadenia, zostala počas analyzova ného obdobia konštantná.
Nakoľko výrobná kapacita nebola využitá v plnom rozsahu, existovala voľn á kapacita, ktorá mohla byť
využitá na uspokojenie nárastu dopytu. Tento argument bol preto odmietnu tý.
(62) Ďalejsaargumentovalotým,ženiekoľkonórskychvývozcovpredávalo taktiežpstruhymenšieako1,2kg,
pri ktorých sa dajú dosiahnuť nižšie ceny, čo negatívne ovplyvňuje analýz u posudzovania poškodenia.
V tomto ohľade treba podotknúť, že u skúmaných vybratých spoločností repr ezentujúcich približne 40 %
celkovýchnórskychvývozovsapočasOVnezistilo,žebybolirealizovalia kékoľvekpredajetakéhotodruhu
pstruhov. Z tohto dôvodu možno usúdiť, že dotknuté množstvá, ak vôbec neja ké boli, boli zanedbateľné
a tým pádom bol aj ich dopad na analýzu rovnako zanedbateľný. Tento argumen t bol preto odmietnutý.
(63) Prineexistenciiakýchkoľvekinýchposkytnutýchinformáciíaberúc doúvahyrevidovanéúdajetýkajúcesa
ekonomických ukazovateľov, závery formulované v úvodných častiach 80 až 98 dočasného nariadenia sa
týmto potvrdzujú.88 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
5.Záver o poškodení
(64) Použitie pre vlastnú potrebu bolo obmedzené na dvoch vybratých výrob cov spoločenstva a nevyskytli sa
žiadne náznaky ďalšieho spracovania podobného výrobku inými výrobcami p atriacimi do priemyselného
odvetvia spoločenstva. Ďalej, vzhľadom na zisky dosiahnuté priemyselný m odvetvím spoločenstva medzi
rokmi 1999 a 2001, je nepravdepodobné, že by používanie pre vlastnú potreb u mohlo mať významný
dopad na ekonomickú situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva. Z toh to dôvodu sa závery
formulované v rámci vyššie uvedenej analýzy o situácii v priemyselnom odv etví spoločenstva nepovažujú
za zmenené v dôsledku používania pre vlastnú potrebu.
(65) Počas posudzovaného obdobia objem lacných dovozov z Nórsk a a z Faerských ostrovov významne
vzrástol. Ich trhový podiel vzrástol z 3,8 % na 16,7 %. Je pozoruhodné, že ná rast dovozov z Nórska
azFaerskýchostrovovapoklespredajnýchcienbolmimoriadnevýraznýmed zirokom2001aOV.Objemy
dovozu počas daného obdobia vzrástli 4 až 6 násobne a dovozné ceny poklesli o 34 %, pričom predajné
ceny priemyselného odvetvia spoločenstva (ktoré sa nachádzali v tesnej b lízkosti prahu rentability) boli
počas OV nižšie, v rozsahu medzi 7, 3 % a 28,4 %. Toto treba hodnotiť v spojení s vývojom ziskovosti
priemyselného odvetvia spoločenstva, ktorá po prvom poklese v roku 2001 p očas OV prudko poklesla
na nulovú úroveň.
(66) Berúc do úvahy argument, že niektoré ukazovatele poškodenia vykazov ali počas posudzovaného obdobia
pozitívnyvývojaneviedlikpoškodeniu,trebavprvomradepodotknúť,žep odľačlánku3ods.5základného
nariadenia, žiadny z ekonomických faktorov alebo ukazovateľov uvedenýc h v tomto článku nemusí byť
rozhodujúcipristanovovanímateriálnehopoškodenia,ktoréutrpelopri emyselnéodvetviespoločenstva.Čo
jevšakdôležitejšie,zatiaľčoniektoréekonomickéukazovateletýkajúc esasituácievpriemyselnéhoodvetvia
spoločenstva, ako je výroba, inštalovaná výrobná kapacita a využívanie v ýrobnej kapacity, produktivita
a investície vykazovali v analyzovanom období pozitívny vývoj, nemali po žadovaný pozitívny účinok.
Priemyselnéodvetviespoločenstvabolonapriekrastunatrhuastúpajúce mudopytupopodielochnatrhu
skutočne poškodené a napriek nízkym cenám počas OV sa dostalo na hranicu st raty, čím vyššie uvedený
pozitívny vývoj bol viac menej vyvážený.
(67) Berúc do úvahy všetky vyššie uvedené faktory sa dospelo k záveru, že pr iemyselné odvetvie spoločenstva
utrpelo materiálne poškodenie.
G.KAUZALITA
(68) Argumentovalosatým,ženízkecenyveľkéhopstruhadúhovéhozostran ynórskychvývozcovbysanemali
považovať za významné a škodlivé pre priemyselné odvetvie spoločenstva. V tomto ohľade treba najskôr
podotknúť, že zistené nízke ceny sú významné, ak zoberieme do úvahy špecif ické vlastnosti dotknutého
produktu: veľký pstruh dúhový je komoditou citlivou na cenové výkyvy. Nav yše, priemyselné odvetvie
spoločenstva je veľmi fragmentovan é a z tohto dôvodu nemôže zaviesť svoje ceny na trh. Tieto faktory
spoločne vysvetľujú škodlivý dopad, ktorý mala zistená úroveň nízkych ci en na priemyselné odvetvie
spoločenstva.
(69) Ďalejsaargumentovalotým,žeOVsačasovozhodovalosdočasnouacykl ickounezhodoumedziponukou
adopytomnasvetovýchtrhochsopstruhomdúhovým.Nakoľkorozhodnutiaoi nvestíciáchsavykonávajú
dva alebo tri roky pred uvedením produktu na trh, stabilita cien bude z času načas narušená. Dočasný
nedostatoknatrhubudemaťzanásledokzvýšenéceny,zatiaľčoúčinokjeop ačnýakdopytnedokážedržať
krok s produkciou.11/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 89
(70) V tejto súvislosti treba naozaj uviesť, že ak trh spoločenstva vykazo val počas posudzovaného obdobia
nadmernýdopyt,majúcizanásledoknedostatok,taktotobyzanormálnycho kolnostítlačilocenynavyššiu
úroveň,nakoľkozákaznícibytakýmtonadmernýmdopytomspôsobilizvýšen ieceny.Avšaknamiestotoho
došlo v roku 2001 a v OV k prudkému poklesu cien, čo sa musí pri neexistencii i ných pravdepodobných
vysvetlení pripísať dumpingovým dovozom z Nórsk a a z Faerských ostrovov.
(71) Ďalej sa argumentovalo tým, že veľký pstruh dúhový predstavuje komod itu pri ktorej sa svetové ceny
stanovujúnadominantnomjaponskomtrhuažecenyspoločenstvasledovali tietoceny,ktorévrovnakom
období významne poklesli. V tomto ohľade treba poznamenať, že na základe i nformácií predložených
zo strany Norwegian Seafood Federation o japonských ponukách veľkoobcho dných cien za mrazeného
nórskehopstruhadúhovéhozaobdobie1997až2003,cenynajaponskomtrhuv posudzovanomobdobí
trvalo klesali, berúc do úvahy kolísanie výmenných devízových kurzov. Zá very skúmania však nepotvrdili
argument, že ceny veľkého pstruha dúhového určuje celosvetovo japonský t rh. Zatiaľ je pravdou, že ceny
vspoločenstvepočasOVtaktiežprudkopoklesli,takakoajcenynajaponsk omtrhu,zachovalisiprimeranú
úroveň v roku 199 9 a v roku 2000 dokonca vzrástli na rozdiel od cien v Japonsku. V rovnakom obd obí
dovozy z Nórsk a a z Faerských ostrovov sledovali rovnaký trend ako ceny spoločenstva, za tiaľ čo
v objemovom vyjadrení si zachovávali nízku úroveň. Rok 2001 bol jediný, v k torom ceny na japonskom
trhudosiahliveľminízkuúroveň,keďdumpingovédovozydospoločenstvaz NórskaazFaerskýchostrovov
dramaticky vzrástli a to až na trojnásobok objemu roku 2000. Toto zvýšenie tým pádom možno priamo
pripísaťvýpredajunatrhuspoločenstvatejčastinadprodukcie,ktorábo laspôsobenázníženímichvývozov
na deformovaný trh v Japonsku. Na základe vyššie uvedeného bol tento argum ent zamietnutý.
(72) Pri neexistencii akýchkoľvek iných nových informácií poskytnutých o príčinnej súvislosti, dosiahnuté
zistenia a závery uvedené v úvodných častiach 109 až 120 dočasného nariade nia sa týmto potvrdzujú.
H.ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(73) Po uložení dočasných opatrení niektoré združenia odvetví spracováv ajúcich ryby predložili pripomienky
namietajúce proti daným opatreniam. Z tohto dôvodu im bol zaslaný dotazní k a boli vyzvaní predložiť
odpovede, na základe ktorých bolo vykonané posúdenie údajných ekonomick ých efektov
antidumpingových opatrení na tieto strany. Odpovedala jedna strana a pre dložila informácie týkajúce sa
siedmich jej členských spoločností. Na základe týchto informácii, ktoré boli konsolidované pre sedem
spoločností, sa dospelo k záveru že ekonomický dopad antidumpingových op atrení na spoločnosti
spracúvajúce ryby bol zanedbateľný. Tento argument bol preto zamietnutý .
(74) Jednastranaargumentovalatým,žepríslušnývýrobokzNórskamávyšš iukvalituažeuloženiekonečných
opatrení by znížilo dodávky kvalitných pstruhov dúhových z Nórska. Toto b y bolo v neprospech
príslušných dovozcov, ako aj spotrebiteľov, nakoľko ceny by pravdepodob ne v dôsledku znížených
dodávokzNórskavzrástli.EfektnižšíchdodávokzNórskabybolúdajnesna jväčšoupravdepodobnosťou
obzvlášťvýraznýnajmäpočasletaaskorejjesene,kedysúdodávkyfínskeh opriemyselnéhoodvetvianízke.
Ďalej sa argumentovalo tým, že uloženie antidumpingových opatrení by mal o za následok trvalé
presmerovaniepredajnýchaktivítnórskychvývozcovzospoločenstvanai nétrhy,čobyzasaobratombolo
v neprospech dovozcov a spotrebiteľov v spoločenstve.90 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
(75) Pokiaľ ide o rozdiely v kvalite, treba poznamenať že boli posudzované u rôznych druhov dotknutého
produktu a ako také boli prešetrené v rámci posudzovania dumpingových výp očtov a ujmy. Pokiaľ ide
o zvýšené ceny v spoločenstve spôsobené nižšími dodávkami z Nórska treba z dôrazniť, že účelom
antidumpingových ciel je skôr obnoviť „oblasť s pohyblivou úrovňou“ ako z abrániť prístupu na trhy
spoločenstva. Pokiaľ ide o účinok opatrení na fínsky trh v dôsledku menšíc h dodávok najmä v letnom
období, treba podotknúť, že fínsky trh sa nepovažuje za samostatný trh v sú lade s článkom 4 ods. 1 písm.
bzákladnéhonariadenia.Ztohtodôvodubolipodmienkyponukyadopytusta novenénaúrovniceléhotrhu
spoločenstva,naktoromnórskedovozykonkurujúvýrobcomspoločenstva. Pokiaľideomožnosťnórskych
vyvážajúcich výrobcov vyvážať počas letného obdobia, kedy sú dodávky z fí nskeho trhu nízke, toto
predstavuje porovnateľnú výhodu. Ak takáto výhoda existuje, tak zostane neovplyvnená uložením
antidumpingových opatrení a tým pádom budú nórski vyvážajúci výrobcovia naďalej z nej profitovať.
(76) Tá istá strana argumentovala tým, že od uloženia dočasných opatrení n órske vývozy veľkého pstruha
dúhového do spoločenstva poklesli o viac ako 60 percent v porovnaní s rovna kým obdobím roku 2002.
Javí sa, že takéto zníženie dodávok sa v budúcnosti zmení na nárast vzhľado m na klesajúcu úroveň
produkcieveľkéhopstruhadúhovéhovNórskuažebudeškodlivýpredovozco v,spracovateľskýpriemysel
a spotrebiteľov v spoločenstve.
(77) Vtomtoohľadetrebavprvomradeupozorniť,žecieľomantidumpingový chopatreníjeobnoviťspravodlivé
konkurenčné podmienky a nie to, aby zamedzili prístup na trh spoločenstva . V tejto súvislosti stojí za
pozornosť, že dovozy zostali na úrovni porovnateľnej s úrovňou roku 1999 a 2000 predtým, ako nastal
prudký nárast dumpingových dovozov v roku 2001. Pokiaľ ide o klesajúcu úro veň produkcie v Nórsku,
nebol predložený žiadny opodstatnený dôkaz z ktorého by vyplývalo, že tak áto situácia bude stále
pretrvávať. Navyše, každý takýto pokles nemôže v žiadnom prípade skutočn e ovplyvniť vývozy na trh
spoločenstva, ak budú dodávateľské podmienky na ostatných vývozných trh och ešte menej priaznivé ako
podmienky v spoločenstve v období vývozov. Na základe vyššie uvedeného sa tento argument zamieta.
(78) Niekoľko združení odvetví spracovávajúcich ryby argumentovalo tým , že nebola venovaná dostatočná
pozornosť existencii rôznych segmentov trhu (celé, filé, ikry a údené) a r ôznej cenovej tvorbe v týchto
segmentoch. Navyše sa argumentovalo tým, že veľký pstruh dúhový chovaný v slaných vodách v Nórsku
má špecifickú pozíciu na trhu a že obmedzenie prístupu na tento špecifický pôvod produktu vymeraním
vysokého cla by neprospievalo voľnej hospodárskej súťaži.
(79) V prvom rade treba upozorniť, že údený pstruh dúhový a ikry nie sú predm etom tohto skúmania. Pokiaľ
ide o celé ryby a filé, toto bolo považované za rôzne druhy dotknutého produ ktu a ako také boli aj
preskúmavanévrámciposudzovaniadumpingovýchvýpočtovapoškodenia.Z tohtodôvoduboliskutočne
zohľadnené rôzne tvorby ceny v rôznych segmentoch trhu. Vzhľadom na špeci fický pôvod produktu
skúmanie potvrdilo, že produkty vyvážané z Nórsk a a z Faerských ostrovov a produkty predávané
výrobcami spoločenstva boli podobné vo všetkých svojich hlavných fyziká lnych vlastnostiach a druhoch
použitia.
(80) Ďalej sa argumentovalo tým, že lacný veľký pstruh prevažne fínskej pr odukcie bol predávaný najmä
na spotrebiteľský trh vo forme celých rýb alebo filé, zatiaľ čo spracovate lia ich veľmi nepoužívajú. Tento
argument nebol opodstatnený. Naopak, na základe informácií poskytnutýc h fínskymi spolupracujúcimi
spoločnosťami sa nezistilo iba to, že ich produkcia bola predávaná aj spra covateľom, ale aj to, že niekoľkí
znichpríslušnývýroboksamispracovávaliešteskôrakohopredalinatrhu .Navyše,zoznačnenízkejceny
zistenejudovozovzNórsk aazFaerskýchostrovovskôrvyplýva,želacnédovozyzNórsk aazFaerských
ostrovov boli v dôsledku svojej nízkej ceny atraktívne pre spracovateľov . Tento argument bol preto
odmietnutý.11/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 91
(81) Ďalej sa argumentovalo tým, že na trhu spoločenstva boli po OV zazname nané vyššie ceny, čím bolo
ukončené obdobie nízkych cien pstruha dúhového, a že je vysoko pravdepodo bné, že ceny zostanú
v krátkodobom/strednodobom časovom horizonte na relatívne vysokej úrov ni. V prvom rade treba
podotknúť, že v súlade s bežnou praxou spoločenstva, okolnosti týkajúce s a obdobia nasledujúceho po
skúmanom období môžu byť zohľadnené iba vtedy, ak sú zrejmé, nesporné a trv alé. Tento cenový vývoj
všaknebolopodstatnenýaneboliposkytnutéžiadneinformácie,ktorébyn asvedčovali,žeideotrvalývývoj.
Hocisanaozajzistilo,žecenypoOVvzrástli,tátoskutočnosťnepredstav ujesamaosebedôkazobudúcich
cenách,ktorésaurčujúnazákladerovnováhymedziponukouadopytom.Vtom toohľadetrebaupozorniť,
že dopyt oproti ponuke je veľmi ťažko prognózovať, nakoľko existuje mnoho vzájomne pôsobiacich
faktorov na trhu, ktoré môžu spôsobovať kolísanie cien. V žiadnom prípade neboli poskytnuté relevantné
informácie, opodstatňujúce odhad týchto dvoch faktorov. Z tohto dôvodu s a tento argument zamieta.
(82) Ďalejsaargumentovalotým,žedovoznéclozapríčinínárastcien,spr acovateliasapreorientujúnainédruhy
rýbakojelososafarmárispoločenstvabudúčeliťťažkostiam,spredajomi chpstruhovdúhových.Ztohto
dôvodu sa vyhlásilo, že antidumpingové opatrenia by neboli záujme produc entov.
(83) Pokiaľideonárastcien,antidumpingovéopatreniasúskutočnezamer anénazvýšeniedumpingovýchcien,
čím odstraňujú škodlivý dopad na priemyselné odvetvie spoločenstva. Ned á sa vylúčiť ani to, že dôjde
k substitučnému efektu, berúc do úvahy zameniteľnosť veľkého pstruha dúh ového s lososom a ani cenový
rozdiel medzi nimi. Vo všeobecnosti, nakoľko nárast cien pomáha priemyse lnému odvetviu spoločenstva
znovudosiahnuťzisky,ostatnívývozcovianaktorýchnebolitietoopatre niazamerané,akoajpriemyselné
odvetviespoločenstvamôžuvyššímvyužívanímvýrobnejkapacityzvýšiťs vojedodávky,čoobratommusí
držaťkroksdopytomadosiahnuťnovúrovnováhuprinižšejúrovnicien.Vto mtoohľadetrebapodotknúť,
že náhrada lososa má na ceny rovnaký účinok. Záverom, zatiaľ čo antidumpin gové clo je zamerané
na obnovenie „oblasti s pohyblivou úrovňou“, ceny určujú obvyklé trhové s ily.
(84) Jedna strana, zastupujúca záujmy združení spotrebiteľov, argument ovala tým, že nereagovanie z jej strany
nemôže byť interpretované ako nedostatok záujmu, ale treba to chápať tak, že dospela k záveru, že dopad
akýchkoľvek antidumpingových opatrení na spotrebiteľov bude obmedzený . Z tohto dôvodu požadovala,
aby bola úvodná časť 117 dočasného nariadenia príslušne zmenená a doplnen á. Inštitúcie zobrali toto
vyhlásenie na vedomie. Pri neexistencii akýchkoľvek opodstatnených inf ormácií nemá však takéto
vyhlásenie žiadny vplyv na závery dočasného nariadenia týkajúceho sa záu jmov spoločenstva.
(85) TheFinnishFoodandDrinkIndustries’Federation(Fínskafederácia potravinárskehopriemysluapriemyslu
nápojov) predložila pripomienky, ktoré však v žiadnom prípade nemohli by ť zohľadnené na účely
konečných záverov, nakoľko nedala o sebe vedieť ako zainteresovaná stran a ani v lehote stanovenej
v oznámení o zahájení tohto konania a ani v lehote stanovenej článkom 2 doča sného nariadenia. Ďalej
tvrdenia, predložené touto federáciou, boli výslovne zamietnuté jej čle nmi, ktorí pri skúmaní
spolupracovali.
(86) Pri neexistencii akýchkoľvek iných nových predložených informácií o záujmoch spoločenstva, dosiahnuté
zistenia a závery, uvedené v úvodných častiach 109 až 120 dočasného nariad enia sa týmto potvrdzujú.92 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
I.KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(87) Vzhľadom na závery, ktoré sa urobili ohľadne dumpingu, poškodenia, k auzality a záujmu spoločenstva je
potrebné prijať konečné antidumpingové opatrenia, aby sa zabránilo ďalš iemu poškodeniu, ktoré
priemyselnémuodvetviuspoločenstvaspôsobujúdovozyzNórsk aazFaerskýchostrovovzadumpingové
ceny.
1.Úroveň odstránenia poškodenia
(88) Vychádzajúc z metodiky vysvetlenej v úvodných častiach 121 až 125 doč asného nariadenia bola na účely
stanovenia úrovne opatrení, ktoré sa musia definitívne uložiť vypočítan á úroveň odstránenia poškodenia.
(89) Nórskeúradyargumentovalitým,žeobvykléposudzovanéziskovérozp ätie12%jeprílišvysoké.Ďalejbolo
vyhlásené,žeposudzovanéobdobieneboloreprezentatívneprebežnúkonk urenčnúsituáciu,nakoľkoceny
a ziskové rozpätia podľa priemyslu boli počas týchto rokov obzvlášť vysok é v porovnaní s priemernou
situáciou v priemysle.
(90) Vprvomradetrebaupozorniť,žetentoargumentnebolopodstatnený.V druhomrade,prudkýpoklescien
nórskeho pstruha dúhového na japonskom trhu tak, ako bol vysvetlený v úvod nej časti 71, mohol mať
významný dopad na zisky dosahované nórskym priemyslom počas posudzované ho obdobia. K takémuto
poklesuciennatrhuspoločenstvavšaknedošlopredobjavenímsadumpingo výchdovozov,kedyprevládala
bežnákonkurenčnásituácia.Ztohtodôvodusaargument,žeposudzovanéob dobieneboloreprezentatívne
pre bežnú konkurenčnú situáciu, zamieta.
(91) Nazákladerevidovanýchúdajovtýkajúcichsaziskovostipriemyslu, akobolovysvetlenévúvodnejčasti55,
sa však úroveň zisku 10 % považovala za primeranú úroveň, ktorej dosiahnut ie priemyselným odvetvím
spoločenstva sa dalo očakávať pri neexistencii poškodenia dumpingom.
(92) Jedna strana argumentovala tým, že rozdielne triedy kvality podobné ho výrobku v spoločenstve neboli
príslušne posúdené, čo malo za následok určitú nekonzistentnosť s cieľov ými cenami.
(93) Skutočne sa zistilo, že niektoré transakcie boli nesprávne zaznamen ané z hľadiska kvality, čo bolo
spôsobenénesprávnouinterpretáciouniektorýchfaktúr.Všetkyrelevan tnétransakciebolitedakorigované
a boli vykonané nové výpočty na určenie nízkej ceny a rozpätí poškodenia. Ď alej boli vykonané korekcie
s cieľom zohľadniť bezcolnú kvótu pridelenú Faerským ostrovom.
(94) Na základe vyššie uvedeného, sú zistené rozpätia odstránenia poškod enia uvedené nižšie:
Rozpätia odstránenia poškodenia
Nórsko 19,9 %
Faerské ostrovy
P/F Vestsalmon (pre tovary vyrobené firmou P/F Vestlax) 43,8 %P/F PRG Export (pre tovary vyrobené firmou P/F Luna) 54,4 %Ostatní spolupracujúci 49,3 %
(95) Vzhľadomnaneexistenciuakýchkoľvekďalšíchpripomienoksametodi kapoužívanánastanovenieúrovne
odstránenia poškodenia, ako je opísané v úvodných častiach 121 až 125 doča sného nariadenia, týmto
potvrdzuje.11/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 93
2.Forma a výška ciel
(96) Vzhľadom na vyššie uveden é a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa na dovozy
spôvodomvNórskuanaFaerskýchostrovochmaliuložiťkonečnéantidumpin govéopatrenia.Opatrenia
by mali byť uložené na úrovni zistených rozpätí poškodenia alebo rozpätí d umpingu, podľa toho ktoré sú
nižšie. Neexistujú žiadne dôvody, prečo by tieto opatrenia nemohli mať sp olu s dočasnými opatreniami
formu cla ad valorem .
(97) Po uložení akýchkoľvek konečných opatrení Komisia prešetrí vývoj na trhu, najmä účinok rozšírenia trhu
spoločenstva a navrhne zmeny vo využívaní opatrení, pokiaľ budú odôvodne né.
3.Vyberanie dočasného cla
(98) Vzhľadom na závažnosť zistených dumpingových rozpätí a vo svetle výš ky poškodenia spôsobenej
priemyselnému odvetviu spoločenstva sa považuje za potrebné, aby sumy zí skané prostredníctvom
dočasného antidumpingového cla uloženého dočasným nariadením boli defi nitívne vybraté vo výške cla
uloženého s konečnou platnosťou. Tam, kde sú konečné clá vyššie ako navrho vané clá, by sa mali vyberať
iba čiastky zabezpečené na úrovni dočasných ciel.
(99) Akýkoľvek nárok požadujúci uplatňovanie týchto antidumpingových c olných sadzieb pre jednotlivé
spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nového v ýrobného alebo obchodného
subjektu) sa mal okamžite zaslať Komisii (1) spolu so všetkými dôležitými informáciami, predovšetkým
s informáciami o akýchkoľvek zmenách činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom
na vnútornom trhu a vývozom, spojených napríklad so zmenou názvu alebo so z menou výrobných
aobchodnýchsubjektov.KomisiavprípadepotrebypokonzultáciáchsPora dnýmvýboromzmeníadoplní
podľa toho toto nariadenie a to aktualizovaním zoznamu spoločností použí vajúcich individuálne colné
sadzby.
4.Záväzky
(100) Komisia nariadením č. 117/2004 z 23. januára 2004, ktorým sa mení a do pĺňa dočasné nariadenie,
akceptovala záväzky predložené dvomi vyvážajúcimi výrobcami na Faerský ch ostrovoch. Dôvody
akceptovaniatýchtozáväzkovsúuvedenévtomtonariadení.Radauznáva,ž ezáväzkyodstraňujúškodlivé
účinkydumpingu.Navyše,spoločnostibudúKomisiiposkytovaťpravideln éapodrobnéinformácietýkajúce
saichvývozovdospoločenstva,čoznamená,žeKomisiabudemôcťtietozávä zkyúčinnemonitorovať.Za
týchto okolností sa dospelo k záveru, že riziko obchádzania dohodnutých z áväzkov je limitované.
(101) Trebazdôrazniť,ževprípadepodozreniazporušenia,porušeniaale bozrušeniazáväzkumôžebyťuložené
antidumpingové clo podľa článku 8 ods .9a1 0základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmtosaukladákonečnéantidumpingovéclonadovozyveľkéhopstruhadú hového(Oncorhynchusmykiss),
či už čerstvého, chladeného alebo mrazeného, buď vo forme celých rýb (vypi tvaných, s hlavami a žiabrami,
vážiacichkaždáviacako1,2kgalebovypitvaných,bezhlávažiabier,váži acichkaždáviacako1kg)alebovoforme
filé (s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 0,4 kg) obvykle zatriedeného po d číselné znaky KN 0302 11 20,
0303 21 20, 0304 10 15 a 0304 20 15 s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovoch.
(1) European Commission — Directorate General for Trade — Directorate B - J-7 9 5/17 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B 1049
Brussels.94 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50
2. Výška konečného antidumpingového cla uplatniteľného pred vymeraním c la na netto cenu franko hranica
spoločenstva na výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili všetky spoločn osti v Nórsku je 19,9 %. Výška
konečnéhoantidumpingovéhoclauplatniteľnéhopredvymeranímclananet tocenufrankohranicaspoločenstva
na výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili nižšie uvedené spoločnosti n a Faerských ostrovoch je takáto:
ProducentDefinitívne antidumpingové clo
(%)Dodatkový kód TARIC
P/F PRG Expor t a s ním spojený výrobca P/F Luna, FO–510
Gøta54,4 % A474
P/F Vestsalmo n a s ním spojený výrobca P/F Vestlax, P.O. Box
82, FO–410 Kollafjørđur30,0 % A475
P/F Alistødin Á Bakka, Bakkavegur FO–625 Glyvrar 42,6 % A476
P/F Atlantic Seafarm, FO–900 Vágur 42,6 % A477East Salmon, Box 177, FO–700 Klasksvík 42,6 % A478Funningslaks PF, Miđrás 3, FO–100 Tórshavn 42,6 % A479Gulin PF, Miđrás 3, FO–100 Tórshavn 42,6 % A480P/F Hellisvað, FO–727 Árnafjørður 42,6 % A481Kalbaks Laksaaling PF, Í Brekkum 1, FO–530 Fuglafjørður 42,6 % A482Navir, P/F, Argjabodagøta 7, FO–160 Argir 42,6 % A483Všetky ostatné spoločnosti 54,4 % A999
3. Ak to nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Dovozy podľa jedného z nasledovných doplnkových kódov TARIC, ktoré sú vyr ábené a priamo vyvážané (napr.
expedované a fakturované) nižšie uvedenou spoločnosťou spoločnosti v sp oločenstve, ako dovozcovi, sú
oslobodenéodantidumpingovýchcieluloženýchčlánkom1,zapredpokladu ,žesúdovážanévsúladesčlánkom2
ods. 2 nariadenia (ES) č. 1628/2003.
Výrobca Dodatkový kód TARIC
Faerské ostrovy P/F PRG Expor t a s ním spojený výrobca P/F Luna, FO–510 Gøta A474
Faerské ostrovy P/FVestsalmo nasnímspojenývýrobcaP/FVestlax,P.O.Box82,FO–410
KollafjørđurA47511/zv. 50 SK Úradný vestník Európskej únie 95
Článok 3
Pokiaľideodovozyvýrobkuuvedenéhovčlánku1ods.1spôvodomvNórskuana Faerskýchostrovoch,čiastky
zabezpečenéprostredníctvomdočasnýchantidumpingovýchcielpodľanar iadenia(ES)č.1628/2003savyberajú
s konečnou platnosťou v súlade s nižšie stanovenými pravidlami.
Zabezpečené čiastky, ktoré prekračujú konečnú sadzbu antidumpingového cla sa uvoľňujú. Tam kde sú konečné
clá vyššie ako navrhované clá, sa s konečnou platnosťou vyberajú iba čiast ky zabezpečené na úrovni dočasných
ciel.
Článok 4
Totonariadenienadobúdaúčinnosťvdeňnasledujúciododňajehouverejne niavÚradnomvestníkuEurópskejúnie .
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celosti a je priamo uplatniteľné vo vš etkých členských
štátoch.
V Bruseli 8. marca 2004
Za Radu
predseda
D. AHERN96 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 50