ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(21)

Členské štáty, ako aj akékoľvek fyzické alebo právnické osoby majú možnosť predložiť informácie o pozitívnych účinkoch zahraničnej subvencie, ktoré by Komisia mala pri vyvažovacom teste náležite zohľadniť. Komisia by mala zvážiť pozitívne účinky zahraničnej subvencie na základe dôkazov o takýchto pozitívnych účinkoch predložených počas prešetrovania. Pozitívne účinky by sa mali týkať vývoja príslušnej subvencovanej hospodárskej činnosti na vnútornom trhu. Vo vhodných prípadoch by sa mali zohľadniť aj ďalšie pozitívne účinky, aby sa predišlo tomu, že vyvažovanie povedie k neodôvodnenej diskriminácii. Komisia by mala preskúmať aj širšie pozitívne účinky vo vzťahu k príslušným politickým cieľom, najmä cieľom Únie. Uvedené politické ciele môžu zahŕňať najmä vysokú úroveň ochrany životného prostredia a sociálnych noriem, ako aj podporu výskumu a vývoja. Komisia by uvedené pozitívne účinky mala porovnať s negatívnymi účinkami zahraničnej subvencie z hľadiska narušenia na vnútornom trhu. V kontexte postupu verejného obstarávania by Komisia mala zohľadniť dostupnosť alternatívnych zdrojov dodávok dotknutého tovaru a služieb. Vyvažovanie môže viesť k záveru neuložiť nápravné opatrenia, ak pozitívne účinky zahraničnej subvencie prevažujú nad jej negatívnymi účinkami. V prípade kategórií zahraničných subvencií, o ktorých sa usudzuje, že s najväčšou pravdepodobnosťou narušia vnútorný trh, je menej pravdepodobné, že pozitívne účinky prevážia nad negatívnymi. Ak prevažujú negatívne účinky, vyvažovací test môže pomôcť k určeniu vhodnej povahy a úrovne záväzkov alebo nápravných opatrení. V každom prípade, keďže pri vyvažovacom teste sa zohľadňujú pozitívne účinky zahraničnej subvencie, uplatnenie tohto vyvažovacieho testu by nemalo viesť pre podnik k horšiemu výsledku, ako keby sa vyvažovací test nevykonal. Ak Komisia vykoná vyvažovací test, mala by uviesť svoje odôvodnenie v rozhodnutí o ukončení hĺbkového prešetrovania.
(17)

V tomto nariadení by sa mali stanoviť zdroje, ktoré budú pre nástroj dostupné v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023, s možným vyplácaním do 31. marca 2024. Vo forme úverov by sa mala sprístupniť maximálna suma vo výške 18 miliárd EUR. Okrem toho by sa v tomto nariadení mala stanoviť bonifikácia úrokov na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027. Na to, aby sa zaistilo pokrytie úrokových nákladov počas celého trvania úverov, by sa mali príspevky od členských štátov obnoviť aj po roku 2027 a mali by v podobe vonkajších pripísaných príjmov pokračovať, ak tieto náklady nebudú v budúcich viacročných finančných rámcoch pokryté iným spôsobom. Preto by mohlo byť možné predĺžiť príspevky od členských štátov aj na obdobie po roku 2027.
S cieľom zabezpečiť efektívne a účinné fungovanie prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny zoznamu necolných formalít Únie, na ktoré sa vzťahuje systém EU CSW-CERTEX v prílohe; doplnenie tohto nariadenie vymedzením údajových prvkov, ktoré sa majú vymieňať prostredníctvom systému EU CSW-CERTEX; a doplnenie tohto nariadenia identifikáciou spoločného súboru údajov spolu so súborom údajov partnerského príslušného orgánu pre každý príslušný akt Únie, ktorý sa vzťahuje na necolné formality Únie začlenené do systému EU CSW-CERTEX. Pri zmene zoznamu necolných formalít Únie, na ktoré sa vzťahuje systém EU CSW-CERTEX, by Komisia mala určiť aj lehoty, v ktorých by mali byť príslušné necolné systémy Únie a vnútroštátne prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo najneskôr prepojené so systémom EU CSW-CERTEX. Uvedené lehoty by sa mali stanoviť s prihliadnutím na dva prvky: po prvé, lehoty, v ktorých sa majú splniť určité povinnosti vyplývajúce z právnych predpisov Únie, s cieľom zabezpečiť, aby sa prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo mohlo použiť na tento účel, a po druhé, časové rozpätia, ktoré sa bežne používajú v colných systémoch.

Členské štáty môžu prepojiť určité necolné systémy Únie a vnútroštátne prostredie centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo so systémom EU CSW-CERTEX skôr, než sú lehoty stanovené v prílohe. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
(19)

Premenná v súbore údajov pre európsku štatistiku o poľnohospodárskych vstupoch a výstupoch môže zahŕňať niekoľko rozmerov, ako napríklad rozmery ekologického poľnohospodárstva a regionálnej úrovne. Rozmer ekologického poľnohospodárstva sa vzťahuje na výrobu a produkty v súlade so zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 (12). Rozmer regionálnej úrovne by sa mal stanoviť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (13). S cieľom znížiť zaťaženie členských štátov pri poskytovaní údajov podľa tohto nariadenia a zabezpečiť predvídateľnosť, pokiaľ ide o to, ktoré údaje sa majú zbierať, by sa v prílohe k tomuto nariadeniu mali špecifikovať podrobné témy a uplatniteľné rozmery. V uvedenej prílohe by sa mal v súvislosti s podrobnými témami, v prípade ktorých sa vyžaduje rozmer ekologického poľnohospodárstva alebo regionálnej úrovne alebo oba tieto rozmery, zaviesť výraz „uplatňuje sa“.
(39)

Každé spracúvanie osobných údajov na účely vykonávania tohto nariadenia by malo byť v plnom súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (23) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (24). Spracúvanie osobných údajov by sa malo obmedziť na to, čo je nevyhnutne potrebné, a vždy, keď je to možné, by sa tieto údaje mali anonymizovať. Prevádzka systému včasného varovania a reakcie (EWRS) by mala poskytovať najmä konkrétne záruky pre bezpečnú a zákonnú výmenu osobných údajov na účel opatrení na vyhľadávanie kontaktov, ktoré členské štáty vykonávajú na vnútroštátnej úrovni. Z tohto hľadiska systém včasného varovania a reakcie (EWRS) zahŕňa funkciu zasielania správ, pomocou ktorej sa môžu príslušným orgánom zapojeným do opatrení na vyhľadávanie kontaktov, zdravotníckeho presunu alebo iných cezhraničných postupov podľa potreby oznamovať osobné údaje vrátane kontaktných a zdravotných údajov. V prípade spolupráce medzi zdravotníckymi orgánmi Únie a tretími krajinami, WHO alebo inými medzinárodnými organizáciami by prenosy osobných údajov do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám vždy mali byť v súlade s povinnosťami stanovenými podľa nariadenia (EÚ) 2018/1725.
(11)

S cieľom rýchlo do práva Únie transponovať budúce uznesenia IOTC, ktorými sa menia alebo dopĺňajú uznesenia stanovené v tomto nariadení, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorými sa menia ustanovenia, pokiaľ ide o používanie zariadení na zhlukovanie rýb (ďalej len „FAD“), ktoré nespôsobujú uviaznutie a sú biologicky rozložiteľné, prístavy určené podľa pravidiel IOTC, informácie o jednotlivých plavidlách na účely zoznamu plavidiel aktívne loviacich tuniaky a mečiara veľkého, percentuálny podiel prítomnosti pozorovateľov a rozsah výberu vzoriek pri drobnom rybolove, podmienky prenájmu, percentuálny podiel inšpekcií vylodení v prístavoch, lehoty na podávanie správ a prílohy 1 až 10 k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o požiadavky IOTC nahlasovať úlovky, zmierňovacie opatrenia v prospech vtákov, zber údajov a FAD, požiadavky na prenájom, vyhlásenie o prekládke a určité dokumenty štatistického programu pre tuniaka okatého, ako aj odkazy na ochranné a riadiace opatrenia IOTC, pokiaľ ide o zásady konštrukcie a používania FAD zameraných na znižovanie miery uviaznutia, nahlasovanie FAD, označovanie a identifikáciu plavidiel, dokumenty na nahlasovanie NNN rybolovu, dokumenty štatistického programu pre tuniaka okatého, oznámenia o vstupe do prístavného štátu, minimálne štandardné postupy členských štátov pri inšpekciách prístavov, formuláre na nahlasovanie porušenia predpisov a vzory tlačív na nahlasovanie úlovkov a rybolovných opatrení. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
(17)

Povinnosti hlavného prijímateľa sa vzťahujú na všetky činnosti spojené s realizáciou projektu. V dôsledku narušenia realizácie projektu by mohlo dôjsť k tomu, že hlavní prijímatelia nemôžu plniť svoje povinnosti vo vzťahu k partnerskej krajine. Povinnosti hlavného prijímateľa by sa preto mali upraviť a v prípade potreby obmedziť na realizáciu projektov vo vzťahu k členským štátom. Hlavným prijímateľom by sa takisto malo umožniť zmeniť písomnú dohodu s ostatnými projektovými partnermi a pozastaviť určité činnosti alebo účasť určitých partnerov. Napokon by sa malo upustiť od povinnosti hlavných prijímateľov prevádzať platby prijaté od riadiaceho orgánu iným partnerom alebo by sa mala táto povinnosť aspoň upraviť.
(9)

Keďže rozhodnutia CMM sa budú na výročných zasadnutiach komisie WCPFC v budúcnosti pravdepodobne ďalej meniť, v záujme rýchlej implementácie uvedených CMM do práva Únie a zabezpečenia rovnakých podmienok a ďalšej podpory dlhodobo udržateľného hospodárenia s populáciami by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o: odovzdávanie informácií o plavidlách, požiadavky na systém monitorovania plavidiel (ďalej len „VMS“), percentuálny podiel systému pokrytia pozorovateľmi v rámci ROP, práva a povinnosti pozorovateľov, práva a povinnosti prevádzkovateľov plavidiel, kapitánov a posádok, lehoty na ohlasovanie a prílohy I až VI, ktoré sa vzťahujú na opatrenia na obmedzenie vedľajších úlovkov morských vtákov, označovanie a iné technické špecifikácie plavidiel, minimálne normy pre zariadenia na automatické hlásenie polohy používané vo VMS komisie WCPFC, vyhlásenie WCPFC o prekládke a zobrazenie šnúr na lov žralokov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (9). Predovšetkým v záujme vyrovnaného zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadania skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
Podnik poskytujúci základné platformové služby by mal mať za výnimočných okolností možnosť vyvrátiť domnienku, že má významný vplyv na vnútorný trh, a to preukázaním skutočnosti, že napriek tomu, že spĺňa kvantitatívne prahové hodnoty stanovené v tomto nariadení, nespĺňa požiadavky na to, aby bol označený za strážcu prístupu. Dôkazné bremeno preukázania, že domnienka vyplývajúca z dosiahnutia kvantitatívnych prahových hodnôt by preň nemala platiť, by mal znášať daný podnik. Komisia by vo svojom posúdení predložených dôkazov a argumentov mala zohľadniť len tie aspekty, ktoré priamo súvisia s kvantitatívnymi kritériami, konkrétne vplyv podniku poskytujúceho základné platformové služby na vnútorný trh nad rámec príjmov alebo trhovej kapitalizácie, ako napríklad jeho veľkosť v absolútnom vyjadrení, a počet členských štátov, v ktorých je prítomný; do akej miery počet skutočných komerčných používateľov a koncových používateľov prekračuje prahové hodnoty a význam základnej platformovej služby vzhľadom na celkový rozsah činností príslušnej základnej platformovej služby; a počet rokov, za ktoré boli prahové hodnoty splnené.

Všetky ekonomické odôvodnenia zamerané na zasiahnutie do definície trhu alebo preukázanie efektívnosti vyplývajúce z konkrétneho druhu správania podniku poskytujúceho základné platformové služby by sa mali zamietnuť, pretože nie sú pri označovaní strážcu prístupu relevantné. Ak predložené argumenty nie sú dostatočne podložené, pretože danú domnienku jasným spôsobom nespochybňujú, Komisia by mala mať možnosť tieto argumenty odmietnuť v lehote 45 pracovných dní stanovených na označenie. Komisia by mala mať možnosť prijať rozhodnutie na základe dostupných informácií o kvantitatívnych prahových hodnotách, ak podnik poskytujúci základné platformové služby sťažuje vyšetrovanie tým, že nedodržiava vyšetrovacie opatrenia prijaté Komisiou.
(6)

Opatrenia na liberalizáciu obchodu stanovené týmto nariadením by mali mať formu dodatočných dočasných colných kvót s nulovou colnou sadzbou na niektoré poľnohospodárske výrobky, na ktoré sa ešte stále vzťahujú colné kvóty. Prostredníctvom takýchto opatrení Únia prehĺbi hospodársku integráciu medzi Úniou a Moldavskou republikou a dočasne poskytne Moldavskej republike a hospodárskym subjektom dotknutým útočnou vojnou Ruska voči Ukrajine primeranú hospodársku podporu. Podľa prílohy XV-A k dohode o pridružení podlieha colným kvótam sedem poľnohospodárskych výrobkov z Moldavskej republiky. Ide o tieto výrobky: rajčiaky, cesnak, stolové hrozno, jablká, čerešne, slivky a hroznová šťava. Dva z týchto výrobkov (slivky a stolové hrozno) vyvážala Moldavská republika vo veľkých objemoch na tretie trhy, najmä do Ruska, Bieloruska a na Ukrajinu. Na uvedené výrobky je vhodné zaviesť dodatočné colné kvóty s nulovou colnou sadzbou, aby sa v prípade potreby dočasne podporilo presmerovanie objemu predaja pôvodne určeného na uvedené trhy do Únie. V prípade ostatných výrobkov (rajčiaky, cesnak, jablká, čerešne a hroznová šťava) by novozavedené colné kvóty pokrývali rovnaký dodatočný objem s nulovou colnou sadzbou, ako je objem stanovený v dohode o pridružení.
(8)

Napriek tomu, že Ukrajina už prispôsobila svoje vnútroštátne právo smernici 2003/59/ES týkajúce sa vodičov v medzinárodnej doprave, naďalej platí, že ukrajinskí vodiči z povolania, ktorí si hľadajú prácu v podniku cestnej dopravy usadenom v Únii, musia získať príslušnú kvalifikáciu a zúčastniť sa na odbornej príprave v niektorom z členských štátov. Členské štáty by preto mali mať možnosť vydať kvalifikačnú kartu vodiča uvedenú v smernici 2003/59/ES dotknutým osobám alebo vyznačiť špeciálny dočasný kód Únie „95.01 (max 06.03.2025)“ v príslušnom vodičskom preukaze osoby so štatútom dočasnej ochrany alebo primeranej ochrany podľa vnútroštátneho práva s platným osvedčením o odbornej spôsobilosti vydaným Ukrajinou v súlade s ukrajinskými vnútroštátnymi právnymi predpismi, na účely dočasného udelenia práv dotknutým osobám, ktoré sú podobné právam osôb oprávnených na vedenie vozidla v zmysle článku 1 smernice 2003/59/ES. Na tento účel členské štáty môžu prijať vnútroštátne predpisy stanovujúce rozsah a trvanie doplnkového povinného výcviku a následnej skúšky s cieľom zabezpečiť, aby dotknuté osoby spĺňali normy smernice 2003/59/ES. V prípade vyhlásenia o strate alebo krádeži kvalifikačnej karty vodiča vydanej Ukrajinou by členské štáty mali dokázať overiť aj u príslušných orgánov Ukrajiny, či je dotknutá osoba držiteľom platného osvedčenia o odbornej spôsobilosti vydaného Ukrajinou. Ako doplnkové opatrenie by špeciálny dočasný kód Únie malo byť možné vyznačiť na osvedčení vodiča vydanom vodičovi.
(14)

Pri posudzovaní toho, či v tretej krajine existujú osobitné opatrenia alebo postupy, ktoré by mohli viesť k zhoršeniu prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami v tejto tretej krajine, by Komisia mala preskúmať, do akej miery sa zákonmi, pravidlami alebo inými opatreniami na trhoch príslušnej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami zaisťuje transparentnosť v súlade s medzinárodnými normami, a či nevedú k závažným a opakovaným obmedzeniam, pokiaľ ide o hospodárske subjekty, tovar alebo služby z Únie. Okrem toho by Komisia mala preskúmať, do akej miery jednotliví verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia tretích krajín prijímajú alebo naďalej uplatňujú reštriktívne postupy proti hospodárskym subjektom, tovaru alebo službám z Únie.
Únia by mala uľahčovať infraštruktúrne projekty prepájajúce siete Únie so sieťami tretích krajín, ktoré sú vzájomne prospešné a potrebné na energetickú transformáciu a dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a ktoré spĺňajú aj osobitné kritériá príslušných kategórií infraštruktúry podľa tohto nariadenia, najmä so susednými krajinami a s krajinami, s ktorými Únia nadviazala osobitnú spoluprácu v oblasti energetiky. Toto nariadenie by preto malo vo svojom rozsahu pôsobnosti zahŕňať projekty vo vzájomnom záujme, ak sú udržateľné a schopné preukázať významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie a aspoň jednu tretiu krajinu. Takéto projekty by mali byť oprávnené na zahrnutie do zoznamu projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme (ďalej len „zoznam Únie“) za podmienky, že politický rámec má vysokú úroveň konvergencie a je podporený mechanizmami presadzovania, a mali by preukázať prínos k celkovým cieľom politiky Únie a tretích krajín v oblasti energetiky a klímy z hľadiska bezpečnosti dodávok a dekarbonizácie.

Vysoká úroveň konvergencie politického rámca by mala byť predpokladom pre zmluvné strany Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Energetického spoločenstva alebo ho možno preukázať v prípade iných tretích krajín prostredníctvom dvojstranných dohôd, ktoré obsahujú príslušné ustanovenia o cieľoch politiky v oblasti klímy a energetiky v oblasti dekarbonizácie a ktoré ďalej posúdi príslušná regionálna skupina s podporou Komisie. Okrem toho by tretia krajina, s ktorou Únia spolupracuje pri vypracúvaní projektov vo vzájomnom záujme, mala uľahčiť podobný harmonogram urýchleného vykonávania a iné opatrenia na podporu politiky, ako sa stanovuje v tomto nariadení. Preto by sa mali projekty vo vzájomnom záujme posudzovať rovnako ako projekty spoločného záujmu a všetky ustanovenia týkajúce sa projektov spoločného záujmu by sa mali vzťahovať aj na projekty vo vzájomnom záujme, pokiaľ nie je uvedené inak. Významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie by sa mali chápať ako zlepšenie interoperability a fungovania vnútorného trhu, ktoré presahujú rámec jedného členského štátu. Pokiaľ ide o projekty na ukladanie oxidu uhličitého, oprávnené by mali byť len projekty potrebné na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého za predpokladu, že normy a záruky na zabránenie akémukoľvek úniku a týkajúce sa klímy, ľudského zdravia a ekosystémov, pokiaľ ide o bezpečnosť a účinnosť trvalého ukladania oxidu uhličitého, sú aspoň na rovnakej úrovni ako v Únii. Malo by sa predpokladať, že Európsky hospodársky priestor spĺňa uvedené normy a záruky.
Režim opakovaného použitia stanovený v tomto nariadení by sa mal vzťahovať na údaje, ktorých poskytovanie je súčasťou verejných úloh dotknutých subjektov verejného sektora v zmysle zákona alebo iných záväzných pravidiel členských štátov. V prípade neexistencie takýto pravidiel by sa verejné úlohy mali vymedziť v súlade s bežnou správnou praxou v členských štátoch, pričom rozsah týchto verejných úloh má byť transparentný a podliehať preskúmaniu. Verejné úlohy by sa mohli vymedziť všeobecne alebo individuálne pre jednotlivé subjekty verejného sektora. Keďže verejné podniky nespadajú do vymedzenia pojmu „subjekt verejného sektora“, na údaje v držbe verejných podnikov by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať. Na údaje v držbe kultúrnych inštitúcií, ako sú knižnice, archívy a múzeá, ako aj orchestre, opery, balety a divadlá, a vzdelávacích inštitúcií, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať, keďže diela a iné dokumenty, ktoré sú v ich držbe, sú prevažne chránené právami duševného vlastníctva tretích strán. Organizácie vykonávajúce výskum a organizácie financujúce výskum by tiež mohli byť organizované ako subjekty verejného sektora alebo verejnoprávne inštitúcie.

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na takéto hybridné organizácie len vo vzťahu k nim ako organizáciám vykonávajúcim výskum. Ak má organizácia vykonávajúca výskum v držbe údaje ako súčasť osobitného verejno-súkromného združenia s organizáciami súkromného sektora alebo inými subjektmi verejného sektora, verejnoprávnymi inštitúciami alebo hybridnými organizáciami vykonávajúcimi výskum, to znamená organizovanými buď ako subjekty verejného sektora alebo verejné podniky, ktorých hlavným účelom je vykonávanie výskumu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať ani na tieto údaje. V relevantných prípadoch by členské štáty mali mať možnosť uplatňovať toto nariadenie na verejné podniky alebo súkromné podniky, ktoré vykonávajú povinnosti verejného sektora alebo poskytujú služby všeobecného záujmu. Výmena údajov medzi subjektmi verejného sektora v Únii alebo medzi subjektmi verejného sektora v Únii a subjektmi verejného sektora v tretích krajinách alebo medzinárodnými organizáciami výlučne pri plnení ich verejných úloh, ako aj výmena údajov medzi výskumníkmi na nekomerčné účely vedeckého výskumu, by nemala podliehať ustanoveniam tohto nariadenia týkajúcim sa opakovaného použitia určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora.
(7)

Opatrenia na liberalizáciu obchodu stanovené týmto nariadením by mali mať túto formu: i) úplné zrušenie dovozných ciel (ďalej len „preferenčné clá“) na dovoz priemyselných výrobkov z Ukrajiny; ii) pozastavenie uplatňovania systému vstupných cien na ovocie a zeleninu; iii) pozastavenie colných kvót a úplné zrušenie dovozných ciel; iv) odchylne od článku 14 ods. 1 prvého pododseku nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (4) by sa antidumpingové clá na dovoz s pôvodom na Ukrajine uskutočnený počas uplatňovania tohto nariadenia nemali vyberať v žiadnom okamihu, a to ani po uplynutí účinnosti tohto nariadenia; a v) dočasné pozastavenie uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 (5). Prostredníctvom uvedených opatrení Únia v skutočnosti dočasne poskytne primeranú hospodársku a finančnú podporu v prospech Ukrajiny a dotknutých hospodárskych subjektov.