(7)

Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Malty pred 1. aprílom 2012, a na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2012 možno prijať tieto závery: — Po dosiahnutí vrcholu v roku 2008 sa deficit verejných financií postupne znižoval až na 2,7 % HDP v roku 2011, čo je pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Významné zlepšenie oproti roku 2010, keď deficit verejných financií predstavoval 3,6 % HDP, spôsobil najmä nárast príjmov o 0,7 % HDP. Čistý vplyv jednorazových opatrení na zníženie deficitu roku 2011 sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2012 odhaduje na 0,7 % HDP. Odhaduje sa, že štrukturálne saldo, t. j. rozpočtové saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, sa v roku 2011 zlepšilo o 1 percentuálny bod HDP, teda viac ako odporúčala Rada (najmenej ¾ % HDP). — Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2012 sa má deficit v roku 2012 ďalej znižovať na 2,6 % HDP, a to najmä vďaka opatreniam na zvýšenie príjmov, z ktorých väčšina je podľa všetkého jednorazovej povahy, pričom čistý vplyv jednorazových opatrení na zníženie deficitu sa odhaduje na 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky, t. j. bez zohľadnenia konsolidačných opatrení obsiahnutých v rozpočte na rok 2013, ktorý bol prijatý po dátume ukončenia predpovede, by sa mal deficit verejných financií v roku 2013 zvýšiť na 2,9 % HDP predtým, ako sa v roku 2014 opäť zníži na 2,6 % HDP, v dôsledku čoho v období, na ktoré sa predpoveď vzťahuje, tak zostane pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Program stability z apríla 2012 počíta na roky 2012, 2013 a 2014 s nižšími deficitmi 2,2 %, 1,7 % a 1,1 % HDP. Rozdiel medzi predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2012 a cieľom stanoveným v programe stability na rok 2012 možno vysvetliť hlavne dynamickejším rastom príjmov, s ktorým počíta program stability. — Pokiaľ ide o obdobie po roku 2011, teda po lehote stanovenej Radou, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2012 sa v prípade cyklicky upraveného rozpočtového salda bez vplyvu jednorazových a iných dočasných opatrení nepredpokladá v roku 2012 žiadne zlepšenie a v roku 2013 sa počíta so zlepšením o ¼ percentuálneho bodu HDP. To je menej ako referenčná hodnota 0,5 % HDP, ktorú na približovanie sa k strednodobému rozpočtovému cieľu vyžaduje preventívna časť Paktu o stabilite a raste, najmä nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (5). Toto pomalé približovanie prebieha v kontexte viac-menej vyrovnaných cyklických podmienok, t. j. produkčná medzera sa podľa odhadov približuje k nule. Zároveň sa očakáva, že rast bude mať pomerne slabú daňovú zložku. Najmä v roku 2012 hospodársky rast závisí od čistého vývozu, zatiaľ čo domáci dopyt bude podľa predpovedí v porovnaní s minulými tendenciami slabší. V roku 2014 sa počíta so zlepšením o ½ percentuálneho bodu HDP. Okrem toho má byť reálne tempo rastu výdavkov verejných financií, bez diskrečných opatrení na strane príjmov, v roku 2012 nižšie ako referenčné strednodobé tempo rastu potenciálneho HDP, ako je vymedzené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1466/97. Za predpokladu nezmenenej politiky by však reálny čistý nárast výdavkov toto referenčné tempo v rokoch 2013 a 2014 výrazne prekročil. — Od roku 2008 hrubý verejný dlh ako časť HDP stúpa a v roku 2011 dosiahol úroveň 70,9 % HDP. Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2012 počíta s ďalším zvyšovaním pomeru dlhu k HDP na 72,4 % HDP v roku 2012, 73,1 % HDP v roku 2013 a 72,8 % HDP v roku 2014. Naproti tomu sa v programe stability na rok 2012 predpokladá, že pomer dlhu k HDP začne po roku 2011 klesať a do roku 2014 sa zníži na 67,4 % HDP. Rozdiel medzi oboma predpoveďami je spôsobený tým, že v predpovedi z jesene sa počíta s nižším primárnym prebytkom a väčším zosúladením dlhu a deficitu.