ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(51)

S cieľom podporiť konsenzuálne urovnávanie by porušiteľ, ktorý zaplatil náhradu škody v rámci konsenzuálneho riešenia sporov, nemal byť v horšom postavení v porovnaní s ostatnými spoluporušiteľmi, ako keby sa inak toho konsenzuálne urovnanie neuskutočnilo. K tomu by mohlo dôjsť, ak by porušiteľ, ktorý sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, bol aj potom v plnom rozsahu spoločne a nerozdielne zodpovedný za škodu spôsobenú porušením. Preto by porušiteľ, ktorý sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, nemal prispievať ostatným spoluporušiteľom, ktorí sa na urovnaní nedohodli, keď tieto podniky platia náhradu škody poškodenej osobe, s ktorou sa prvý porušiteľ už dohodol na konsenzuálnom urovnaní. Doplnkom tohto pravidla o neprispievaní by malo byť zníženie nároku poškodenej osoby na náhradu ňou utrpenej škody o sumu zodpovedajúcu podielu, ktorý pripadá na porušiteľa, ktorý sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, bez ohľadu na to, či sa suma urovnania rovná jeho pomernému podielu na škode, ktorú spôsobil poškodenej osobe, s ktorou sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní. Tento podiel by sa mal stanoviť podľa pravidiel, ktoré sa inak používajú na stanovenie príspevkov porušiteľov. Bez tohto zníženia by porušitelia, ktorí sa nedohodli na urovnaní, boli neprimerane dotknutí urovnaním, na ktorom sa nezúčastnili. S cieľom zabezpečiť právo na úplnú náhradu škody, by však spoluporušiteľ, ktorý sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, mal byť povinný zaplatiť náhradu škody, ak je to jediná možnosť poškodenej osoby, ktorá sa dohodla na konsenzuálnom urovnaní, ako získať náhradu zvyšku nároku. Zvyšok nároku je nárok znížený o sumu zodpovedajúcu podielu spoluporušiteľa, ktorý sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, na škode, ktorú v dôsledku porušenia utrpela poškodená osoba, s ktorou sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní. Táto druhá možnosť uplatniť nárok na náhradu škody od spoluporušiteľa, s ktorým sa dohodol na konsenzuálnom urovnaní, je možná iba vtedy, pokiaľ to nie je výslovne vylúčené v podmienkach konsenzuálneho urovnania.
(10)

Malo by sa zabrániť fragmentácii vnútorného trhu z dôvodu nekoordinovaného zavádzania alternatívnych palív na trh. Koordinované politické rámce všetkých členských štátov by preto mali zaisťovať dlhodobú bezpečnosť potrebnú pre súkromné a verejné investície do technológie vozidiel a palív a budovanie infraštruktúry, a to s dvojitým cieľom znížiť závislosť dopravy od ropy a zmierniť jej vplyv na životné prostredie. Členské štáty by mali preto vytvoriť vnútroštátne politické rámce zamerané na rast a stanoviť v nich národné ciele a zámery a podporné opatrenia na rozvoj trhu, pokiaľ ide o alternatívne palivá vrátane použitia nevyhnutnej infraštruktúry, ktorá sa musí zaviesť, a to v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi a príslušným odvetvím a tiež s ohľadom na potreby malých a stredných podnikov. Členské štáty by mali v prípade potreby spolupracovať s ostatnými susednými členskými štátmi prostredníctvom konzultácií alebo spoločných politických rámcov na regionálnej alebo makroregionálnej úrovni najmä tam, kde sa vyžaduje kontinuita cezhraničného pokrytia infraštruktúrou pre alternatívne palivá alebo výstavba novej infraštruktúry v blízkosti štátnych hraníc vrátane rozličných možností nediskriminačného prístupu k nabíjacím a čerpacím staniciam. Koordinácia týchto národných politických rámcov a ich súdržnosť na úrovni Únie by sa mala podporiť spoluprácou medzi členskými štátmi a vypracovaním posúdení a podávaním správ zo strany Komisie. V záujme uľahčenia podávania správ zo strany členských štátov o informáciách uvádzaných v prílohe I by Komisia mala prijať nezáväzné usmernenia.
(13)

Pripevnenie značky zhody na vybavenie námorných lodí výrobcom alebo prípadne dovozcom by v prvom rade malo byť zárukou v súlade s ich povinnosťami podľa tejto smernice, že vybavenie je vyhovujúce a môže sa uviesť na trh na účely umiestnenia na palubu lode EÚ. Následne sú potrebné určité ustanovenia, aby sa zaručila bezpečná kontinuita a platnosť značky zhody po jej pripevnení a aby vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom mohli efektívne vykonávať svoju úlohu. Výrobca alebo prípadne dovozca či distribútor by mali mať povinnosť poskytnúť príslušným orgánom úplné a pravdivé informácie o vybavení, ktoré označili značkou zhody, s cieľom zabezpečiť, že vybavenie námorných lodí zostane bezpečné. Výrobca by mal mať povinnosť spolupracovať s orgánmi dohľadu nad trhom, a to aj pokiaľ ide o normy, podľa ktorých vybavenie vyrobil a osvedčil, a taktiež by mal vynaložiť náležité úsilie, pokiaľ ide o vybavenie námorných lodí, ktoré uvádza na trh. V tejto súvislosti by mal výrobca, ktorý sa nachádza mimo Únie, vymenovať splnomocneného zástupcu, aby zabezpečil spoluprácu s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.
S cieľom pomôcť spotrebiteľom jednoducho porovnávať poplatky za platobný účet v rámci vnútorného trhu by poskytovatelia platobných služieb mali spotrebiteľom poskytnúť dokument s informáciami o poplatkoch za všetky služby obsiahnuté v zozname najtypickejších služieb viazaných na platobný účet na vnútroštátnej úrovni. V dokumente s informáciami o poplatkoch by sa podľa možnosti mali používať štandardizované termíny a definície stanovené na úrovni Únie. Tým by sa prispelo aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre poskytovateľov platobných služieb súťažiacich na trhu s platobnými účtami. Dokument s informáciami o poplatkoch by nemal obsahovať žiadne iné poplatky. Ak poskytovateľ platobných služieb neposkytuje službu uvedenú v zozname najtypickejších služieb viazaných na platobný účet, mal by to uviesť napríklad označením tejto služby ako „neposkytuje sa“ alebo „neuplatniteľné“. Členské štáty by mali mať možnosť vyžadovať, aby sa kľúčové ukazovatele, ako napríklad komplexný ukazovateľ nákladov sumarizujúci celkové ročné náklady platobného účtu pre spotrebiteľov, poskytovali spolu s dokumentom s informáciami o poplatkoch. S cieľom pomôcť spotrebiteľom porozumieť poplatkom, ktoré musia platiť za svoj platobný účet, by im mal byť dostupný slovník s jasnými, netechnickými a jednoznačnými vysvetleniami aspoň v prípade poplatkov a služieb uvedených v dokumente s informáciami o poplatkoch. Slovník by mal slúžiť ako užitočný nástroj na zlepšenie porozumenia zmyslu poplatkov a mal by prispieť k tomu, aby si spotrebitelia mohli vyberať zo širšej ponuky platobných účtov. Mala by sa takisto zaviesť povinnosť, aby poskytovatelia platobných služieb informovali spotrebiteľov bezplatne a najmenej raz ročne o všetkých poplatkoch účtovaných na ich platobných účtoch vrátane prípadnej úrokovej sadzby za povolené prečerpanie a kreditnej úrokovej sadzby.

Tým nie sú dotknuté ustanovenia o službách povoleného prečerpania uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES (8). Informácie ex post by sa mali poskytovať v osobitnom dokumente nazvanom „výpis poplatkov“. To by malo poskytovať prehľad pripísaných úrokov a všetkých poplatkov vzniknutých v súvislosti s používaním platobného účtu, aby mohol spotrebiteľ porozumieť, akých poplatkov sa výdavky týkajú, a posúdiť, či je potrebné zmeniť spôsob využívania služieb alebo prejsť k inému poskytovateľovi. Najefektívnejšie by sa táto výhoda využila, keby sa v rámci informácií ex post o poplatkoch uvádzali najtypickejšie služby v rovnakom poradí ako v rámci informácií ex ante o poplatkoch.
(9)

Námorné priestorové plánovanie prispeje k účinnému riadeniu námorných činností a udržateľnému využívaniu morských a pobrežných zdrojov tým, že vytvorí rámec pre jednotné, transparentné, udržateľné a podložené rozhodovanie. Na dosiahnutie cieľov tejto smernice by sa v nej mala stanoviť povinnosť zaviesť proces námorného plánovania, ktorého výsledkom bude námorný priestorový plán alebo plány. V rámci tohto procesu plánovania by sa mali zohľadniť interakcie medzi pevninou a morom a mala by sa podporovať spolupráca medzi členskými štátmi. Bez toho, aby bolo dotknuté existujúce acquis Únie v oblastiach energie, dopravy, rybárstva a životného prostredia, by táto smernica nemala ukladať nové povinnosti, najmä v súvislosti s konkrétnymi rozhodnutiami členských štátov, pokiaľ ide o to, ako realizovať odvetvové politiky v uvedených oblastiach, ale mala by sa skôr snažiť prispieť k uvedeným politikám prostredníctvom procesu plánovania.
(18)

S cieľom zaručiť účinné vykonávanie európskej politiky na zabezpečenie integrity finančných trhov stanovenej v nariadení (EÚ) č. 596/2014 by členské štáty mali rozšíriť zodpovednosť za trestné činy ustanovené v tejto smernici na právnické osoby, a to prostredníctvom zavedenia trestných a iných ako trestných sankcií alebo iných opatrení, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce, ako sú napríklad sankcie a opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) č. 596/2014. Tieto sankcie alebo iné opatrenia môžu zahŕňať zverejnenie konečného rozhodnutia o sankcii vrátane totožnosti zodpovednej právnickej osoby s prihliadnutím na základné práva, zásadu proporcionality a riziko pre stabilitu finančných trhov a na prebiehajúce vyšetrovanie. Členské štáty by mali v prípadoch, keď je to náležité a keď vnútroštátne právo ustanovuje trestnú zodpovednosť právnických osôb, rozšíriť túto trestnú zodpovednosť podľa vnútroštátneho práva za trestné činy ustanovené v tejto smernici. Táto smernica by nemala brániť členským štátom zverejňovať konečné rozhodnutia o zodpovednosti alebo sankciách.
(10)

Ochrana eura a ostatných mien si vyžaduje spoločnú definíciu trestných činov súvisiacich s falšovaním meny, ako aj jednotné, účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre fyzické a právnické osoby. Aby sa zabezpečil súlad so Ženevským dohovorom, táto smernica by mala určiť, že trestnými činmi budú rovnaké činy, aké sú trestné podľa Ženevského dohovoru. Preto by výroba falošných bankoviek a mincí a ich uvádzanie do obehu mali byť trestným činom. Významné prípravné práce na týchto trestných činoch, napríklad výroba falšovateľského náčinia a súčastí, by sa mali trestať samostatne. Spoločným cieľom týchto vymedzení trestných činov by malo byť, aby odrádzali od akéhokoľvek narábania so sfalšovanými bankovkami a mincami, ako aj s náčiním a inými prostriedkami na falšovanie.
(15)

Zamestnanci presunutí v rámci podniku by mali mať nárok na aspoň rovnaké podmienky zamestnávania ako vyslaní pracovníci, ktorých zamestnávateľ má sídlo na území Únie, ako sa vymedzuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES (4). Členské štáty by mali požadovať, aby sa so zamestnancami presunutými v rámci podniku zaobchádzalo v oblasti odmeňovania počas celého presunu rovnako ako so štátnymi príslušníkmi príslušného členského štátu, ktorí sú zamestnaní na porovnateľných pozíciách. Každý členský štát by mal byť zodpovedný za kontrolu odmeňovania zamestnancov presunutých v rámci podniku počas pobytu na území členského štátu. Cieľom je zabezpečiť ochranu pracovníkov a zaručiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi podnikmi so sídlom v členskom štáte a podnikmi so sídlom v tretej krajine, pretože sa tým zabezpečuje, aby podniky so sídlom v tretej krajine nemohli využívať nižšie pracovné štandardy a zabezpečiť si tak konkurenčnú výhodu.
(43)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice, a pokiaľ ide o vypracúvanie, obmedzenie a preskúmavanie zoznamu syntaxí, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Na prijímanie vykonávacích aktov týkajúcich sa zoznamu syntaxí by sa mal uplatňovať postup preskúmania vzhľadom na to, že slúžia na uľahčenie uplatňovania európskej normy pre elektronickú fakturáciu a zabezpečujú interoperabilitu a rýchlu reakciu na technologický vývoj. Postup preskúmania by sa mal uplatňovať aj na prijímanie vykonávacích aktov, pokiaľ ide o námietky voči európskej norme pre elektronickú fakturáciu, vzhľadom na to, že takéto akty by mohli mať dôsledky na povinnosť prijímať a spracúvať elektronické faktúry.
(23)

Ak nadobudnuté dôchodkové práva alebo hodnota nadobudnutých dôchodkových práv odchádzajúceho pracovníka neprekračujú uplatniteľnú hranicu stanovenú dotknutým členským štátom, môže sa v snahe predísť nadmerným administratívnym nákladom súvisiacim so správou veľkého počtu odložených dôchodkových práv nízkej hodnoty dať dôchodkovým systémom možnosť nezachovávať tieto nadobudnuté práva, ale namiesto toho vyplatiť odchádzajúcemu pracovníkovi nasporenú sumu zodpovedajúcu hodnote nadobudnutých dôchodkových práv. Podľa potreby by sa hodnota prevodu alebo nasporenej sumy mala ustanoviť v súlade s vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi. Členské štáty by mali podľa potreby stanoviť hranicu pre také platby, a to pri zohľadnení primeranosti budúcich dôchodkových príjmov pracovníka.
(15)

S cieľom zabezpečiť účinnejšiu mieru ochrany je potrebné oprávniť aj združenia a právnické osoby vrátane sociálnych partnerov na to, aby vstupovali do konaní, a to buď v mene alebo na podporu ktorejkoľvek údajnej obete a s jej súhlasom – podľa toho, ako to určia členské štáty. Tým by nemali byť dotknuté vnútroštátne rokovacie poriadky v súvislosti so zastupovaním a s obranou pred súdom a ďalšie právomoci a kolektívne práva sociálnych partnerov, zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov, ako sú napríklad tie, ktoré sa týkajú presadzovania kolektívnych zmlúv prípadne činností v kolektívnom záujme, na základe vnútroštátneho práva alebo praxe. Na účely zabezpečenia účinnej právnej ochrany a bez toho, aby boli dotknuté existujúce mechanizmy kolektívnej ochrany, ktoré sú dostupné pre sociálnych partnerov, a vnútroštátne právo alebo prax, sa členské štáty vyzývajú, aby preskúmali uplatňovanie spoločných zásad pre mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na prikázanie zdržania sa určitého konania a na náhradu škody.
(8)

Občania Únie by sa mali považovať za nezastúpených v tretej krajine, ak členský štát, ktorého sú štátnymi príslušníkmi, nemá v tejto krajine veľvyslanectvo, konzulát ani honorárneho konzula. Občania by sa za nezastúpených mali považovať aj vtedy, ak miestne veľvyslanectvo, konzulát alebo honorárny konzul nemôžu zo žiadneho dôvodu poskytnúť v danom prípade dotknutej osobe ochranu, na ktorú by táto osoba inak mala podľa vnútroštátneho práva alebo praxe nárok. Veľvyslanectvá a konzuláty by sa mali vzájomne informovať o akýchkoľvek výnimočných okolnostiach, ktoré by mohli dočasne ovplyvniť ich schopnosť poskytovať konzulárnu ochranu. Do úvahy by sa taktiež mala vziať prístupnosť a blízkosť. Napríklad občan, ktorý žiada o konzulárnu ochranu alebo pomoc veľvyslanectvo alebo konzulát iného členského štátu by nemal byť presmerovaný na veľvyslanectvo, konzulát alebo honorárneho konzula svojho vlastného členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, ak z dôvodu miestnych okolností alebo nedostatku zdrojov nie je možné, aby bol občan schopný bezpečne sa dostať na svoje veľvyslanectvo, konzulát alebo ku svojmu honorárnemu konzulovi – a byť týmto veľvyslanectvom, konzulátom alebo honorárnym konzulom dosiahnuteľný – tak, aby sa mu mohla poskytnúť konzulárna ochrana. Pojem „absencia zastúpenia“ by sa mal vykladať so zreteľom na zabezpečenie účinnosti práva nezastúpených občanov na ochranu veľvyslanectvom alebo konzulátom iného členského štátu poskytovanú nediskriminačným spôsobom, berúc pritom do úvahy okolnosti každého jednotlivého prípadu. Občania, ktorí sú štátnymi príslušníkmi viacerých členských štátov, by sa mali považovať za nezastúpených, keď v dotknutej tretej krajine nemá zastúpenie žiaden z členských štátov, ktorých sú štátnymi príslušníkmi.
(4)

Používanie ortuti v rotačných elektrických konektoroch v zdravotníckych pomôckach na intravaskulárne ultrazvukové zobrazenie schopných pracovať v režimoch s vysokou prevádzkovou frekvenciou (> 50 MHz) by preto malo byť vyňaté z obmedzení používania až do 30. júna 2019. Vzhľadom na inovačné cykly v prípade zdravotníckych pomôcok ide o krátke prechodné obdobie, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že by malo negatívny vplyv na inováciu.
(4)

Používanie olova v snímačoch z PVC na analýzu krvi, telesných tekutín a telesných plynov, ktoré sa používajú v diagnostických zdravotníckych pomôckach in vitro, by preto malo byť vyňaté z obmedzení používania do 31. decembra 2018. Vzhľadom na inovačné cykly v prípade zdravotníckych pomôcok ide o krátke prechodné obdobie, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že by malo negatívny vplyv na inováciu.
(19)

Rozhodnutia o obmedzení alebo zákaze pestovania GMO členskými štátmi na celom ich území alebo časti ich územia by nemali brániť vykonávaniu biotechnologického výskumu za predpokladu, že sa pri jeho vykonávaní dodržiavajú všetky potrebné bezpečnostné opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí a zvierat a ochrany životného prostredia a že táto činnosť nie je v rozpore s dodržiavaním dôvodov, na základe ktorých bolo toto obmedzenie alebo zákaz zavedené. Úrad a členské štáty by sa okrem toho mali zameriavať na vytvorenie rozsiahlej siete vedeckých organizácií, v ktorej by boli zastúpené všetky odbory vrátane ekologických, a mali by spolupracovať, aby včas zistili prípadné rozdiely medzi vedeckými stanoviskami a vyriešili či objasnili sporné vedecké otázky. Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli zaručené potrebné zdroje pre nezávislý výskum možných rizík spojených so zámerným uvoľňovaním GMO alebo s ich uvádzaním na trh a aby nezávislí výskumníci mali prístup k všetkému relevantnému materiálu za súčasného dodržania práv duševného vlastníctva.
(8)

Aj keď by členské štáty mali používať ustanovenie proti zneužívaniu na riešenie opatrení, ktoré nie sú ako celok skutočné, môžu sa tiež vyskytnúť prípady, keď nie sú skutočné jednotlivé kroky alebo časti opatrenia samé osebe. Členské štáty by mali mať možnosť použiť ustanovenie proti zneužívaniu aj na riešenie týchto konkrétnych krokov alebo častí, a to bez toho, aby tým boli dotknuté ostatné skutočné kroky alebo časti opatrenia. Takto by sa maximalizovala účinnosť ustanovenia proti zneužívaniu, pričom by sa zaručila jeho primeranosť. Prístup spočívajúci v použití výrazu „v rozsahu, v akom“ môže byť účinný v prípadoch, keď sú dotknuté subjekty ako také skutočné, ale keď napríklad podiely, na základe ktorých sa rozdeľuje zisk, nie sú skutočne pridelené daňovníkovi usadenému v nejakom členskom štáte, t. j. ak sa opatrením založeným na jeho právnej forme prenáša vlastníctvo podielov, ale jeho charakteristiky neodrážajú ekonomickú realitu.
(34)

Je vhodné stanoviť osobitné pravidlá o opravných prostriedkoch vo vzťahu k nedodržaniu ustanovení zmluvy o balíku cestovných služieb pri jej výkone. Cestujúci by mal mať nárok na vyriešenie problémov a v prípade, keď významnú časť cestovných služieb uvedených v zmluve o balíku cestovných služieb nemožno poskytnúť, mali by byť cestujúcemu ponúknuté vhodné náhradné riešenia. Ak organizátor neuskutoční nápravu nesúladu so zmluvou v primeranej lehote stanovenej cestujúcim, cestujúci by mal mať možnosť tak urobiť sám a žiadať o vrátenie nevyhnutných výdavkov. V istých prípadoch by nemalo byť potrebné stanoviť lehotu, a to najmä ak je nevyhnutná okamžitá náprava. Toto ustanovenie by sa uplatňovalo napríklad v prípadoch, keď si cestujúci musí z dôvodu meškania autobusu poskytnutého organizátorom objednať taxík, aby stihol svoj let. Cestujúci by mali mať nárok aj na zníženie ceny, ukončenie zmluvy o balíku cestovných služieb a/alebo náhradu škody. Náhrada by sa mala takisto vzťahovať na nemateriálnu škodu, ako je napríklad náhrada za situáciu, keď došlo k strate pôžitku z cesty alebo dovolenky v dôsledku značných problémov pri poskytovaní príslušných cestovných služieb. Od cestujúceho by sa malo požadovať, aby organizátorovi čo najskôr (s prihliadnutím na okolnosti prípadu) oznámil nedodržanie ustanovení zmluvy, ktoré zistil počas poskytovania cestovnej služby zahrnutej do zmluvy o balíku cestovných služieb. Nesplnenie tejto povinnosti by sa pri určovaní primeraného zníženia ceny alebo náhrady škody mohlo brať do úvahy, ak by sa týmto oznámením zabránilo škode alebo by sa škoda zmenšila.
(6)

Tieto informácie môžu byť dostupné prostredníctvom potvrdení o prijatí odpadu vydaných na základe obežníka IMO MEPC.1/Circ.645/Rev.1, ktorým sa odporúča štandardný formát pre potvrdenie o prijatí odpadu, alebo prostredníctvom iných druhov oznámení vydávaných kapitánovi lode pri vyložení odpadu. Množstvá a typy odpadu uvedené v potvrdení o prijatí odpadu alebo deklarované kapitánom lode pri vyložení v prípade, že potvrdenie o prijatí odpadu nemožno získať, by vo všeobecnosti boli presnejšie ako údaje uvedené v oznamovacom formulári o odpade, pretože by odrážali skutočnú situáciu po vyložení a ako také by poskytovali väčšiu spoľahlivosť v rozhodovacom procese. Kapitán lode zaznamenáva tieto informácie o vyložení odpadu do knihy záznamov o odpade podľa požiadaviek dohovoru MARPOL.
(11)

Mala by sa zohľadniť skutočnosť, že vzhľadom na štrukturálne rozdiely sa Rakúsku povolila výnimka podľa smernice 2014/107/EÚ, ktorá mu umožňuje odložiť začatie uplatňovania uvedenej smernice o jeden rok do 1. januára 2017. Rakúsko však v čase prijatia smernice 2014/107/EÚ oznámilo, že túto výnimku nebude v plnej miere využívať. Namiesto toho si má Rakúsko vymieňať informácie do septembra 2017, aj keď v prípade obmedzeného súboru účtov, pričom v ostatných prípadoch bude uplatňovať výnimku. Malo by sa preto prijať osobitné ustanovenie, aby sa zabezpečilo, že Rakúsko a vyplácajúci zástupcovia a hospodárske subjekty v ňom usadené budú naďalej uplatňovať ustanovenia smernice 2003/48/ES počas obdobia uplatňovania výnimky, okrem tých účtov, na ktoré sa uplatňuje smernica 2014/107/EÚ.
(12)

So zreteľom na technologický vývoj posledných rokov, najmä v komunikačných technológiách, by sa mali požiadavky týkajúce sa informovania a porád aktualizovať a uplatňovať čo najvhodnejším spôsobom, a to vrátane využívania nových technológií pre diaľkovú komunikáciu a zlepšovaním dostupnosti internetu a zabezpečením jeho rozumného využívania na palube s cieľom zlepšiť vykonávanie tejto smernice.