VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/776

z 12. júna 2020,

ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/492, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho článok 15 a článok 24 ods. 1,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Začatie

(1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 16. mája 2019 na základe článku 10 základného nariadenia antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien (ďalej len „textílie zo sklenených vlákien“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Egypte (spoločne ďalej len „dotknuté krajiny“) do Únie. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (2) dňa 16. mája 2019.

(2) Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 1. apríla 2019 podala európska asociácia výrobcov technických tkanín Tech-Fab Europe (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac ako 25 % celkovej výroby určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o existencii subvencovania a výslednej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

(3) Pred začatím antisubvenčného prešetrovania Komisia oznámila čínskej vláde (3) a egyptskej vláde (4), že jej bol doručený riadne doložený podnet, a vyzvala čínsku vládu a egyptskú vládu na konzultácie v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia. Konzultácie sa uskutočnili 13. mája 2019 s čínskou aj egyptskou vládou. Nebolo však možné dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

(4) Komisia 21. februára 2019 začala samostatné antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa rovnakého výrobku s pôvodom v ČĽR a Egypte (5) (ďalej len „samostatné antidumpingové prešetrovanie“). Komisia 7. apríla 2020 uložila konečné antidumpingové clá na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v ČĽR a Egypte (6) (ďalej len „konečné antidumpingové nariadenie“). Analýzy ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie vykonané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a samostatného antidumpingového prešetrovania sú mutatis mutandis zhodné, keďže definícia výrobného odvetvia Únie, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, posudzované obdobie a obdobie prešetrovania sú v obidvoch prešetrovaniach rovnaké.

1.1.1. Pripomienky čínskej vlády týkajúce sa začatia prešetrovania

(5) Čínska vláda tvrdila, že prešetrovanie by sa nemalo začať, lebo podnet nesplnil dôkazné požiadavky, ktoré vyplývajú z článku 11 ods. 2 a 3 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a článku 10 ods. 2 základného nariadenia. Podľa čínskej vlády neboli dôkazy o napadnuteľných subvenciách, ujme a príčinnej súvislosti medzi subvencovanými dovozmi a ujmou dostatočné.

(6) Komisia toto tvrdenie zamietla. Dôkazy, ktoré boli predložené spolu s podnetom, predstavovali informácie, ktoré boli primerane dostupné navrhovateľovi v danej fáze. Ako sa uvádza v správe o dostatočnosti dôkazov, ktorá obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa všetkých dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii, pokiaľ ide o Čínsku ľudovú republiku a Egypt, a na základe ktorých Komisia začala vyšetrovanie, vo fáze začatia prešetrovania boli dostatočné dôkazy, že údajné subvencie boli napadnuteľné vzhľadom na ich existenciu, výšku a povahu. Podnet takisto obsahoval dostatočné dôkazy o existencii ujmy pre výrobné odvetvie Únie spôsobenej subvencovaným dovozom.

(7) Konkrétnejšie, počas konzultácií pred začatím konania čínska vláda uviedla, že odkazy navrhovateľa na akékoľvek čínske plány, programy alebo odporúčania boli irelevantné, pretože nie sú záväzné, a že odvetvie textílií zo sklenených vlákien nie je uvedené v 13. päťročnom pláne Číny ani v 13. päťročnom pláne týkajúcom sa odvetvia stavebných materiálov (2016 – 2020). Po začatí konania čínska vláda takisto uviedla, že dokument „Made in China 2025“ sa na textílie zo sklenených vlákien nevzťahuje. Komisia poznamenala, že čínska vláda nespochybňuje existenciu takýchto plánov, programov alebo odporúčaní, ale iba rozsah, v akom sú záväzné alebo do akej miery sa vzťahujú na odvetvie textílií zo sklenených vlákien. Komisia ďalej poznamenala, že navrhovateľ poskytol dôkazy, ktoré naznačujú, že „nové materiály“ sú uvedené v niekoľkých vládnych dokumentoch, zatiaľ čo „materiály na báze skla“ sú uvedené v 13. päťročnom pláne týkajúcom sa odvetvia stavebných materiálov (2016 – 2020). Čínska vláda nepredložila žiadny dôkaz o tom, že by sa tieto tvrdenia nevzťahovali na dotknutý výrobok.

(8) Čínska vláda takisto uviedla, že ani Chinese Export & Credit Insurance Corporation (ďalej len „Sinosure“), ani štátom vlastnené komerčné banky nie sú verejnými orgánmi a že čínska vláda nesplnomocnila ani neriadila súkromné banky. Komisia poznamenala, že toto tvrdenie súvisí s už uvedeným tvrdením a že v podnete sa okrem iného uvádza zákon o bankách v Číne, o ktorom čínska vláda nepopiera, že patrí k čínskym právnym predpisom. Komisia takisto zdôraznila, že sa v nedávnych antisubvenčných prešetrovaniach EÚ v tejto veci dospelo k inému záveru (7).

(9) Čínska vláda okrem toho tvrdila, že úvery vývozných nákupcov sa poskytujú zahraničným spoločnostiam, a teda z nich nemajú prospech čínski výrobcovia textílií zo sklenených vlákien. Komisia však zistila, že výhody poskytované zahraničným spoločnostiam vlastneným čínskymi výrobcami textílií zo sklenených vlákien môžu byť prínosné pre týchto výrobcov.

(10) Čínska vláda uviedla, že daňový režim týkajúci sa zrýchleného odpisovania zariadení používaných podnikmi s vyspelými technológiami na vývoj a výrobu výrobkov s vyspelou technológiou, ako aj niektoré z uvedených grantových programov boli ukončené. Komisia vzala túto pripomienku na vedomie, ale zdôraznila, že sa nevzťahuje na všetky programy ani na jednotlivé úrovne vládnych orgánov (t. j. národné, regionálne alebo miestne) uvedené v podnete. Okrem toho by daňový režim týkajúci sa zrýchleného odpisovania mohol ešte stále poskytovať ďalšie výhody, ako napríklad odpisy počas životnosti príslušného zariadenia, prípadne aj počas obdobia prešetrovania.

(11) Čínska vláda po začatí konania ďalej tvrdila, že navrhovateľ nestanovil podmienky na uplatňovanie externej referenčnej hodnoty pre úvery a práva na využívanie pôdy. Komisia však zistila, že tvrdenia obsiahnuté v podnete sú podporené nedávnymi antisubvenčnými prešetrovaniami EÚ, v ktorých sa v týchto veciach dospelo k záveru, že sú potrebné externé referenčné hodnoty prispôsobené prevládajúcim podmienkam v ČĽR (8).

(12) Čínska vláda okrem toho uviedla, že v podnete neboli predložené dostatočné dôkazy, keďže sa opieral najmä o predchádzajúce nariadenia EÚ, ktoré sa týkajú rôznych vymedzení výrobku. Komisia však poznamenala, že zistenia z predchádzajúcich a nedávnych antisubvenčných prešetrovaní sa týkajú rovnakých subvenčných programov uvedených v podnete. Po začatí konania čínska vláda ďalej tvrdila, že vo finančnom sektore došlo v rokoch 2016 až 2018 k podstatným zmenám a reformám a že podnet sa tak nemohol opierať o žiadnu existujúcu situáciu. Komisia však poznamenala, že navrhovateľ v podnete poskytol aj ďalšie dôkazy o nepretržitej existencii subvenčných programov bez toho, aby sa podstatne zmenili. Komisia ďalej pripomenula, že čínska vláda neposkytla dôkazy, ktoré by vyvrátili pokračovanie príslušných programov. Vo fáze začatia konania teda dostupné dôkazy mali tendenciu preukazovať, že nedošlo k žiadnej relevantnej zmene sporných subvenčných programov. Nakoniec sa to potvrdilo aj v tomto prešetrovaní.

(13) Čínska vláda ďalej v súvislosti s rôznymi subvenciami tvrdila, že žiadateľ nepredložil dôkaz o výhodách a špecifickosti. Komisia zastáva názor, že navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy o výhodách a špecifickosti, ktoré mal primerane k dispozícii. V každom prípade Komisia preskúmala dôkazy uvedené v podnete a poskytla vlastné posúdenie všetkých relevantných prvkov v správe o dostatočnosti dôkazov, ktorá bola po začatí konania uložená do verejne prístupného spisu. Po začatí konania čínska vláda zopakovala svoje pripomienky, neposkytla však žiadne ďalšie dôkazy.

(14) Komisia preto dospela k záveru, že v podnete boli dostatočné dôkazy, ktoré mohli naznačovať existenciu údajného subvencovania zo strany čínskej vlády.

(15) Osobitným prvkom tohto prípadu je napokon skutočnosť, že údajné subvencovanie v Egypte sa týka dvoch spoločností v Čínsko-egyptskej suezskej zóne hospodárskej a obchodnej spolupráce (ďalej len „zóna SETC“), osobitnej hospodárskej zóne, ktorú spolu zriadili ČĽR a Egypt, pričom ide o dve krajiny, na ktoré sa tento podnet zameriava. Komisia uviedla, že má v úmysle prešetriť všetky subvencie, ktoré tieto spoločnosti dostali v zóne SETC, bez ohľadu na ich zdroj.

(16) Počas konzultácií pred začatím konania čínska vláda uviedla, že navrhovateľ nemal žiaden právny základ, aby napadol kroky čínskej vlády v súvislosti s dotknutým výrobkom s pôvodom v Egypte alebo vyvezeným z Egypta. Komisia vzala na vedomie obavy čínskej vlády, stále sa však domnievala, že existujú dostatočné dôkazy na začatie prešetrovania údajných napadnuteľných subvencií poskytnutých spoločnostiam v zóne SETC bez ohľadu na ich zdroj.

(17) Po začatí konania čínska vláda tvrdila, že pri stanovovaní spotreby v Únii bola úprava údajov o dovoze z ČĽR nespravodlivá v porovnaní s úpravou údajov o dovoze z iných tretích krajín, napríklad z Ruska. Čínska vláda ďalej tvrdila, že tieto úpravy Komisia nepodrobila krížovej kontrole. Čínska vláda takisto poznamenala, že nie sú zaznamenané žiadne informácie o tom, čo predstavuje informácie o trhu/spravodajské informácie použité pri úpravách údajov o dovoze.

(18) Ako sa uvádza aj v odôvodnení 937, v nadväznosti na dovoznú analýzu navrhovateľa na základe číselných znakov KN sa dovoz hodnotil aj na základe štatistík dovozu na úrovni kódov TARIC, porovnával s inými zdrojmi a v prípade potreby sa upravoval. Pokiaľ ide o Rusko, údaje o dovoze sa podrobili krížovej kontrole a upravili na základe údajov o dovoze od výrobcov textílií zo sklenených vlákien prepojených s výrobcami z Únie, ktorí boli jedinými známymi výrobcami textílií zo sklenených vlákien v Rusku. Táto metodika sa považovala za primeranú, čo viedlo k presnému odhadu dovozu dotknutého výrobku z Ruska. Komisia rovnakým spôsobom počas prešetrovania, ako je vysvetlené v odôvodnení 937, porovnala údaje Eurostatu na úrovni kódov TARIC s údajmi predloženými známymi výrobcami v ČĽR, ktorí sa prihlásili počas výberu vzorky. Objem vývozu textílií zo sklenených vlákien, ktorý uviedli spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia, predstavoval celkový dovoz zaznamenaný Eurostatom pod príslušnými kódmi TARIC, a preto sa všetok vývoz považoval za dotknutý výrobok. Napokon, v rozpore s tým, čo tvrdila čínska vláda, sa v podnete vysvetľovalo, ako sa na úpravu údajov o dovoze použili informácie o trhu/spravodajské informácie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(19) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania argumentovala, že trh s textíliami zo sklenených vlákien je segmentovaný a každý z týchto segmentov predstavuje výrazne odlišné cenové pásmo. Čínska vláda tvrdila, že tri hlavné druhy výrobkov: tkané pramene (ďalej len „TP“), pletené netkané textílie (ďalej len „PNT“) a komplexné materiály (ďalej len „KM“) majú rôzne zloženie a výrobné kroky/procesy, a teda aj výrobné náklady a predajné ceny. Tieto tri druhy výrobkov majú okrem toho odlišné fyzické a technické vlastnosti, ktoré zase určujú ich konečné použitie. Podľa čínskej vlády je porovnanie cien/cenové podhodnotenie, ako aj posúdenie údajne škodlivého vplyvu čínskeho dovozu, ktoré sa v podnete vykonalo na súhrnnej úrovni, zavádzajúce a nedostatočné bez skutočného posúdenia rozsahu prítomnosti, t. j. objemu a podielu čínskych výrobcov a výrobcov z Únie na trhu v každom zo segmentov výrobkov.

(20) Komisia usúdila, že čínska vláda nepredložila žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení. Navrhovateľ pri začatí konania poskytol dostatočné dôkazy týkajúce sa nákladov a cien prešetrovaného výrobku. Skutočnosť, že existujú rôzne druhy výrobkov, ktoré môžu mať rôzne výrobné procesy, náklady a predajné ceny, automaticky neznamená, že existuje segmentácia trhu. Je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 10 ods. 2 základného nariadenia musí navrhovateľ poskytnúť informácie, ktoré má primerane k dispozícii. Keďže náklady a ceny druhov výrobkov vyrábaných v Číne sú svojou povahou dôverné a navrhovateľ nimi nedisponuje, Komisia usúdila, že podnet obsahoval dostatočné informácie, ktoré boli navrhovateľovi primerane dostupné na začatie prešetrovania.

(21) Informácie, ktoré Komisia zhromaždila a dostala počas prešetrovania, navyše ukázali, že trh Únie s textíliami zo sklenených vlákien nie je segmentovaný. Tvrdenie, že tri druhy výrobkov – TP, PNT a KM – majú odlišné fyzické a technické vlastnosti, ktoré zase určujú ich konečné použitie, je fakticky nesprávne. Ako je vysvetlené v podnete a v odôvodneniach 129 až 138, a čínska vláda to nepopiera, dotknutý výrobok sa používa na posilnenie termoplastických a termosetových živíc v odvetví kompozitov. Existuje mnoho súbežných použití výrobku; zvolený typ tkaniny závisí od vzhľadu povrchu, toku živice, napätia, ktorému bude vystavený hotový výrobok, a techniky nanášania. Niektoré druhy výrobkov sú obzvlášť vhodné na techniky výroby v uzavretých formách alebo na ručné kladenie.

(22) Tieto tri druhy výrobkov majú tieto hlavné a súbežné použitia: TP sa používajú vo výrobkoch z termosetu, najmä na ručné kladenie, v námorných výrobkoch (lodné trupy a paluby lodí), paneloch karosérie vozidiel (napr. nákladných automobilov, vlakov), čepeliach veterných mlynov, potrubiach a nádržiach. PNT sa používajú na výrobu námorných výrobkov (lodné trupy a paluby lodí), karosérií a panelov vozidiel (napr. nákladných automobilov, vlakov), čepelí a gondol veterných mlynov, lyží a snowboardov, potrubí a nádrží. KM sa používajú vo výrobkoch z uzavretých foriem na karosérie a panely vozidiel, námorné výrobky (lodné trupy a paluby lodí), gondoly veterných mlynov a vozidlá na voľný čas.

(23) Komisia napokon poznamenáva, že nie je neobvyklé, aby mal dotknutý výrobok druhy výrobkov, ktoré majú odlišnú štruktúru nákladov a ceny. Komisia práve z tohto dôvodu zhromažďuje údaje na základe podrobnej klasifikácie druhov výrobkov. V tejto klasifikácii sa okrem textilných foriem rozlišovalo medzi predajnými formátmi, druhmi použitého skla, plošnou hmotnosťou a hustotou prameňov. Výpočet podhodnotenia vychádzal z porovnania jednotlivých druhov výrobku, a preto sa pri porovnaní dovozu z ČĽR s textíliami zo sklenených vlákien od výrobcov z Únie zohľadnili všetky tieto vlastnosti. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(24) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania ďalej tvrdila, že významné rozdiely medzi dovoznými cenami textílií zo sklenených vlákien z rôznych zdrojov takisto jasne preukazujú, že trh Únie pre rôzne druhy výrobkov je segmentovaný a dovoz z rôznych krajín je určený pre rôzne segmenty trhu.

(25) Ako bolo uvedené, informácie zhromaždené Komisiou počas prešetrovania potvrdili, že trh Únie s textíliami zo sklenených vlákien nie je segmentovaný. Prešetrovanie ďalej ukázalo, že čínski vyvážajúci výrobcovia a egyptskí vyvážajúci výrobcovia nevyvážajú úplne odlišné formy textílií zo sklenených vlákien. Zhoda medzi výrobkom predávaným vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR a Egypte bola približne na úrovni 90 %. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(26) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania ďalej tvrdila, že porovnávanie čínskych dovozných cien a výpočet podhodnotenia v podnete vychádzali z neporovnateľných a selektívne vybratých údajov, ktoré boli nesprávne upravené.

(27) Ako bolo uvedené, v článku 10 ods. 2 základného nariadenia sa stanovuje štandard dôkazov, ktoré má navrhovateľ v podnete poskytnúť. Informácie teda musia byť dostatočné, ale aj primerane dostupné navrhovateľovi. Keďže informácie o nákladoch a cenách sú svojou povahou dôverné, navrhovateľovi nie sú vo fáze začatia konania primerane dostupné žiadne presné údaje o nákladoch a cenách podľa druhov výrobkov vyvážaných spoločnosťami v tretích krajinách. Poskytnuté informácie sa napriek tomu považovali za dostatočné na začatie prešetrovania, pretože vychádzali zo štatistík čínskych dovozných cien od Eurostatu.

(28) Komisia ďalej poznamenala, že ako sa uvádza v odôvodnení 965, výpočet podhodnotenia počas prešetrovania vychádzal najmä zo skutočných podrobných údajov výrobcov z Únie a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktoré na základe štatistík Eurostatu potvrdili tvrdenia o podhodnotení uvedené v podnete. Tento argument sa preto považoval za diskutabilný aj v súvislosti s údajmi použitými pri prešetrovaní.

(29) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania tvrdila, že dovoz čínskych textílií zo sklenených vlákien nespôsobil cenový tlak. Toto tvrdenie nebolo podložené žiadnymi dôkazmi.

(30) Podnet na druhej strane obsahoval informácie o vplyve subvencovaného dovozu na ceny podobného výrobku na trhu Únie a následný vplyv dovozu na výrobné odvetvie Únie, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie prešetrovania. Dôkazy poskytnuté v podnete ukázali, že egyptské aj čínske dovozné ceny výrazne podhodnotili ceny Únie.

(31) Toto tvrdenie je navyše fakticky nesprávne. Ako Komisia zistila počas prešetrovania a vysvetlila v odôvodnení 966, čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky značne podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie počas OP. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(32) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania uviedla, že kumulácia dovozu z Číny a Egypta na účely analýzy ujmy nie je v tomto prípade opodstatnená. Dôvodom je, že podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z týchto krajín a medzi dovozom z týchto krajín a podobným výrobkom vyrábaným a predávaným výrobným odvetvím Únie na trhu Únie sa výrazne líšia. Čínska vláda tvrdila, že čínske textílie zo sklenených vlákien nekonkurujú egyptským textíliám zo sklenených vlákien, pretože i) dovoz egyptských textílií zo sklenených vlákien do roku 2017 prakticky neexistoval; ii) dovoz textílií zo sklenených vlákien z Číny a dovoz z Egypta sledoval úplne opačné trendy; iii) dovoz z Egypta je inak nacenený a iv) dovoz z Egypta sa podľa vlastných výpočtov navrhovateľa týka iba PNT, a preto nekonkuruje predaju textílií zo sklenených vlákien z Únie a Číny na trhu Únie.

(33) Komisia najskôr poznamenala, že podnet obsahoval dostatočné dôkazy preukazujúce, že dovoz dotknutého výrobku je subvencovaný, objem dovozu je významný a spôsobuje výrobnému odvetviu Únie ujmu. Obsahoval aj niekoľko prvkov týkajúcich sa súhrnného vyhodnotenia dovozu z oboch dotknutých krajín (najmä to, že odhadované výšky subvencovania nie sú pre každú krajinu de minimis (9), že pre každú krajinu sú objemy dovozu významné (10) a že dotknuté krajiny si konkurujú navzájom, s podobným výrobkom a tretími krajinami a že výrobky vyvážané týmito krajinami majú rovnaké vlastnosti a konečné použitie ako podobný výrobok (11)), o ktorých sa vo fáze začatia konania zistilo, že idú nad rámec dôkazného bremena. Tieto dôkazy sa počas prešetrovania ďalej analyzovali a Komisia potvrdila, že podmienky na kumuláciu boli splnené, ako sa podrobne vysvetľuje v odôvodneniach 947 až 950.

(34) Čínska vláda ďalej tvrdila, že objem čínskeho dovozu sa v posudzovanom období znížil a nemohol výrobcom z Únie spôsobiť ujmu.

(35) Ako bolo uvedené, podnet obsahoval dostatočné dôkazy o tom, že čínsky a egyptský dovoz textílií zo sklenených vlákien by sa mal posudzovať súhrnne. Podľa dôkazov v podnete si dovoz textílií zo sklenených vlákien z oboch krajín konkuruje navzájom, s podobným výrobkom, ako aj s dovozmi z tretích krajín. Dovážaný výrobok z ČĽR a Egypta vykazuje rovnaké vlastnosti výrobku a použitia a predáva sa zákazníkom v celej Únii v priamej konkurencii s textíliami zo sklenených vlákien vyrábanými výrobným odvetvím Únie a tretími krajinami.

(36) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania tvrdila, že navrhovateľ neposkytol spoľahlivé údaje o výrobnom odvetví Únie ako celku, pretože údaje týkajúce sa výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi, boli nespoľahlivé. Navrhovateľ okrem toho neposkytol informácie o niekoľkých ukazovateľoch ujmy.

(37) Čínska vláda nevysvetlila, v čom boli údaje nespoľahlivé. Opäť musíme poznamenať, že navrhovateľ nemal k dispozícii dôverné informácie o údajoch o predaji a výrobe výrobcov z Únie, ktorí nie sú navrhovateľmi. Navrhovateľ preto poskytol odhady, ktoré sa považovali za primerané, dostatočne presné a v súlade s článkom 10 ods. 2 základného nariadenia. V súvislosti s poskytnutím dostatočných dôkazov o ujme neexistuje povinnosť poskytovať údaje o všetkých ukazovateľoch ujmy uvedených v článku 8 ods. 4 základného nariadenia a všetky ukazovatele ujmy ani nemusia vykazovať klesajúci trend.

(38) Komisia poznamenala, že vzorka výrobcov z Únie vybraných počas prešetrovania zahŕňala najväčšieho výrobcu, ktorý nie je navrhovateľom a poskytol Komisii možnosť krížovej kontroly makroúdajov poskytnutých navrhovateľom. Komisia pri prešetrovaní zvážila aj všetky príslušné ukazovatele ujmy. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(39) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania uviedla, že výrobcom z Únie nie je spôsobovaná ujma, a najmä nie z dôvodu čínskeho dovozu. Podľa čínskej vlády sa výrobnému odvetviu Únie v období od roku 2015 do OP podnetu darilo dobre a v podstate všetky ukazovatele ujmy sa vyvíjali pozitívne alebo zostávali stabilné.

(40) Údaje v podnete jasne preukázali, že výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená značná ujma v podobe výrazného podhodnotenia subvencovaného dovozu textílií zo sklenených vlákien z predmetných krajín. Výroba, predaj a podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa výrazne znížili. Navrhovatelia boli nútení znížiť investície a počet pracovných miest. Zásoby výrobcov z Únie podporujúcich podnet sa zvýšili a ich ziskovosť klesla.

(41) Komisia poznamenala, že ukazovatele ujmy stanovené na základe skutočných overených údajov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, preukázali počas prešetrovania značnú ujmu spôsobenú dovozom z dotknutých krajín. Čínska vláda poskytla pripomienky k týmto ukazovateľom vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií (12). Tieto pripomienky sa riešia v oddiele 5.4. tohto nariadenia.

(42) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania tvrdila, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu v dôsledku súvisiaceho dovozu z tretích krajín a poklesu dopytu na trhu Únie.

(43) Komisia nesúhlasila. Podnet ukázal, že z dôvodu nízkych objemov súvisiaceho dovozu z tretích krajín tento nemohol spôsobiť značnú ujmu. Z analýzy ukazovateľov ujmy, ktorú predložil navrhovateľ, ďalej vyplynulo, že ujmu nie je možné vysvetliť poklesom dopytu na trhu Únie, pretože pokles podielu na trhu preukazuje, že pokles predaja jednoznačne presahoval pokles spotreby.

(44) Navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy o príčinnej súvislosti medzi dovozom z dotknutých krajín a ujmou. Navrhovateľ navyše analyzoval ďalšie možné príčiny ujmy, napríklad výkonnosť výrobcov z Únie, vývoznú výkonnosť výrobcov z Únie a dovoz z iných tretích krajín.

(45) Dovoz z tretích krajín a pokles dopytu na trhu Únie počas prešetrovania sa preskúmal v oddiele 6.2. Po konečnom poskytnutí informácií sa v pripomienkach čínskej vlády k začatiu konania neobjavili žiadne nové argumenty. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(46) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania tvrdila, že vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie utrpeli ujmu v dôsledku nákladov spojených so „spätnou integráciou“ a zníženej schopnosti predávať na otvorenom trhu v dôsledku „integrácie smerom nadol“.

(47) Na začiatku konania neboli k dispozícii žiadne informácie o zjavnej konkurenčnej nevýhode výrobného odvetvia Únie. Výrobcovia z Únie okrem toho nie sú prevažne vertikálne integrovaní.

(48) Komisia navyše poznamenala, že v prešetrovaní sa nepreukázali neobvyklé náklady v dôsledku vertikálnej integrácie. Navyše, všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predávali predovšetkým neprepojeným zákazníkom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(49) Čínska vláda vo svojich pripomienkach k začatiu konania uviedla, že rozdielne trendy predaja navrhujúcich výrobcov a výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi, v období od roku 2015 do OP podnetu naznačujú, že tieto dve skupiny výrobcov si navzájom konkurujú, pokiaľ ide o predaj a zákazníkov. Pokles predaja a podielu na trhu navrhujúcich výrobcov v prospech výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi, bol teda takisto pravdepodobným dôvodom, prečo navrhujúci výrobcovia utrpeli ujmu z hľadiska objemu predaja a nemohli zvyšovať ceny v období prešetrovania podnetu.

(50) Hospodárska súťaž medzi výrobcami z Únie je dôsledkom voľného trhu a zvyčajne je skôr predpokladom (pokiaľ napr. neexistuje dôkaz o existencii protisúťažných praktík, čo nie je tento prípad), a nie faktorom vysvetľujúcim existenciu ujmy. Na trhu Únie si teda konkurujú nielen navrhujúci výrobcovia z Únie a výrobcovia z Únie, ktorí nie sú navrhovateľmi, ale aj navrhujúci výrobcovia z Únie navzájom. Táto skutočnosť sa nemôže považovať za zmiernenie príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo celé výrobné odvetvie Únie. Zistenia o značnej ujme na základe platnej vzorky sa opierajú o posúdenie odvetvia ako celku vrátane údajov od navrhovateľov a výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi (mikroúdaje a makroúdaje).

(51) Počas prešetrovania, ako je uvedené v zázname do spisu určeného na nahliadnutie zainteresovaným stranám, pokiaľ ide o konečnú vzorku výrobcov z Únie z 21. júna 2019, pozostávala vzorka výrobcov z Únie tak z navrhujúcich výrobcov z Únie, ako aj z výrobcov z Únie, ktorí nie sú navrhovateľmi. Stanovenie ujmy sa okrem toho neobmedzovalo iba na navrhujúcich výrobcov z Únie, ale na celé výrobné odvetvie Únie ako celok. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(52) Čínska vláda nakoniec vo svojich pripomienkach po začatí konania napokon tvrdila, že kľúčovým informáciám, napríklad podporovateľom podnetu a hlavným údajom týkajúcim sa ujmy, sa poskytla neprimeraná miera dôvernosti. Čínska vláda tvrdila, že jej to bránilo v náležitom vyvrátení tvrdení o ujme, ktoré predložil navrhovateľ.

(53) Komisia usúdila, že verzia podnetu otvorená na nahliadnutie zainteresovaným stranám obsahovala všetky základné dôkazy a zhrnutia dôverných údajov, ktoré nemali dôverný charakter, aby si zainteresované strany mohli počas konania uplatniť svoje práva na obhajobu. Je potrebné pripomenúť, že článok 29 základného nariadenia umožňuje chrániť dôverné informácie za okolností, keď by zverejnenie znamenalo významnú konkurenčnú výhodu pre konkurenta alebo by malo významne nepriaznivý vplyv na osobu poskytujúcu informácie alebo osobu, od ktorej táto osoba získala informácie. Tvrdenia čínskej vlády v tejto súvislosti sa preto zamietli.

1.1.2. Pripomienky egyptskej vlády týkajúce sa začatia prešetrovania

(54) Egyptská vláda tvrdila, že prešetrovanie by sa nemalo začať, lebo podnet nesplnil dôkazné požiadavky, ktoré vyplývajú z článku 11 ods. 2 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a článku 10 ods. 2 základného nariadenia. Podľa egyptskej vlády neboli dôkazy o napadnuteľných subvenciách, ujme a príčinnej súvislosti medzi subvencovanými dovozmi a ujmou dostatočné. Komisia toto tvrdenie zamietla z rovnakých dôvodov, ako sa uvádza v odôvodnení 6.

(55) Počas konzultácií pred začatím konania egyptská vláda uviedla, že navrhovateľ nepredložil dôkaz, že údajné preferenčné úvery poskytuje egyptská vláda. Vzhľadom na množstvo dôkazov predložených v podnete, a najmä na dojednania medzi Čínou a Egyptom, ako aj na ciele týchto dojednaní, však Komisia zastáva názor, že navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy, ktoré mal primerane k dispozícii, čo dokazuje, že činnosť poskytovania subvencií prostredníctvom preferenčných úverov možno pripísať egyptskej vláde.

(56) Egyptská vláda ďalej tvrdila, že údajné daňové výhody boli z právnych predpisov v roku 2015 odstránené a že navrhovateľ neposkytol dôkazy o tom, že by sa naďalej vzťahovali na existujúce projekty. Komisia však zistila, že navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy o zachovaní takýchto daňových výhod, ktoré mal primerane k dispozícii.

(57) Egyptská vláda takisto uviedla, že odpustenie dovozných ciel na suroviny nie je subvenciou, pokiaľ sa tieto dovážané výrobky opätovne vyvážajú ako také alebo spracúvajú do výrobku v ďalšom článku výrobného reťazca. Komisia uznala, že iba nadmerné odpustenie dovozných ciel na suroviny je napadnuteľnou subvenciou, a počas prešetrovania tomu venovala osobitnú pozornosť. Komisia ďalej poznamenala, že pripomienky egyptskej vlády sa nevzťahujú na výrobné zariadenia.

(58) Egyptská vláda tvrdila, že navrhovateľ neposkytol dôkaz o výhodách z poskytovania pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu. Komisia však zistila, že navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy o výhode, ktoré mal primerane k dispozícii.

(59) Egyptská vláda napokon uviedla, že navrhovateľ neposkytol dôkaz o špecifickosti, pokiaľ ide o poskytovanie elektriny za nižšiu než primeranú odplatu, pretože neexistuje špecifickosť, ak prístup k subvencii podlieha objektívnym podmienkam. Komisia poznamenala, že egyptská vláda neposkytla žiadne dôkazy, pokiaľ ide o takéto objektívne podmienky počas konzultácií pred začatím konania.

(60) Komisia preto dospela k záveru, že v podnete boli dostatočné dôkazy na začatie prešetrovania údajných napadnuteľných subvencií poskytnutých priamo alebo nepriamo egyptskou vládou.

1.1.3. Pripomienky týkajúce sa samostatného antidumpingového prešetrovania

(61) Po konečnom poskytnutí informácií skupina Yuntianhua tvrdila, že nahradenie výrobných faktorov vykonané v rámci samostatného antidumpingového prešetrovania je neprimerané, a požiadala Komisiu, aby pre vyvážajúcich výrobcov skupiny dumpingové rozpätie vypočítala bez použitia článku 2 ods. 6a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovým dovozom z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“) (13). Podľa skupiny Yuntianhua sa v antisubvenčnom prešetrovaní nenašiel žiadny dôkaz o tom, že vstupy textílií zo sklenených vlákien boli poskytnuté za nižšiu než primeranú odmenu. Podobne tvrdila, že v antisubvenčnom prešetrovaní sa akceptovala skutočnosť, že vstupy textílií zo sklenených vlákien sa nakupovali za neskreslené trhové hodnoty, pretože na výpočet výhod subvencie sa použil obrat dodávateľov vstupov a surovín.

(62) Komisia najskôr poznamenala, že pripomienky k výpočtu a metodike použitej v samostatnom antidumpingovom prešetrovaní nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto konania. Pripomienky týkajúce sa metodiky použitej na stanovenie dumpingu by sa preto malo predložiť v rámci uvedeného prešetrovania.

(63) Po druhé, z prešetrovania, ako je opísané v oddiele 3, vyplynulo, že kľúčoví dodávatelia vyvážajúcich výrobcov značne využívali vládne dotácie. Komisia pripomenula, že použitie obratu prepojených spoločností dodávajúcich vstupy a suroviny neznamená akceptovanie neskreslených trhových hodnôt týchto dodávok. Naopak, obrat je rozdeľovacím kľúčom, ktorý umožňuje správne rozdelenie stanovených subvencií, z ktorých mali vyvážajúci výrobcovia úžitok.

(64) Komisia napokon poznamenala, že zistenia podľa článku 2 ods. 6a základného antidumpingového nariadenia sa týkajú výrazných deformácií, ak sú ceny alebo náklady ovplyvnené významnými vládnymi zásahmi. V tejto súvislosti sa celkovo skúma celý rad prvkov. Preto skutočnosť, že antidumpingové prešetrovanie podľa článku 2 ods. 6a sa neopiera o dôkazy týkajúce sa subvencovania surovín alebo dotknutého výrobku, nepredstavuje pre Komisiu prekážku, aby samostatne a podľa uplatniteľných pravidiel základného nariadenia preskúmala prítomnosť subvencie. Tieto tvrdenia skupiny Yuntianhua boli preto zamietnuté.

(65) Po dodatočnom konečnom poskytnutí informácií skupina Yuntianhua tvrdila, že poskytnutie informácií obsahovalo nové zistenia týkajúce sa: i) absencie segmentácie trhu s textíliami zo sklenených vlákien; ii) fyzických a technických vlastností výrobku; iii) štruktúry nákladov a cien; iv) dvojitého započítania vyplývajúceho zo súbežného uloženia antidumpingových a antisubvenčných ciel, ktoré ovplyvnilo úroveň konečných antidumpingových ciel uložených 7. apríla 2020 a v) skutočnosti, že dumpingové rozpätie zistené pre túto stranu v antidumpingovom prešetrovaní bolo nesprávne a malo by sa znížiť o celú sumu subvencovania stanovenú v ČĽR, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu. Tieto prvky neboli obsiahnuté v konečnom poskytnutí informácií súbežného antidumpingového konania, ktoré preto neobsahovalo tieto základné zistenia a úvahy. V dôsledku toho by podľa tejto strany bolo konečné antidumpingové nariadenie (EÚ) 2020/492 zjavne neprimerané a nezákonné a dumpingové rozpätie 64,7 % uvedené v antidumpingovom nariadení (EÚ) 2020/492 by bolo nesprávne.

(66) Komisia na začiatok poznamenala, že vysvetlenia obsiahnuté v dodatočnom konečnom poskytnutí informácií v tomto konaní sú reakciou na pripomienky, ktoré boli stranám poskytnuté po uvedenom poskytnutí informácií, a teda obsahujú podrobnejšie informácie o zisteniach Komisie. Nepredstavujú preto nové zistenia, ale iba sa zaoberajú pripomienkami zainteresovaných strán.

(67) Okrem toho, pokiaľ ide o body i) – iii), ktoré uviedla táto strana, t. j. absencia segmentácie trhu s textíliami zo sklenených vlákien, vlastnosti výrobku a štruktúra nákladov a cien, Komisia poznamenala, že pripomienky v dodatočnom poskytnutí informácií týkajúce sa týchto troch bodov sa mali zaoberať novými tvrdeniami strán. Tieto nové tvrdenia boli predložené iba v súvislosti s týmto antisubvenčným konaním. Jediným tvrdením o segmentácii predloženým v antidumpingovom konaní bolo, že výrobcovia z Únie vyrábajú iba výrobky špecifické pre zákazníkov VPZ a v segmente VPZ by sa nemali prijímať žiadne opatrenia. Tieto argumenty sa v celom rozsahu riešili v odôvodnení 409 antidumpingového nariadenia (14). Komisia sa preto nemohla zaoberať týmito novými pripomienkami už v súvislosti s poskytnutím informácií v rámci antidumpingového konania. Konečné antidumpingové nariadenie obsahovalo všetky podstatné zistenia a úvahy, na základe ktorých Komisia prijala rozhodnutie týkajúce sa uvedeného konania, a v plnej miere sa zaoberalo všetkými argumentmi, ktoré boli predložené v rámci uvedeného konania. Zistenia v antisubvenčnom konaní nemajú vplyv na odôvodnenie poskytnuté v konečnom antidumpingovom nariadení.

(68) Z vecného hľadiska tieto body okrem toho žiadnym spôsobom neovplyvňujú ani nemenia zistenia prešetrovania, či už antidumpingového, alebo antisubvenčného. Preto žiadny z týchto bodov nemá vplyv na situáciu strany, ktorá predložila toto tvrdenie, alebo iných strán. Napriek tomu sa Komisia rozhodla poskytnúť stranám ďalšiu príležitosť vyjadriť sa k týmto bodom. Aj keď samy osebe nepredstavovali žiadne zmeny (a teda Komisia v zásade nemala povinnosť sa nimi zaoberať v dodatočnom poskytnutí informácií, ale v konečnom nariadení), boli zahrnuté do dodatočného poskytnutia informácií. Z týchto dôvodov boli tieto tvrdenia zamietnuté.

(69) V každom prípade neexistuje žiadny rozpor medzi zisteniami oboch prešetrovaní. Jediným rozdielom je, že strany mali možnosť vyjadriť sa v neskoršej fáze a v tomto konaní predložili ďalšie pripomienky. Komisia bola povinná odpovedať na tieto pripomienky a urobila to v tomto nariadení.

(70) Pokiaľ ide konkrétne o posledné dva problémy v bodoch iv) a v) v odôvodnení 67 o možnom dvojitom započítaní a dumpingovom rozpätí, Komisia poznamenala toto. Po prvé, ako už bolo vysvetlené v odpovedi na pripomienky strán ku konečnému poskytnutiu informácií v rámci tohto konania, najmä v odôvodnení 1137, Komisia sa potenciálnym problémom dvojitého započítania zaoberala v plnom rozsahu a všetkým stranám poskytla dostatočný priestor na predloženie pripomienok v priebehu tohto konania. V kontexte vtedy prebiehajúceho antidumpingového konania to nebolo možné. Po druhé, Komisia poznamenáva, že v rámci samostatného antidumpingového a antisubvenčného konania týkajúceho sa toho istého výrobku s pôvodom v tej istej krajine, v ktorom k uloženiu vyrovnávacieho cla dôjde neskôr ako k uloženiu antidumpingového cla, neexistuje iná možnosť ako úprava predtým uložených antidumpingových ciel. Musí sa to urobiť, aby sa zohľadnili nové vyrovnávacie clá a súčasne sa zabránilo dvojitému započítaniu a aby sa v príslušných a relevantných prípadoch dodržalo pravidlo nižšieho cla. Na tento účel je v týchto prípadoch legislatívnou technikou uložiť príslušné vyrovnávacie clá a potom zároveň prostredníctvom toho istého nariadenia zodpovedajúcim spôsobom upraviť príslušné uplatniteľné antidumpingové clá. V rozpore s tým, čo tvrdí táto strana, antidumpingové nariadenie (EÚ) 2020/492 preto nie je zjavne nesprávne a neprimerané. V tomto nariadení sa v plnom rozsahu riešili príslušné posúdenia a tvrdenia, čo tiež predstavuje základ pre úpravu konečného antidumpingového nariadenia. Keďže príslušné antidumpingové clo uplatniteľné na skupinu Yuntianhua sa podľa tohto nariadenia takisto zodpovedajúcim spôsobom mení, ako je podrobne vysvetlené v oddiele 8, aj tvrdenie tejto strany, že úroveň jej antidumpingového cla v nariadení (EÚ) 2020/492 je nesprávne, je fakticky aj právne nesprávne. Z týchto dôvodov sa tvrdenia skupiny Yuntianhua zamietajú.

1.2. Registrácia dovozu

(71) Navrhovateľ 31. júla 2019 predložil žiadosť o registráciu dovozu textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v dotknutých krajinách na základe článku 24 ods. 5 základného nariadenia. Navrhovateľ 21. novembra 2019 opätovne predložil žiadosť o registráciu podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia s aktualizovanými údajmi o dovoze.

(72) Podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia dovozy dotknutého výrobku podliehajú registrácii s cieľom zabezpečiť, aby v prípade, že výsledkom prešetrovania budú zistenia vedúce k uloženiu konečných vyrovnávacích ciel, sa tieto clá mohli, ak sú splnené nevyhnutné podmienky, vyberať so spätnou účinnosťou z registrovaných dovozov v súlade s uplatniteľnými právnymi ustanoveniami.

(73) V reakcii na žiadosť o registráciu predložili zainteresované strany pripomienky, ktorými sa Komisia zaoberala v nariadení o registrácii. Komisia mala k dispozícii dostatočné dôkazy odôvodňujúce potrebu registrácie dovozu.

(74) Komisia 21. januára 2020 zverejnila vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/44 (ďalej len „nariadenie o registrácii“) (15), ktorým sa od 22. januára 2020 zavádza registrácia dovozu textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v ČĽR a Egypte.

1.3. Objasnenie vymedzenia výrobku

(75) Počas prešetrovania sa ukázalo, že je možné, že niektoré hospodárske subjekty sa neprihlásili na základe nesprávneho pochopenia definície prešetrovaného výrobku. Z tohto dôvodu Komisia 18. septembra 2019 uverejnením oznámenia (ďalej len „objasňujúce oznámenie“) (16) objasnila znenie opisu vymedzenia výrobku uvedeného v oznámení o začatí konania. Objasňujúce oznámenie takisto poskytovalo stranám možnosť, aby sa v určenej lehote prihlásili a vyžiadali si dotazník, ak chcú spolupracovať. Ani jedna zainteresovaná strana nepodala pripomienky k objasňujúcemu oznámeniu ani si nevyžiadala dotazník.

(76) Po uverejnení objasňujúceho oznámenia a v nasledujúcom prešetrovaní sa potvrdilo, že neexistuje ani jeden hospodársky subjekt, ktorému by v prihlásení zabránilo možné nepochopenie definície dotknutého výrobku uvedenej v oznámení o začatí konania.

1.4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

(77) Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2018 do 31. decembra 2018 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

(78) Súčasné antisubvenčné, ako aj antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 4 prebiehali v rovnakom období prešetrovania a v tom istom posudzovanom období.

1.5. Zainteresované strany

(79) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, egyptskú vládu, čínsku vládu, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

(80) Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Skupina Yuntianhua požiadala o intervenciu úradníka pre vypočutie, aby vyjadrila svoje obavy týkajúce sa lehoty stanovenej na odpoveď na písomné upozornenie na nedostatky. Spoločnosť tvrdila, že si nevšimla písomné upozornenie na nedostatky, pretože jej IT server chybne považoval e-mail: Komisie za nevyžiadanú poštu, a požiadala o predĺženie lehoty o 18 dní. Úradník pre vypočutie vyzval Komisiu, aby rozšírila lehotu o šesť dní.

(81) Ako sa uvádza v oddiele 1.3, Komisia počas prešetrovania objasnila vymedzenie výrobku a zainteresovaným stranám dotknutým týmto objasnením alebo stranám, ktoré sa možno ešte neprihlásili, lebo si mysleli, že sa ich toto konanie netýka, poskytla príležitosť, aby sa v stanovenej lehote prihlásili a vyžiadali si dotazník. Žiadne nové strany sa neprihlásili.

1.6. Výber vzorky

(82) V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.6.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(83) Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa pri prešetrovaní rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie na primeraný počet uplatnením výberu vzorky. Dodala, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie na základe vykázaného objemu výroby podobného výrobku v Únii medzi októbrom 2017 a septembrom 2018, a to aj vzhľadom na geografické rozloženie. Túto vzorku tvorili štyria výrobcovia z Únie, ktorých výroba predstavovala vyše 40 % celkového odhadovaného objemu výroby textílií zo sklenených vlákien v Únii. Ani jedna zo zainteresovaných strán neposkytla pripomienky, a preto sa potvrdila predbežná vzorka. Vzorka je reprezentatívnou vzorkou výrobného odvetvia Únie.

1.6.2. Výber vzorky dovozcov

(84) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

(85) Iba jeden neprepojený dovozca (Euroresins UK Ltd.) poskytol požadované informácie a súhlasil so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet spolupracujúcich dovozcov rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

1.6.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

(86) Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(87) Osem vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zahrnutím do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Skupiny výrobcov vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky predstavovali vyše 79 % vykázaného vývozu textílií zo sklenených vlákien z ČĽR do Únie počas obdobia prešetrovania.

(88) Do vzorky vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov patria tieto spoločnosti: — China National Building Materials Group (ďalej len „skupina CNBM“) vrátane: — Jushi Group Co. Ltd (ďalej len „spoločnosť Jushi“ alebo „Jushi China“), — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (ďalej len „spoločnosť Hengshi“), — Taishan Fiberglass Inc. (ďalej len „spoločnosť Taishan“), — Yuntianhua Group (ďalej len „skupina Yuntianhua“) vrátane: — PGTEX China Co. Ltd (ďalej len „spoločnosť PGTEX“), — Chongqing Tenways Material Corp. (ďalej len „spoločnosť CTM“).

(89) V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi ČĽR.

(90) Pripomienky k výberu vzorky boli prijaté od dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, spoločností Jushi a Hengshi, ktoré patria do skupiny CNBM. Hoci spoločnosť Jushi ani spoločnosť Hengshi nespochybnili skutočnosť, že sú prepojenými podnikmi, tvrdili, že nie sú prepojené so spoločnosťou Taishan. Spoločnosť Jushi tvrdila, že Komisia nemôže automaticky uplatňovať článok 127 ods. 1 písm. d) alebo f) vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 (17) (ďalej len „vykonávací akt k Colnému kódexu Únie“) a považovať spoločnosti Hengshi, Jushi a Taishan za jediný subjekt. Na podporu svojho tvrdenia sa spoločnosť Jushi odvolala na správu poroty WTO vo veci Kórea – niektoré druhy papiera (18) a usmernenia Šanghajskej burzy cenných papierov pre prepojené transakcie kótovaných spoločností.

(91) Zdôraznili, že i) nemali spoločné priame vlastníctvo akcií; ii) nedošlo k prekrývaniu členov ich správnych rád; iii) nedošlo k žiadnym súvisiacim transakciám medzi spoločnosťami Hengshi/Jushi a spoločnosťou Taishan a iv) boli konkurentmi na trhu.

(92) Po výbere vzorky sa 13. novembra 2019 uskutočnilo vypočutie so spoločnosťou Taishan, v ktorom boli uvedené argumenty opäť predložené.

(93) Pri prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť China National Building Materials (ďalej len „CNBM“) je čínsky štátom vlastnený podnik, ktorý priamo a nepriamo vlastní zo 41,27 % materská skupina CNBM, ktorú zas úplne vlastní Komisia Štátnej rady pre správu aktív vo vlastníctve štátu a dohľad nad nimi (ďalej len „SASAC“). Spoločnosť CNBM vlastní 26,97 % podiel v spoločnosti China Jushi Co., Ltd. (ďalej len „spoločnosť China Jushi“), ktorá je jediným akcionárom spoločnosti Jushi (19).

(94) V septembri 2017 spoločnosť CNBM uzatvorila dohodu o fúzii (20) so spoločnosťou Sinoma, ktorá nadobudla platnosť v máji 2018. Sinoma je prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Sinoma Science & Technology Co. vlastníkom spoločnosti Taishan. Po fúzii bola spoločnosť Sinoma prebratá spoločnosťou CNBM a zlúčila sa s ňou. V dôsledku toho CNBM vlastní 26,97 % podielu v spoločnosti China Jushi (jedinom akcionárovi spoločnosti Jushi) a 60,24 % v spoločnosti Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedinom akcionárovi spoločnosti Taishan).

(95) V článku 127 ods. 1 písm. d) vykonávacieho aktu k Colnému kódexu sa stanovuje, že dve osoby sa považujú za prepojené, ak: tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby. CNBM vlastní 26,97 % podielu v spoločnosti China Jushi (jedinom akcionárovi spoločnosti Jushi) a 60,24 % v spoločnosti Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedinom akcionárovi spoločnosti Taishan). Z tohto dôvodu sa spoločnosti považujú za prepojené.

(96) Navyše podľa správy o spoločnosti z roku 2019 vypracovanej čínskou maklérskou spoločnosťou Guotai Junan Securities (21) CNBM od roku 2017 reorganizuje svoje hospodárske subjekty s cieľom posilniť regionálnu koordináciu a odstrániť horizontálnu konkurenciu medzi kótovanými dcérskymi spoločnosťami. CNBM okrem toho plánuje vyriešiť problém horizontálnej konkurencie do roku 2020. Podľa verejne dostupných informácií uvedených v správe CNBM plánovala začať tento proces konsolidáciou svojho podnikania v oblasti sklenených vlákien prostredníctvom zvýšenia aktív medzi spoločnosťou China Jushi a spoločnosťou Sinoma Science & Technology (jediným akcionárom spoločnosti Taishan). Dôkazný materiál zhromaždený počas prešetrovania teda nepodporuje tvrdenie spoločností, že spoločný majetkový podiel nemá praktické dôsledky a že spoločnosti fungujú nezávisle od seba. Z týchto dôkazov, naopak, vyplýva, že okrem samotného vlastníctva akcií (ktoré by samo osebe mohlo byť rozhodujúce pre záver, že spoločnosti sú prepojené) sú tieto tri spoločnosti takisto schopné navzájom významne ovplyvňovať svoje obchodné rozhodnutia a že cieľom ich ovládajúcej spoločnosti (CNBM) je prinajmenšom koordinovať, ak nie priamo zlúčiť ich činnosti („vyriešiť problém horizontálnej konkurencie“). To znamená, že subvencie, ktoré získala ktorákoľvek z týchto spoločností, sa môžu bez rozdielu použiť v prospech dotknutého výrobku. Komisia preto zamietla tvrdenie, že vo svojom závere, že by sa tieto tri spoločnosti mali považovať za prepojené, nezohľadnila faktické a hospodárske skutočnosti.

(97) Pokiaľ ide o argument, podľa ktorého Komisia nemohla považovať spoločnosti Hengshi, Jushi a Taishan za jedinú skupinu na účely vypočítania výšky subvencií poskytovaných na dotknutý výrobok, Komisia pripomenula, že s cieľom zabezpečiť účinné presadzovanie opatrení, a najmä zabrániť presmerúvaniu vývozu prostredníctvom prepojenej spoločnosti s najnižším clom, Komisia v praxi stanovuje prepojenie medzi vyvážajúcimi výrobcami na základe kritérií stanovených v článku 127 vykonávacieho aktu k Colnému kódexu Únie. Všetky strany o tom boli jasne informované v oznámení o začatí konania na začiatku konania. Okrem toho, odkaz na článok 127 vykonávacieho aktu k Colnému kódexu Únie sa výslovne nachádza v článku 2 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia (22) a Komisia by mala v antidumpingovom aj antisubvenčnom konaní zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so stranami (23). Okrem toho sa podľa článku 7 ods. 1 základného nariadenia výpočet výšky subvencovania vykonáva na jednotku subvencovaného výrobku vyvážaného do Únie. Výpočet výšky napadnuteľných subvencií na základe dotknutého výrobku vyvážaného do Únie znamená, že ak sú spoločnosti prepojené, keďže peniaze sú zameniteľné, môžu tieto výhody pre dotknutý výrobok využívať bez rozdielu, a teda najmä bez ohľadu na vyvážajúceho výrobcu. V tomto prípade, keďže spoločnosti Hengshi, Jushi a Taishan vyrábajú a vyvážajú dotknutý výrobok, výška napadnuteľných subvencií, ktoré sa im poskytujú, by mala odzrkadľovať skutočnosť, že z dôvodu svojho vzťahu sú schopné preniesť tieto výhody na dotknutý výrobok vyvážaný do Únie tak, ako to považujú za vhodné. Z toho vyplýva, že výhody poskytnuté týmto vyvážajúcim výrobcom v súvislosti s dotknutým výrobkom by mali viesť k jedinej sume pre danú skupinu.

(98) Napokon, vec v rámci WTO (24), na ktorú sa odvoláva spoločnosť Jushi v odôvodnení 90, nepodporuje tvrdenie spoločnosti. Na rozdiel od toho, čo sa spoločnosť Jushi snaží naznačiť, porota WTO v danej veci v skutočnosti potvrdila, že na účely stanovenia dumpingu v antidumpingových prešetrovaniach sa podľa pravidla v článku 6.10 antidumpingovej dohody WTO (podľa ktorého by sa malo dumpingové rozpätie vypočítať pre jednotlivých vyvážajúcich výrobcov) nevyhnutne nevylučuje zaobchádzanie s odlišnými právnymi subjektmi ako s jediným vývozcom alebo výrobcom. Porota uviedla, že toto zaobchádzanie sa povolí, „ak je štrukturálny a obchodný vzťah medzi danými spoločnosťami dostatočne blízky na to, aby sa považovali za jediného vývozcu“ (25). Pri uplatnení tohto posúdenia porota WTO nestanovila kritériá, ktoré prešetrujúce orgány musia uplatňovať pri posudzovaní toho, či sú spoločnosti prepojené. Porota len skúmala konkrétne prvky (ako je majetkový podiel, správna rada, predajné kanály), ktoré mal v danej veci k dispozícii prešetrujúci orgán. Odvolací orgán vo veci ES – spojovacie materiály potvrdil možnosť zaobchádzať s niekoľkými vývozcami ako s jedným subjektom, pričom vymenoval aj prvky, ktoré môžu byť relevantné, ako je napríklad i) existencia podnikových a štrukturálnych väzieb medzi vývozcami, ako napríklad spoločná kontrola, vlastníctvo a riadenie; ii) existencia podnikových a štrukturálnych väzieb medzi štátom a vývozcami, ako je spoločná kontrola, vlastníctvo podielov a riadenie; a iii) kontrola alebo významný vplyv štátu, pokiaľ ide o stanovovanie cien a produkciu (26). Vzhľadom na to je z právnych a skutkových okolností tejto veci nesporné, že medzi spoločnosťami Jushi, Hengshi a Taishan existujú podnikové väzby.

(99) Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že na účely tohto prešetrovania sú tieto spoločnosti prepojenými podnikmi, a všetky tvrdenia v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.

(100) Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť Taishan namietala proti uplatňovaniu vyrovnávacieho cla v spojení so spoločnosťami Hengshi a Jushi. Táto zainteresovaná strana tvrdila, že spoločný konečný akcionár CNBM mal len veľmi obmedzenú kontrolu nad obchodnými a prevádzkovými rozhodnutiami spoločností Jushi alebo Hengshi. Spoločnosť zopakovala, že spoločnosti Taishan a Hengshi/Jushi si na trhu konkurujú, a konštatovala, že v minulosti predložila dôkazy, ktoré podporujú tieto tvrdenia. Spoločnosť Taishan ponúkla, že sa písomne zaviaže, že fakticky preruší akékoľvek obchodné väzby medzi ňou a spoločnosťami Hengshi a Jushi, v dôsledku čoho nebude možné presmerovať žiaden vývoz textílií zo sklenených vlákien od spoločností Hengshi a Jushi do Únie cez spoločnosť Taishan.

(101) Ako sa uvádza v odôvodnení 96, pri prešetrovaní sa zistilo, že tieto tri spoločnosti sú prostredníctvom svojich spoločných akcionárov schopné navzájom významne ovplyvňovať svoje obchodné rozhodnutia. Z dôkazov zaznamenaných v spise vyplynulo, že spoločnosti prechádzajú procesom konsolidácie a koordinácie činností týkajúcich sa sklenených vlákien. Na vyvrátenie týchto zistení neboli predložené nijaké nové informácie či dôkazy. Spoločnosť Taishan v skutočnosti nevzniesla námietky proti plánom svojho hlavného akcionára na konsolidáciu svojich činností v oblasti sklenených vlákien. Tieto plány sú jednoznačne v rozpore s akýmkoľvek záväzkom na prerušenie obchodných väzieb medzi spoločnosťou Taishan a spoločnosťami Hengshi/Jushi. Okrem toho bez ohľadu na to, či by Komisia mohla prijať takýto záväzok, spoločnosť jasne nie je v postavení, aby prijala akýkoľvek druh záväzku bez súhlasu subjektov, ktoré ju v konečnom dôsledku ovládajú. Tvrdenia spoločnosti Taishan a jej žiadosť o prijatie záväzku sa preto zamietli.

(102) Po konečnom poskytnutí informácií skupina CNBM tvrdila, že subvencie prijaté prepojeným obchodníkom Jushi Hong Kong Co. Ltd. sa nemôžu vyrovnávať, pretože táto spoločnosť má sídlo v Hongkongu, a nie v Číne. Hongkong je nezávislým členom WTO, a preto sa považuje za nezávislú jurisdikciu podľa práva WTO a na účely prešetrovaní na ochranu obchodu Únie. Keďže sa súčasné antisubvenčné konania nezačali proti Hongkongu, nemali by sa brať do úvahy žiadne subvencie, ktoré údajne získala spoločnosť Jushi Hong Kong. Komisia poznamenala, že skupina CNBM nespochybnila zistenia Komisie týkajúce sa subvencovania v prípade tohto prepojeného obchodníka. Bez ohľadu na štatút Hongkongu v tomto prešetrovaní sa skutočné centrum činnosti a kontroly spoločnosti Jushi Hong Kong nachádza v pevninskej Číne. Ako uviedla samotná spoločnosť: „V skutočnosti je spoločnosť Jushi Hong Kong papierová spoločnosť, ktorá nemá žiadneho zamestnanca, pozemky, fyzickú kanceláriu ani výhody, ani daňové programy, ani granty“. Účtovné záznamy sa nachádzali v spoločnosti Jushi Group Co. Ltd., kde sa nachádzali aj príslušní pracovníci na overovanie, a subvencie v prospech dotknutého výrobku poskytovali čínske subjekty. Okrem toho, ako potvrdil Odvolací orgán v dokumente Spojené štáty – Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia na veľké práčky do domácností z Kórey, pre výpočet výšky subvencovania ad valorem môžu byť relevantné subvencie udelené príjemcovi v iných krajinách, ako je subvencujúci člen (27). Tvrdenie spoločnosti sa preto zamietlo.

(103) Po konečnom poskytnutí informácií skupina Yuntianhua tvrdila, že jej subvenčné rozpätie sa zvýšilo pridaním subvencií poskytnutých spoločnostiam, ktoré nedodávali vstupy použité pri výrobe dotknutého výrobku, a preto požiadala, aby sa subvencie týchto spoločností nezohľadňovali pri výpočte vyrovnávacieho cla.

(104) V článku 1 základného nariadenia sa stanovuje, že vyrovnávacie clo môže byť uložené s cieľom kompenzovať subvencie poskytnuté priamo alebo nepriamo pre výrobu, vývoz alebo prepravu výrobku, ktorého prepustenie do režimu voľný obeh v Únii spôsobuje ujmu. Komisia má dôkazy, že spoločnosti zahrnuté do prešetrovania, ktorých subvenčné výhody prispeli ku clu pre túto skupinu, sa priamo alebo nepriamo zúčastňovali na poskytovaní vstupov, služieb, materiálov alebo aktív, ktoré sa použili pri výrobe dotknutého výrobku, ako je opísané v článku 1 základného nariadenia. V tejto súvislosti neboli pripomienky skupiny Yuntianhua podporené konkrétnymi dôkazmi.

(105) Komisia však poznamenala, že jedna z prepojených spoločností, ktorých subvencie boli napadnuté, bola pôvodne požiadaná o účasť na prešetrovaní, keďže prenajímala strojové zariadenia jednému z vyvážajúcich výrobcov. Na základe doručených pripomienok však Komisia upravila rozdeľovací kľúč, ktorý sa týka lízingových činností spoločnosti, ktoré súviseli s dotknutým výrobkom. Keďže výhody, ktoré bolo možné prideliť prostredníctvom lízingových činností, boli považované za zanedbateľné, Komisia sa rozhodla ich nezohľadniť.

1.7. Individuálne preskúmanie

(106) Piati čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorí zaslali formulár na výber vzorky, informovali Komisiu o svojom úmysle požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Komisia sprístupnila dotazník online v deň začatia konania. Vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky okrem toho informovala, že sa od nich požaduje, aby predložili vyplnený dotazník, pokiaľ chcú byť preskúmaní individuálne. Žiadna z týchto spoločností však vyplnený dotazník nepredložila. V dôsledku toho neboli možné žiadne individuálne preskúmania.

1.8. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia v Egypte

(107) V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Egypte, aby sa na ňu obrátili. Prihlásili sa dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavujú 100 % vývozu do Únie a 100 % výroby textílií zo sklenených vlákien v Egypte: — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E (ďalej len „Jushi Egypt“), tretí sektor hospodárskej zóny severozápadného Suezského zálivu, Egypt, — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E (ďalej len „Hengshi Egypt“), tretí sektor hospodárskej zóny severozápadného Suezského zálivu, Egypt.

1.9. Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

(108) Dotazníky pre výrobcov z Únie, dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a v Egypte boli sprístupnené online (28) v deň začatia konania.

(109) Komisia dostala vyplnené dotazníky od dvoch skupín čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, dvoch egyptských vyvážajúcich výrobcov, od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, piatich používateľov a jedného neprepojeného dovozcu. Ani jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky nezaslal vyplnený dotazník.

(110) Komisia zaslala dotazník aj čínskej vláde a egyptskej vláde. Dotazník pre čínsku vládu obsahoval konkrétne dotazníky pre China Development Bank (ďalej len „CDB“), Export Import Bank of China (ďalej len „EXIM“) a Sinosure. Na uvedené finančné inštitúcie sa v podnete osobitne odkazovalo ako na verejné orgány alebo subjekty, ktorým bolo nariadené poskytovanie subvencií alebo ktoré boli poverené poskytovaním subvencií. Čínska vláda bola okrem toho požiadaná, aby tento osobitný dotazník pre finančné inštitúcie postúpila aj ďalším finančným inštitúciám, ktoré poskytli úvery alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky, alebo zákazníkom spoločností zaradených do vzorky. Čínska vláda bola takisto v záujme administratívneho zjednodušenia požiadaná, aby zozbierala vyplnené dotazníky poskytnuté týmito finančnými inštitúciami a zaslala ich priamo Komisii.

(111) Dotazník pre egyptskú vládu obsahoval osobitné dotazníky pre Egyptskú národnú banku, banky Ahli Bank a Bank Misr. Na uvedené finančné inštitúcie sa v podnete osobitne odkazovalo ako na verejné orgány alebo subjekty, ktorým bolo nariadené poskytovanie subvencií alebo ktoré boli poverené poskytovaním subvencií. Egyptská vláda bola okrem toho v záujme administratívneho zjednodušenia požiadaná, aby tento osobitný dotazník pre finančné inštitúcie postúpila aj ďalším finančným inštitúciám, ktoré poskytli úvery alebo vývozné úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky. Dotazník pre egyptskú vládu okrem toho obsahoval osobitné dotazníky pre Egypt-TEDA Investment Company (ďalej len „Egypt TEDA“) a pre Egyptian Chinese JV Company for Investment (ďalej len „ECCI“), ktoré boli určené v podnete ako štátom vlastnené subjekty pôsobiace v zóne SETC. Egyptská vláda bola požiadaná, aby zhromaždila všetky odpovede, ktoré poskytli tieto finančné inštitúcie a iné subjekty, a aby ich zaslala priamo Komisii.

(112) Komisia dostala vyplnené dotazníky od čínskej vlády s vyplnenými osobitnými dotazníkmi od spoločností EXIM a Sinosure, ako aj od egyptskej vlády s vyplnenými osobitnými dotazníkmi od Egyptskej národnej banky, Bank Misr a spoločnosti Egypt TEDA.

(113) Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 28 základného nariadenia, Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné a ktoré strany včas poskytli na účely stanovenia subvencie, ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste sa uskutočnilo v priestoroch čínskeho ministerstva obchodu a zúčastnili sa na ňom aj úradníci z iných príslušných ministerstiev. Na overovaní na mieste boli okrem nich prítomní aj zástupcovia EXIM, CDB a Sinosure.

(114) Overovanie na mieste sa uskutočnilo aj v priestoroch Egypt TEDA, ako aj v priestoroch týchto egyptských vládnych orgánov: — Generálny úrad pre investície (ďalej len „GAFI“), Káhira, Egypt, — Generálny úrad hospodárskej zóny Suezského prieplavu (ďalej len „Generálny úrad HZSP“), hospodárska zóna Suezského prieplavu, Egypt, — Egypt Gas Holding (ďalej len „EGAS“), Káhira, Egypt, — Egyptská regulačná agentúra pre elektrické siete a ochranu spotrebiteľa (ďalej len „EgyptERA“), Káhira, Egypt.

(115) Okrem toho Komisia vykonala overovania na mieste podľa článku 26 základného nariadenia v priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia z Únie — European Owens Corning Fiberglas, Sprl (ďalej len „OC“), — Chomarat Textiles Industries S.A.S. (ďalej len „Chomarat“), — Saertex GmbH & Co. KG (ďalej len „Saertex“), — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy (ďalej len „Ahlstrom“). Výrobcovia v ČĽR zaradení do vzorky (29) — China National Building Materials Group (ďalej len „skupina CNBM“), — Jushi Group Co., Ltd, Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co., Ltd, Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — China Jushi Co., Ltd., Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — Jushi Group Hong Kong Co., Limited, Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd., Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd., Tchung-siang (Tongxiang), ČĽR, — Huajin Capital Limited, Hongkong, ČĽR, — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd., Hongkong, ČĽR, — Taishan Fiberglass Inc., Tchaj-an (Taian), ČĽR, — China National Building Material Group finance Co., Ltd, Peking, ČĽR, — Sinoma Science & Technology Co., Ltd, Peking a Nanking, ČĽR, — Huatai Non-Metallic Powder Co., Ltd, Tchaj-an (Taian), ČĽR, — Taian Antai Gas Co., Ltd, Tchaj-an (Taian), ČĽR, — Taishan Fiberglass Zoucheng Co., Ltd, Cou-čcheng (Zoucheng), ČĽR, — Sinoma Jinjing Fiber Glass (Zibo) Co., Ltd, C’-po (Zibo), ČĽR, — Shandong Linyi Shanqi Mining Co., Ltd, stanica mesta Sun-cu (Sunzu), ČĽR, — Yuntianhua Group (ďalej len „skupina Yuntianhua“), — PGTEX China Co., Ltd., Čchang-čou (Changzhou), ČĽR, — Chongqing Tenways Material Corp. Ltd, Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — CPIC International Co., Limited (CPIC HK), Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — Changzhou Diba Textile Machinery Co., Ltd., Čchang-čou (Changzhou), ČĽR, — Changzhou Newtry Co., Ltd., Čchang-čou (Changzhou), ČĽR, — Chongqing Tianze New Material Co., Ltd., Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — Wenzhou Jinhui Nonmetallic Mining Co., Ltd., Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — Chongqing Yuanjia Mining Co., Ltd. (Chongqing Wingreat), Čchung-čching (Chongqing), ČĽR, — Yunnan Yuntianhua Group Co., Ltd., Kchun-ming (Kunming), ČĽR, — Yunnan Yuntianhua Financial Co., Ltd., Kchun-ming (Kunming), ČĽR. Vyvážajúci výrobcovia v Egypte — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E, Suez, — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez. Používatelia — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG (ďalej len „SGRE“), — Vestas Wind Systems A/S (ďalej len „Vestas“).

(116) Vzhľadom na hrozbu prenosu ochorenia COVID-19 a následné opatrenia prijaté v reakcii na vypuknutie choroby (30) Komisia nemohla overiť údaje predložené viacerými spoločnosťami patriacimi do skupiny jedného z vyvážajúcich výrobcov so sídlom v ČĽR. Vzhľadom na to, že táto nepredvídaná situácia nastala vo veľmi neskorom štádiu konania, a vzhľadom na to, že nebolo možné žiadne iné riešenie, Komisia na výpočet subvencie výnimočne použila informácie predložené týmito spoločnosťami, ktoré sa overili na základe dostupných informácií.

1.10. Neuloženie predbežných opatrení a ďalší postup

(117) Komisia v súlade s článkom 29a ods. 2 základného nariadenia 24. januára 2020 informovala zainteresované strany, že má v úmysle neuložiť predbežné opatrenia a pokračovať v prešetrovaní.

(118) Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.

1.11. Konečné poskytnutie informácií

(119) Komisia 27. februára 2020 informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antisubvenčné clo na dovoz dotknutého výrobku do Únie (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“).

(120) Všetkým stranám sa poskytla lehota 15 dní, v ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Viaceré zainteresované strany požiadali o predĺženie lehoty. Komisia týmto stranám predĺžila lehotu na poskytnutie pripomienok do 20. a 23. marca 2020. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(121) Komisia 19. decembra 2019 vykonala v rámci samostatného antidumpingového prešetrovania konečné poskytnutie informácií stranám o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz dotknutého výrobku do Únie. Zainteresovaným stranám boli okrem toho 10. februára 2020 poskytnuté aj dodatočné informácie.

(122) Komisia sa v tomto nariadení zaoberala pripomienkami predloženými počas antisubvenčného postupu. Toto nariadenie sa nezaoberalo pripomienkami predloženými v rámci samostatného antidumpingového prešetrovania, pokiaľ strany výslovne neuviedli, že predložené pripomienky sa vzťahujú na obidva postupy.

(123) Po konečnom poskytnutí informácií žiadna strana nepožiadala o vypočutie pred úradníkom pre vypočutie.

(124) Zainteresovaným stranám okrem toho bolo 17. apríla 2020 predložené dodatočné konečné poskytnutie informácií a bola im poskytnutá lehota do 22. apríla 2020 na predloženie pripomienok („dodatočné konečné poskytnutie informácií“).

(125) Zainteresované strany okrem toho dostali 24. apríla 2020 druhé dodatočné konečné poskytnutie informácií a bola im poskytnutá lehota do 27. apríla 2020 na predloženie pripomienok („druhé dodatočné konečné poskytnutie informácií“).

(126) Komisia sa zúčastnila na vypočutiach s výrobným odvetvím Únie, vyvážajúcimi výrobcami Jushi/Hengshi China a egyptskými vyvážajúcimi výrobcami Jushi/Hengshi Egypt, ako aj egyptskou vládou.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(127) Dotknutým výrobkom (31) sú textílie z tkaných a/alebo stehovaných prameňov a/alebo priadzí z nekonečného skleneného vlákna tiež s ďalšími prvkami, okrem výrobkov, ktoré sú impregnované alebo predimpregnované, a okrem riedkych sieťovín s veľkosťou ôk viac ako 1,8 mm po dĺžke aj šírke a s plošnou hmotnosťou viac ako 35 g/m2 (ďalej len „textílie zo sklenených vlákien“), s pôvodom v ČĽR a v Egypte, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 a ex 7019 90 00 (kódy TARIC 7019390080, 7019400080, 7019590080 a 7019900080) (ďalej len „dotknutý výrobok“).

(128) Textílie zo sklenených vlákien majú širokú škálu použitia, napríklad na výrobu listov veterných turbín, pri výrobe člnov, nákladných vozidiel a športového vybavenia, ako aj v systémoch na renováciu potrubí.

2.2. Podobný výrobok

(129) Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia: — dotknutý výrobok, — výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutých krajín, ako aj — výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

(130) Komisia rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

(131) Jeden vyvážajúci výrobca a Ministerstvo obchodu Egyptskej arabskej republiky tvrdili, že zostavy narezaných textílií zo sklenených vlákien by nemali patriť do rozsahu prešetrovania. Tvrdili, že zostavy narezaných textílií zo sklenených vlákien sú výrobky v ďalšom článku výrobného reťazca vyžadujúce si dodatočné výrobné kroky, ktoré majú odlišné fyzikálne vlastnosti vzhľadom na ich menšie rozmery. Vyrábajú sa v rôznych formách a odlišnom balení a pozostávajú z niekoľkých menších kusov textílií prešitých dovedna. Okrem toho tvrdili, že v prípade vyňatia zostáv neexistuje riziko obchádzania, keďže proces rezania je nevratný, a že výrobok nemožno zameniť s nenarezanými textíliami zo sklenených vlákien.

(132) Navrhovateľ tvrdil, že zostavy narezaných textílií zo sklenených vlákien a nenarezané textílie zo sklenených vlákien majú rovnaké základné vlastnosti a konečné použitia. Keďže textílie zo sklenených vlákien sú spevňovacie materiály, ich narezanie do tvaru je nevyhnutné na to, aby vyhovovali forme výrobku, ktorý potrebuje spevniť, nemenia sa tým však ich základné vlastnosti ako také. Rezanie môže vykonávať výrobca textílií zo sklenených vlákien, nezávislý podnik zaoberajúci sa rezaním alebo sám zákazník. Rezanie je veľmi jednoduchou a nenákladnou operáciou. Navrhovateľ ďalej tvrdil, že používatelia nevnímajú narezané textílie zo sklenených vlákien inak než iné textílie zo sklenených vlákien, keďže sa textílie zo sklenených vlákien vo všeobecnosti vyrábajú podľa špecifikácií používateľov. Ak by sa rezaním zmenili vlastnosti textílií zo sklenených vlákien, pre daného zákazníka by sa stali nepoužiteľnými.

(133) Pri prešetrovaní sa zistilo, že narezaním a prípravou zostáv sa nemenia základné fyzikálne, technické ani chemické vlastnosti textílií zo sklenených vlákien ani ich základné konečné použitia. Zákazníci obidvoch výrobkov sú zväčša tí istí a obidva výrobky sa predávajú prostredníctvom rovnakých distribučných kanálov.

(134) Pri prešetrovaní sa takisto potvrdilo, že pre väčšinu použití sa textílie zo sklenených vlákien vyrábajú na objednávku podľa špecifikácií zákazníkov. Zostavy narezaných textílií zo sklenených vlákien predstavujú iba ďalšiu špecifikáciu v zákazníkovej objednávke. Ani skutočnosť, že zostavy narezaných textílií zo sklenených vlákien sa balia odlišne, nemení ich vlastnosti. Keďže sa textílie zo sklenených vlákien čoraz viac objednávajú vo forme zostáv narezaných textílií zo sklenených vlákien a keďže stúpa využívanie služieb externých podnikov zaoberajúcich sa prípravou zostáv, v prípade vyňatia narezaných textílií zo sklenených vlákien z rozsahu prešetrovania by vzniklo vysoké riziko obchádzania. Komisia preto dospela k záveru, že nie je vhodné vyňať narezané textílie zo sklenených vlákien z rozsahu prešetrovania.

(135) Iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že priadza zo sklenených vlákien by sa mala považovať za vyňatú z rozsahu prešetrovania. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že priadza zo sklenených vlákien nebola výslovne uvedená v dotazníku, podnete ani v oznámení o začatí konania, z čoho by vyplývalo, že sa jej netýka vymedzenie výrobku. Ďalej tvrdil, že textílie zo sklenených vlákien z priadze nemožno zatriediť podľa vlastností kontrolného čísla výrobku, že textílie zo sklenených vlákien z priadze by sa dovážali pod inými číselnými znakmi KN, než sú číselné znaky KN uvedené v podnete, a že na priadzu zo sklenených vlákien sa nevzťahujú ani opatrenia voči prameňom zo sklenených vlákien uložené v iných konaniach.

(136) Navrhovateľ a ďalší výrobca z Únie (ktorý nie je stranou podnetu) tvrdili, že predmetom prešetrovania by mali byť iba textílie z nezakrútenej priadze (angl. non-twisted alebo zero-twisted) zo sklenených vlákien, kým zakrútenú priadzu možno vylúčiť z rozsahu prešetrovania. Navrhovateľ tvrdil, že nezakrútená priadza zo sklenených vlákien má rovnaké vlastnosti ako pramene zo sklenených vlákien, keďže ich tvoria zväzky nezakrútených vlákien alebo pramienkov, a takisto sa používajú na rovnaké účely ako pramene a zvyčajne majú priemer 13 – 24 mikrometrov a hustotu 300 – 4 800 texov.

(137) Pokiaľ ide o zaradenie textílií z priadze zo sklenených vlákien, v oznámení o začatí konania bol prešetrovaný výrobok definovaný ako „textílie z tkaných a/alebo stehovaných prameňov alebo priadzí z nekonečného skleneného vlákna…“ (32). Z prešetrovania vyplýva, že nezakrútená priadza zo sklenených vlákien má rovnaké vlastnosti ako pramene zo sklenených vlákien, keďže ju tvoria zväzky nezakrútených vlákien alebo pramienkov, a takisto sa používajú na rovnaké účely. Pramene aj priadza majú zvyčajne priemer 13 – 24 mikrometrov a hustotu 300 – 4 800 texov. Nebolo by preto vhodné vyňať tieto druhy výrobku z rozsahu prešetrovania.

(138) V súvislosti s textíliami zo sklenených vlákien vyrábanými prevažne zo zakrútenej priadze zo sklenených vlákien Komisia konštatovala, že tento výrobok, ktorý má odlišné základné vlastnosti a ktorý má aj iné konečné použitia, napr. v doskách tlačených obvodov, nikdy nebol zahrnutý do dotknutého výrobku. Komisia túto skutočnosť zreteľne vysvetlila v objasňujúcom oznámení.

3. SUBVENCOVANIE: ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA

3.1. Úvod: predloženie vládnych plánov, projektov a ďalších dokumentov

(139) Pred vykonaním analýzy údajného subvencovania vo forme subvencií alebo programov subvencovania Komisia posúdila vládne plány, projekty a ďalšie dokumenty, ktoré boli relevantné pre viac ako jednu zo subvencií alebo z programov subvencovania. Zistila, že všetky posudzované subvencie alebo programy subvencovania tvoria súčasť vykonávania centrálneho plánovania čínskej vlády na podporu odvetvia textílií zo sklenených vlákien z týchto dôvodov.

(140) V 12. päťročnom pláne národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja ČĽR (ďalej len „12. päťročný plán“) sa kladie dôraz na význam odvetví nových materiálov, medzi ktoré patria textílie zo sklenených vlákien, ako na „strategické novovznikajúce odvetvie“ a uvádza sa v ňom, že by sa malo rozvíjať prostredníctvom všeobecnej politickej podpory a usmernení (33) tak, aby sa z nej stal „hlavný pilier priemyslu“. Okrem toho je cieľom 13. päťročného plánu národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja ČĽR (ďalej len „13. päťročný plán“), ktorý sa vzťahuje na obdobie 2016 – 2020, ďalej rozvíjať odvetvia nových materiálov, a to prostredníctvom posilňovania výskumu a vývoja a zlepšovania inovačnej schopnosti výrobného priemyslu (34).

(141) V 13. päťročnom pláne sa zdôrazňuje strategická vízia čínskej vlády na zlepšenie a podporu kľúčových výrobných odvetví. Zdôrazňuje sa v ňom úloha inovácie technológií v hospodárskom rozvoji ČĽR, ako aj pretrvávajúci význam zásad „ekologického“ rozvoja. Podľa jeho kapitoly 5 je jednou z hlavných línií rozvoja podpora modernizácie tradičnej priemyselnej štruktúry, ako to bolo aj pri 12. päťročnom pláne. V kapitole 22 sa ďalej rozpracúva táto myšlienka, v ktorej sa vysvetľuje stratégia modernizácie tradičného priemyslu v ČĽR, a to prostredníctvom podpory jeho technologickej premeny. V tomto ohľade sa v 13. päťročnom pláne uvádza, že spoločnosti budú motivované k tomu, aby sa „komplexne zlepšovali v oblastiach ako produktová technológia, priemyselné vybavenie, ochrana životného prostredia a energetická účinnosť“.

(142) V 13. päťročnom pláne sa uvádzajú nové materiály v niekoľkých prípadoch: „rýchlejšie dosiahneme pokrok v základných technológiách v oblastiach, ako je ďalšia generácia informačných a komunikačných technológií, nová energetika, nové materiály…“ (35). V pláne sa navyše predpokladá budúce vykonávanie projektov, ktoré súvisia s výskumom, vývojom a uplatňovaním kľúčových nových materiálov (36).

(143) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda zopakovala svoje základné stanovisko k čínskym päťročným plánom, pričom tvrdila, že nie sú povinné ani právne záväzné, ale sú iba usmerňujúcimi dokumentmi, pretože neobsahujú skutočné právne ustanovenia, sankcie ani pravidlá uplatniteľnosti. Čínska vláda ďalej uviedla, že 12. päťročný plán sa už ďalej neuplatňuje a aj v prípade, že by bol 13. päťročný plán právne záväzný, čo nie je, neuvádzajú sa v ňom textílie zo sklenených vlákien. Navyše, hoci plán obsahuje odkaz na „nové materiály“, nedefinuje sa v ňom tento pojem. Napokon, 13. päťročný plán nie je špecifický pre odvetvie textílií zo sklenených vlákien alebo „odvetvie nových materiálov“, ale zahŕňa takmer celé hospodárstvo.

(144) Komisia s touto argumentáciou nesúhlasila. V 17. kapitole 13. päťročného plánu sa uvádza: „Stratégia a plán národného rozvoja sa budú uplatňovať ako usmerňujúce a nevyhnutné.“ V tomto pláne sa teda neuvádzajú len všeobecné vyhlásenia na podporu, ale používa sa jazyk, z ktorého vyplýva, že tento plán je záväzný.

(145) Aj keď sa už 12. päťročný plán neuplatňuje, je to predchodca súčasného plánu, v ktorom sa zdôraznil význam odvetvia nových materiálov ako „vznikajúceho strategického odvetvia“, čo sa v 13. päťročnom pláne ďalej rozvíjalo. Ako je preukázané v odôvodneniach 148 a 149, odvetvie nových materiálov zahŕňa odvetvie textílií zo sklenených vlákien. Ako sa uvádza v odôvodnení 141, v 13. päťročnom pláne sa zdôrazňuje strategická vízia čínskej vlády na zlepšenie a podporu kľúčových výrobných odvetví, preto sa v ňom uprednostňujú určité odvetvia a technológie vrátane textílií zo sklenených vlákien.

(146) Tvrdenia čínskej vlády v tejto súvislosti sa preto zamietli.

(147) Odvetvie nových materiálov je takisto odvetvím podporovaným v rámci iniciatívy Made in China 2025 (37) a v dôsledku toho môže čerpať značné štátne finančné prostriedky. Vytvorilo sa niekoľko fondov na podporu iniciatívy Made in China 2025, a teda nepriamo aj na podporu odvetvia textílií zo sklenených vlákien, ako je napríklad národný fond pre integrované obvody, fond pokročilej výroby a investičný fond pre novovznikajúce odvetvia (38).

(148) Navyše textílie zo sklenených vlákien sa často označujú súhrnným pomenovaním „nové materiály“. Plán Made in China 2025 (39) obsahuje zoznam desiatich strategických sektorov, ktoré pre čínsku vládu predstavujú kľúčové odvetvia priemyslu. Opisuje sa v ňom sektor 9 tzv. nových materiálov a jeho podkategórie vrátane moderných základných materiálov (bod 9.1), kľúčových strategických materiálov (bod 9.2) vrátane vysokovýkonných vlákien a kompozitných materiálov, nových energetických materiálov (40). Nové materiály teda využívajú výhody vyplývajúce z mechanizmov podpory uvedených v tomto dokumente, okrem iného vrátane politík finančnej podpory, fiškálnej a daňovej politiky, dohľadu a podpory Štátnej rady (41).

(149) Navyše popri pláne Made in China 2025 v novembri 2016 bol zoznam desiatich strategických sektorov prepracovaný na katalóg štyroch základných prvkov, ktorý zverejnil Poradný výbor pre národnú stratégiu výroby (NMSAC), poradná skupina Celoštátneho vedúceho výboru pre vybudovanie národnej výrobnej veľmoci. V tomto katalógu sa každý z desiatich strategických sektorov člení na štyri kapitoly: i) hlavné základné náhradné diely; ii) kľúčové základné materiály; iii) moderné základné procesy/technológie a iv) platformy priemyselných technológií. Sklenené vlákna patria do sektora 7: elektrické zariadenia, bodu II – kľúčový základný materiál: podbodu 16 – izolačné dosky zo sklenených vlákien, a do sektora 9: nové materiály, bodu II – kľúčové základné materiály, podbodu 10. Vysokovýkonné vlákna, monomérne a kompozitné materiály a podbodu 24. Materiály na báze skla.

(150) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že textílie zo sklenených vlákien sa nespomínajú v iniciatíve Made in China 2025, ktorá je široko dostupná v celom hospodárstve, a že iniciatíva Made in China 2025 nie je povinná, ale predstavuje iba usmernenie.

(151) V tejto súvislosti Komisia opakuje, že iniciatíva Made in China 2025 sa jasne zameriava na odvetvia nových materiálov, ktoré zahŕňajú odvetvie textílií zo sklenených vlákien, ako už bolo preukázané. Poskytuje strategickú podporu a záruku okrem iného prostredníctvom lepšej politiky finančnej podpory a vyššej podpory politiky fiškálneho zdanenia. Napríklad sa v ňom jasne stanovuje „zvýšenie podpory novej generácie informačných technológií, špičkových zariadení, nových materiálov atď.“

(152) V iniciatíve Made in China 2025 sa uvádza, že ide o „program akcií v prvých desiatich rokoch vykonávania stratégie výrobnej veľmoci“, a stanovujú sa v nej jasné strategické politiky a ciele. V rámci iniciatívy Made in China 2025 sa ďalej stanovuje, že „rôzne regióny vypracujú osobitný implementačný program a spresnia politické opatrenia na zabezpečenie rôznych úloh, ktoré sa majú vykonať“, a ďalej sa uvádza, že „ministerstvo priemyslu a informačných technológií posilní sledovaciu analýzu, dohľad a riadenie spoločne s príslušnými rezortmi a včas informuje o významných udalostiach Štátnu radu.“ Iniciatíva Made in China 2025 je okrem toho podporená vykonávacími opatreniami, ako je plán Made in China 2025 a „Oznámenie generálneho úradu ministerstva priemyslu a informačných technológií o vydaní Sprievodcu financovaním transformácie a inovácie priemyslu na rok 2017 (Made in China 2025)“ (42), v ktorom sa stanovujú finančné prostriedky, z ktorých mali prospech niektorí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia textílií zo sklenených vlákien. Okrem toho sa rozvojový plán týkajúci sa odvetvia stavebných materiálov na obdobie 2016 – 2020 uvedený v odôvodnení 153 „pripravuje na základe plánu 13. päťročného plánu národného hospodárstva a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky a stratégie Made in China 2025“. Vzhľadom na uvedené sa nezdá, že iniciatíva Made in China 2025 je iba usmernením; naopak, zdá sa, že má fakticky povinný charakter a je do značnej miery implementovaná. Tvrdenia čínskej vlády boli preto zamietnuté.

(153) V rozvojovom pláne týkajúcom sa odvetvia stavebných materiálov (2016 – 2020) sa takisto podporuje odvetvie sklenených vlákien. V tomto pláne sa vyzýva na optimalizáciu štruktúry priemyslu, okrem iného prostredníctvom rozvoja novovznikajúcich odvetví, ako sú napríklad materiály na báze skla, priemyselná keramika, vnútroočné šošovky, vysokovýkonné vlákna a kompozitné materiály a grafén a modifikované materiály. Tento cieľ sa má dosiahnuť vládnymi politikami financovania, daňovými, finančnými, cenovými a energetickými politikami a politikami ochrany životného prostredia a podporou prístupu ku kapitálu na účasť na fúziách, nadobúdaní a reštrukturalizácii podnikov pôsobiacich v oblasti stavebných materiálov prostredníctvom rozličných prostriedkov vrátane pôžičiek (43).

(154) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že rozvojový plán týkajúci sa odvetvia stavebných materiálov sa uplatňuje na všetky stavebné materiály, a preto je tiež všeobecne dostupný v celom hospodárstve. Tento plán sa ďalej týka iba všeobecných informácií o vládnej politike.

(155) Ako je vysvetlené v odôvodnení 166, v rozvojovom pláne týkajúcom sa odvetvia stavebných materiálov sa stanovujú konkrétne opatrenia zamerané na priemysel stavebných materiálov, do ktorého patrí aj odvetvie textílií zo sklenených vlákien. Komisia preto nesúhlasí s tvrdením čínskej vlády, že je k dispozícii v celom hospodárstve.

(156) Hoci sa rozvojový plán týkajúci sa odvetvia stavebných materiálov môže javiť iba ako usmerňovací dokument, ako sa uvádza v odôvodnení 152, ide o vykonávanie 13. päťročného plánu a stratégie Made in China 2025. Zameriava sa na „podporu transformácie a modernizácie priemyslu stavebných materiálov, uľahčenie transformácie priemyslu stavebných materiálov z veľkého na silné odvetvie a dosiahnutie udržateľného rozvoja počas obdobia 13. päťročného plánu“ a stanovujú sa v ňom jasné úlohy a projekty s cieľom dosiahnuť stanovené ciele počas vymedzeného konkrétneho päťročného obdobia (44). Jeho čisto usmerňujúci charakter je preto sporný, a to najmä pri skúmaní v širšom kontexte.

(157) Na odvetvie sklenených vlákien sa ďalej vzťahuje rozvojový plán inteligentnej výroby na obdobie 2016 – 2020, ktorý uverejnilo čínske ministerstvo priemyslu a informačných technológií (ďalej len „MIIT“), v ktorom sa stanovuje desať kľúčových úloh zameraných na skrátenie cyklu vývoja výrobkov, zlepšenie efektívnosti výroby, kvalitu výrobkov, zníženie prevádzkových nákladov, spotrebu zdrojov a energie a urýchlenie rozvoja inteligentnej výroby. Štátna rada v roku 2018 oznámila plány Číny na rozšírenie svojho programu inteligentnej výroby, a to pridaním približne 100 pilotných projektov v ten istý rok, pričom podľa verejne dostupných informácií jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, spoločnosť Taishan Fiberglass, Inc., bol ministerstvom MIIT zaradený v roku 2015 medzi „Inteligentné výrobné závody“ (45).

(158) Podľa čínskej vlády je rozvojový plán inteligentnej výroby na obdobie 2016 – 2020 irelevantný, pretože nie je špecifický pre odvetvie textílií zo sklenených vlákien, ale týka sa celého výrobného priemyslu. Čínska vláda okrem toho tvrdila, že plán nie je záväzným dokumentom, ale iba usmernením.

(159) Rozvojový plán inteligentnej výroby na obdobie 2016 – 2020 sa „pripravuje v súlade s plánom 13. päťročného plánu národného hospodárstva a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky a stratégiou Made in China 2025“ (46). Preto implementuje stratégiu stanovenú v týchto dokumentoch. Ako už bolo vysvetlené, 13. päťročný plán a stratégia Made in China 2025 sa zameriavajú konkrétne na určité priemyselné odvetvia, medzi ktoré patrí odvetvie textílií zo sklenených vlákien ako súčasť odvetví nových materiálov. Okrem toho sa rozvojový plán inteligentnej výroby v mnohých prípadoch týka desiatich kľúčových oblastí stratégie Made in China 2025. Najmä v časti „osobitný stĺpec 6 – dôraz na inteligentnú transformáciu v kľúčovej oblasti“ sa stanovuje, že „v prípade novej generácie informačných technológií […] nových materiálov, […] stavebných materiálov […], sa podporuje dôsledné uplatňovanie inteligentných a digitálnych technológií vo výskume a vývoji a projektovaní, výrobe, logistike a skladovaní, prevádzke a riadení, popredajnom servise a ďalších kľúčových prepojeniach podnikov.“ Rozvojový plán inteligentnej výroby na obdobie 2016 – 2020 je preto špecifický pre kľúčové odvetvia stanovené v stratégii Made in China 2025 a týka sa okrem iného sektorov nových materiálov a stavebných materiálov, do ktorých patrí aj odvetvie textílií zo sklenených vlákien.

(160) Komisia ďalej poznamenáva, že jazyk používaný v rozvojovom pláne inteligentnej výroby na obdobie 2016 – 2020 naznačuje povinný charakter dokumentu. Najmä v oddiele II časti III „Ciele rozvoja“ sa stanovuje, že „do roku 2025 sa musí implementovať stratégia zložená z dvoch krokov na podporu inteligentného rozvoja výroby: Prvým krokom bude, že do roku 2020 sa výrazne zintenzívni základná a podporná kapacita rozvoja inteligentnej výroby, digitálna výroba sa v zásade zrealizuje v kľúčovej oblasti tradičného výrobného priemyslu a v oblasti inteligentnej transformácie kľúčového priemyslu s podmienkami a financovaním sa dosiahne zrejmý pokrok; druhým krokom bude, že do roku 2025 sa v zásade zavedie systém podpory inteligentnej výroby a spustí sa inteligentná transformácia v kľúčovom odvetví“. V oddiele V „Organizácia a vykonávanie“ sa ďalej stanovuje, že „ministerstvo priemyslu a informačných technológií a ministerstvo financií sú zodpovedné za organizáciu a vykonávanie plánu, za posilnenie vedenia, starostlivé organizovanie a včasné riešenie problémov, ktoré sa vyskytnú v procese implementácie plánu, a podporu vykonávania rôznych úloh a opatrení“ a „príslušné oddelenia priemyslu a informačných technológií a financií v rôznych regiónoch rýchlo sformulujú implementačnú schému spojenú s plánom, implementujú príslušné podporné politiky a dokončia prácu na informačnej spätnej väzbe podľa pridelenia zodpovednosti“. Komisia preto dospela k záveru, že rozvojový plán inteligentnej výroby má jasne definované ciele, ktoré sú záväzné pre príslušné spoločnosti.

(161) Na základe uvedených zistení sa tvrdenia čínskej vlády zamietli.

(162) Okrem toho sa v čínskom katalógu výrobkov na vývoz s vyspelou technológiou vydanom ministerstvom vedy a techniky, ministerstvom zahraničného obchodu a všeobecnou správou colných úradov uvádza 1900 výrobkov s vyspelou technológiou v ôsmich kategóriách, ktoré čínska vláda zameriava na politiky preferenčného vývozu. Jednou z kategórií je kategória „nových materiálov“, ktoré zahŕňajú aj textílie zo sklenených vlákien (47). V čínskom katalógu výrobkov s vyspelou technológiou vydanom ministerstvom vedy a techniky, ministerstvom financií a štátnou daňovou správou sa odkazuje na 11 oblastí, medzi ktoré patrí „kategória nových materiálov“. Podľa zákona ČĽR o pokroku v oblasti vedy a techniky môžu podniky pôsobiace v oblasti vyspelých technológií so sídlom v zónach rozvoja vyspelých technológií okrem toho využívať zoznam preferenčných politík, ktoré zahŕňajú: i) sadzby dane z príjmov podnikov vo výške 15 % namiesto bežnej sadzby 25 %; ii) ak výstupná hodnota vývozných výrobkov dosiahne 70 % celkovej hodnoty za daný rok, sadzba dane z príjmov podnikov sa ďalej zníži na 10 %; iii) novozaložené podniky pôsobiace v oblasti vyspelých technológií sú oslobodené od dane z príjmov podnikov počas prvých dvoch rokov od začiatku výroby; iv) novozaložené podniky pôsobiace v oblasti vyspelých technológií sú oslobodené od dane z výstavby; v) pre podniky pôsobiace v oblasti vývoja a výrobu nových technológií a ich prevádzky sú pozemky na výskum a vývoj oslobodené od dane; vi) zariadenia, ktoré používajú podniky pôsobiace v oblasti vyspelých technológií na výrobu a vývoj vyspelých technológií, podliehajú zrýchleným odpisom; vii) výrobky na vývoz vyrábané podnikmi pôsobiacimi v oblasti vyspelých technológií sú oslobodené od vývozných ciel okrem ciel obmedzených štátom alebo týkajúcich sa konkrétnych výrobkov atď. (48).

(163) Po konečnom poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že čínsky katalóg výrobkov s vyspelou technológiou v spojení so zákonom ČĽR o pokroku v oblasti vedy a techniky nie je špecifický pre určité priemyselné odvetvia, pretože v týchto dokumentoch sa stanovujú objektívne kritériá oprávnenosti, ktoré sa uplatňujú automaticky.

(164) V tejto súvislosti, ako už bolo uvedené v odôvodnení 162, sa v čínskom katalógu výrobkov s vyspelou technológiou na vývoz uvádzajú výrobky s vyspelou technológiou v 8 kategóriách vrátane „nových materiálov“. Komisia ďalej poznamenáva, že čínsky katalóg výrobkov s vyspelou technológiou sa týka 11 oblastí, medzi ktorými figuruje oblasť „6. Nové materiály“. Vzhľadom na to, že oba katalógy sa obmedzujú na určitý počet oblastí, nemožno dospieť k záveru, že sa vzťahujú na všetky priemyselné odvetvia. Tvrdenie čínskej vlády bolo preto zamietnuté.

(165) Dočasné ustanovenia o podpore úpravy priemyselnej štruktúry (rozhodnutie Štátnej rady č. 40 2005) (ďalej len „rozhodnutie č. 40“), kapitola III, odkazujú na „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“, ktorý pozostáva z troch druhov obsahu, a to z obsahu podporovaných projektov, obsahu obmedzených projektov a obsahu vylúčených projektov. Podľa článku XVII rozhodnutia, ak „investičný projekt patrí k podporovanému obsahu, musí sa preskúmať, schváliť a zaznamenať podľa príslušných vnútroštátnych predpisov o investíciách; všetky finančné inštitúcie poskytujú úverovú podporu v súlade s úverovými zásadami; dovezené vybavenie na vlastné používanie v celkovej výške investície, s výnimkou komodít v Obsahu dovážaných komodít domácich investičných projektov neoslobodených od daní (v znení zmien z roku 2000) vydanom ministerstvom financií, môže byť oslobodené od dovozného cla a dane z pridanej hodnoty prepojenej s dovozom, pokiaľ neexistujú nové právne predpisy o obsahu od daní neoslobodených investičných projektov. Ostatné obľúbené politiky podporovaných priemyselných projektov sa vykonávajú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.“

(166) V Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) sa uvádza (49) v časti „Kategória I Podpora“ „XII. Stavebné materiály: […] 6. Technológia vývoja a výroby sklenených vlákien z bezalkalického skla ťahaním z vaňových pecí a vysokovýkonných sklenených vlákien a výrobkov s ročným objemom 50 000 ton “

(167) Podľa čínskej vlády nie je rozhodnutie č. 40 špecifické pre podnik alebo priemysel, ako sa vyžaduje v článku 2.1 dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ale pre určité podporované projekty. Rozhodnutie č. 40 navyše nie je záväzné. Čínska vláda potvrdila, že Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu, na ktorý odkazuje Komisia, nie je relevantný, pretože Komisia odkazuje na verziu tohto katalógu z roku 2011, ktorej platnosť už uplynula. Podľa čínskej vlády sa v novej verzii tohto katalógu textílie zo sklenených vlákien neuvádzajú.

(168) Po prvé, Komisia pripomína, že sa odvolávala na „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013)“; čiže sa neodvoláva na verziu z roku 2011, ale zmenenú verziu z roku 2013. Podľa poznatkov Komisie bola posledná zmena katalógu schválená vyhláškou Národnej komisie pre rozvoj a reformu Čínskej ľudovej republiky č. 29 z 27. augusta 2019, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2020 (50). Týmto novým „Katalógom na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2019)“ sa skutočne zrušil „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (zmenené znenie)“. Bol však prijatý a nadobudol účinnosť po období prešetrovania. Preto sa počas obdobia prešetrovania uplatňoval „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013)“. V každom prípade, na rozdiel od vyhlásenia čínskej vlády, vo verzii „Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“ z roku 2019 sa odkazuje na textílie zo sklenených vlákien v oddiele I „Podporované odvetvia“ takto: „XII. Stavebné materiály […] 6. […] Technológia vývoja a výroby vysokovýkonných sklenených vlákien a výrobkov zo sklenených vlákien, ako je degradovaný alebo nepravidelný prierez “.

(169) Po druhé, Komisia nesúhlasí s tým, že rozhodnutie č. 40 nemá záväzný charakter. V rozhodnutí č. 40 sa skutočne stanovujú dočasné nariadenia na podporu reštrukturalizácie priemyslu a odkazuje sa v ňom na „Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“, kde sa definujú tri druhy obsahu: obsah podporovaných projektov, obsah obmedzených projektov a obsah vylúčených projektov. V článku XVII rozhodnutia č. 40 sa však stanovuje povinné zaobchádzanie s investičnými projektmi, ktoré patria do podporovaného obsahu, napr. „všetky finančné inštitúcie poskytnú úverovú podporu v súlade s úverovými zásadami“, „ostatné zvýhodňované politiky týkajúce sa podporovaných priemyselných projektov sa implementujú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi“. V článku XXI sa okrem toho uvádza, že „príslušné preferenčné politiky implementované podľa obsahu priemyselných odvetví, výrobkov a technológií, ktoré v súčasnosti štát osobitne podporuje (v znení zmien z roku 2000), sa upravia tak, aby sa implementovali na základe podporného obsahu Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu“. Rozhodnutie č. 40 má preto v tomto ohľade záväzný charakter. V Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu sa v „Kategórii I Podpora“ uvádza určitý počet projektov v rámci určitého počtu odvetví. Ako je vysvetlené v odôvodnení 166, zahŕňa odvetvie stavebných materiálov a konkrétne projekty súvisiace s odvetvím textílií zo sklenených vlákien. V dôsledku toho sa v rozhodnutí č. 40 spolu s Katalógom na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu stanovuje osobitné zaobchádzanie s určitými projektmi v rámci určitých podporovaných odvetví. Aj keď sa teda tieto dokumenty vzťahujú na konkrétne projekty, najskôr sa v nich stanovujú osobitné podporované odvetvia a následne určité projekty v týchto odvetviach, ktoré by mohli mať prospech z preferenčného zaobchádzania stanoveného v rozhodnutí č. 40. Komisia preto zamietla tieto tvrdenia čínskej vlády.

(170) Na odvetvie textílií zo sklenených vlákien sa okrem toho vzťahuje rozvojový plán týkajúci sa odvetvia stavebných materiálov na obdobie 2016 – 2020 (51), v ktorom sa okrem iného počíta s prechodom odvetvia stavebných materiálov z veľkého na silné priemyselné odvetvie. Plánuje sa v ňom aj optimalizácia štruktúr stavebného sektora, zvýšenie bezpečnosti dodávok kľúčových materiálov, zvýšenie úrovne koncentrácie v priemysle, ako aj posilnenie medzinárodnej konkurencieschopnosti. V tomto pláne sa stanovujú kvantitatívne ciele rozvoja, vládna kontrola výrobnej kapacity, podrobné ciele výroby, geografické rozmiestnenie priemyslu v provinciách ČĽR, bezpečnosť zásobovania, rozvoj konkrétnych odvetví, kontrola vlády nad podnikmi a jej vplyv na ne a opatrenia na podporu priemyslu (52). Preukazuje to výraznú prítomnosť štátu v odvetví výroby sklenených vlákien a jeho vplyv naň.

(171) 13. päťročný plán týkajúci sa odvetvia výroby vlákien a kompozitných materiálov (53) je plán, ktorý je zameraný osobitne na odvetvie výroby materiálov z vlákien. Tento plán jasne usmerňuje vývoj tohto sektora, napríklad v oddiele III.3 sa stanovuje cieľ:

(172) „Aktívne integrovať a zmodernizovať dodávateľský a odberateľský koniec priemyselného reťazca s cieľom udržiavať zdravý a stabilný rozvoj odvetvia sklenených vlákien a kompozitných materiálov: podporiť podniky s veľkými vaňovými pecami, aby plynulo vykonávali rozvojovú stratégiu založenú na prechode na globálnu úroveň a aby zaviedli modely globálnej výrobnej kapacity. Na tomto základe treba: – udržať kontrou nad mierou rastu objemu domácej výroby sklenených vlákien na pomerne nízkej úrovni, – zároveň znížiť vývozný koeficient doma vyrobených sklenených vlákien a výrobkov z nich, – aktívne prispôsobiť štruktúry výrobkov, […] – aktívne prispôsobiť štruktúru výrobkov a usmerniť podniky, aby zaviedli diferencovaný vývoj, dôrazne rozvíjať hĺbkové spracovanie výrobkov zo sklenených vlákien, zväčšiť veľkosť trhu s výrobkami zo sklenených vlákien a kompozitných materiálov v oblastiach uplatňov