SK Úradný vestník Európskej únie L 268/1

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/1861

z 29. júla 2016

o štátnej pomoci SA.33983 (2013/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/N) – Taliansko – Kompenzácia letiskám na Sardínii za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme (SVHZ)

[oznámené pod číslom C(2016) 4862]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na článok 108 ods. 2 prvý pododsek ZFEÚ,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1. POSTUP

(1) Taliansko 30. novembra 2011 oznámilo systém kompenzácií v prospech prevádzkovateľov letísk na Sardínii za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme s cieľom posilniť a rozvíjať leteckú dopravu. Toto oznámenie bolo podané prostredníctvom elektronického oznamovacieho systému Komisie.

(2) Komisia listami z 30. januára 2012, 24. apríla 2012 a 12. júla 2012 požiadala Taliansko o poskytnutie dodatočných informácií k oznámeniu. Taliansko odpovedalo na tieto žiadosti listami z 24. februára 2012, 30. mája 2012 a 9. augusta 2012.

(3) Na základe prijatých informácií, podľa ktorých Taliansko mohlo zaviesť opatrenie pred tým, ako Komisia prijala rozhodnutie o jeho povolení, sa Komisia rozhodla vyšetriť opatrenie podľa kapitoly 3 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (2) v súvislosti s neoprávnenou štátnou pomocou.

(4) Dňa 30. novembra 2012 Taliansko požiadalo Komisiu, aby určila časový rámec pre rozhodnutie a určité objasnenia v súvislosti s postupom. Komisia odpovedala listom, ktorý bol Taliansku odoslaný 7. decembra 2012.

(5) Listom z 23. januára 2013 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať postup stanovený v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súvislosti s oznámenou schémou.

(6) Taliansko poskytlo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 21. marca 2013 (prílohy boli prijaté 22 marca 2013).

(7) Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie30. mája 2013. Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k údajným opatreniam pomoci.

(8) Dňa 10. apríla 2013 Komisia dostala pripomienky k prípadu od spoločnosti Ryanair Ltd., ktorá vystupuje ako zainteresovaná strana. Komisia odoslala tieto pripomienky Taliansku listom z 3. mája 2013. Taliansko nepredložilo žiadne vyjadrenia k pripomienkam spoločnosti Ryanair.

(9) Komisii boli následne doručené pripomienky od týchto zainteresovaných strán: a) Ryanair a poradenská spoločnosť konajúca v jej mene, 28. júna 2013; b) GEASAR S.p.A., prevádzkovateľ letiska Olbia, 1. júla 2013; c) SOGEAAL S.p.A., prevádzkovateľ letiska Alghero, 29. júla 2013; d) SOGAER S.p.A., prevádzkovateľ letiska Cagliari, 30. júla 2013 a 2. augusta 2013; e) easyJet, 30. júla 2013.

(10) Dňa 31. júla 2013 Komisia postúpila verzie pripomienok spoločností GEASAR a SOGEAAL, ktoré nemali dôverný charakter, Taliansku, ktoré tak dostalo možnosť sa k nim vyjadriť. Komisia postúpila pripomienky spoločností SOGAER a Ryanair Taliansku 2. augusta a pripomienky spoločnosti easyJet 7. augusta.

(11) Taliansko 27. septembra 2013 informovalo Komisiu, že nemá žiadne poznámky k pripomienkam troch prevádzkovateľov letísk. Taliansko zaslalo Komisii 20. a 21. novembra 2013 svoje vyjadrenia týkajúce sa pripomienok spoločnosti Ryanair. Taliansko nepredložilo žiadne vyjadrenia k pripomienkam spoločnosti easyJet.

(12) Dňa 20. decembra 2013 predložila spoločnosť Ryanair ďalšie pripomienky, ktoré boli 9. januára 2014 postúpené Taliansku. Taliansko neposkytlo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(13) Dňa 17. januára 2014 a 31. januára 2014 predložila spoločnosť Ryanair ďalšie pripomienky, ktoré boli 12. januára 2015 postúpené Taliansku. Taliansko neposkytlo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(14) Listom z 25. februára 2014 Komisia informovala Taliansko, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 (3) a o skutočnosti že tieto usmernenia sa budú uplatňovať na daný prípad od okamihu ich uverejnenia v úradnom vestníku. Komisia poskytla Taliansku príležitosť vyjadriť sa k usmerneniam a ich uplatňovaniu do 20 pracovných dní od ich uverejnenia v úradnom vestníku.

(15) Listami z 24. februára 2014 Komisia informovala aj zainteresované strany o prijatí usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a o tom, že tieto usmernenia sa budú uplatňovať na daný prípad od okamihu ich uverejnenia v úradnom vestníku. Komisia poskytla Taliansku príležitosť vyjadriť sa k usmerneniam a ich uplatňovaniu do 20 pracovných dní od ich uverejnenia v úradnom vestníku.

(16) Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 boli uverejnené v úradnom vestníku 4. apríla 2014. Nahradili sa nimi usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 (4), ako aj usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (5).

(17) Dňa 15. apríla 2014 bolo v úradnom vestníku uverejnené oznámenie, ktorým sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby predložili v tejto veci pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 do jedného mesiaca od ich uverejnenia (6).

(18) Dňa 13. júna 2014 spoločnosť SOGAER poskytla pripomienky k prípadu v súvislosti s prijatím nových usmernení. Spoločnosti GEASAR a SOGEAAL poslali svoje pripomienky 16. júna 2014 a spoločnosť easyJet 4. júla 2014. Komisia odoslala pripomienky spoločností SOGAER, GEASAR, SOGEAAL a easyJet Taliansku 9. júla 2014. Taliansko nepodalo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(19) Spoločnosť Ryanair poskytla ďalšie pripomienky k prípadu 12. a 26. septembra 2014. Komisia postúpila tieto pripomienky Taliansku 28. októbra 2014. Taliansko nepodalo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(20) Spoločnosť Ryanair a poradenská spoločnosť konajúca v jej mene poskytli 26. januára 2015 ďalšie pripomienky, ktoré boli postúpené Taliansku 4. februára 2015. Taliansko nepodalo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(21) Spoločnosť Ryanair a poradenská spoločnosť konajúca v jej mene poskytli 27. februára 2015 a 2. marca 2015 ďalšie pripomienky, ktoré boli postúpené Taliansku 24. marca 2015. Taliansko nepodalo žiadne vyjadrenia k týmto pripomienkam.

(22) Dňa 18. marca 2015 Komisia požiadala Taliansko, aby poskytlo ďalšie informácie o prípade. Taliansko odpovedalo 11., 18. a 19. mája 2015.

(23) Spoločnosť easyJet poskytla 31. marca 2015 dodatočné pripomienky, ktorými doplnila svoje pôvodné podanie z 30. júla 2013. Spoločnosť easyJet a poradenská spoločnosť konajúca v jej mene poskytli 1. a 14 mája 2015 ďalšie pripomienky k prípadu. Dňa 1. júna 2015 spoločnosť easyJet poskytla ďalšie pripomienky k prípadu. Všetky tieto pripomienky boli postúpené Taliansku 6. júla 2015. Taliansko predložilo 17. septembra 2015 svoje vyjadrenia k pripomienkam spoločnosti easyJet a poradenskej spoločnosti konajúcej v jej mene.

(24) Dňa 29. júna 2015 Komisia požiadala Taliansko o doplňujúce informácie. Taliansko čiastočne odpovedalo 14. júla 2015 a 10. septembra 2015 poslalo prílohy k tejto odpovedi.

(25) Dňa 17. júla 2015 Komisia požiadala Taliansko o doplňujúce informácie. Taliansko odpovedalo 11. septembra 2015.

(26) Komisia požiadala Taliansko o doplňujúce informácie 8. a 14. októbra 2015. Taliansko odpovedalo 5. novembra 2015.

(27) Taliansko poskytlo ďalšie informácie k prípadu 24. novembra 2015.

(28) Dňa 24. novembra 2015 Komisia požiadala Taliansko o doplňujúce vysvetlenia. Taliansko odpovedalo 27 novembra 2015.

(29) Spoločnosť Ryanair a poradenská spoločnosť konajúca v jej mene poskytli 4. decembra 2015 ďalšie informácie k prípadu, ktoré boli postúpené Taliansku 8. decembra 2015. Taliansko odpovedalo 16. decembra 2015, pričom uviedlo, že nemá žiadne poznámky k týmto dokumentom.

(30) Taliansko predložilo ďalšie pripomienky k prípadu 11., 16. a 17. decembra 2015.

2. PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1. NÁZOV A CIELE OPATRENIA

(31) Oznámená schéma poskytuje kompenzácie za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme prevádzkovateľom letísk na Sardínii s cieľom posilniť a rozvíjať leteckú dopravu. Taliansko tvrdí, že tieto záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sa vzťahujú na služby všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“). Táto schéma bola zavedená v súlade s článkom 3 regionálneho zákona Sardínie č. 10 z 13. apríla 2010 (7) (ďalej len „zákon č. 10/2010“).

(32) V tomto článku sa vymedzuje účel danej schémy, ktorý spočíva v posilnení leteckej dopravy na Sardíniu a zo Sardínie prostredníctvom rozšírenia leteckej prevádzky, a to tak z hľadiska frekvencie v zimnom období, ako aj z hľadiska počtu nových destinácií. Na tieto účely mali letiská na Sardínii smerovať tieto verejné finančné prostriedky leteckým dopravcom ako kompenzáciu za služby vo verejnom záujme.

(33) Širším cieľom tejto schémy je posilniť regionálne hospodárstvo zvýšením počtu turistov, najmä mimo letnej sezóny.

2.2. ORGÁN POSKYTUJÚCI POMOC

(34) Orgánom poskytujúcim pomoc je región Sardínia (ďalej len „región“). Región má osobitné postavenie autonómneho regiónu v Taliansku.

2.3. PRÁVNY RÁMEC

(35) V článku 3 zákona č. 10/2010 sa stanovuje financovanie prevádzkovateľov letísk na Sardínii vo forme kompenzácie za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme na obdobie rokov 2010 – 2013. Zákon č. 10/2010 sa vykonáva rozhodnutiami prijatými regionálnym výkonným orgánom.

(36) V regionálnej vyhláške č. 122/347 zo 17. mája 2010 (8) sa uvádza, že sumy vymedzené v zákone č. 10/2010 sa vyčleňujú z regionálneho rozpočtu.

(37) Sardínsky regionálny výkonný orgán prijal niekoľko vykonávacích aktov, v ktorých sa vymedzujú podmienky a postupy prístupu k financovaniu podľa zákona č. 10/2010 takto: a) V rozhodnutí Sardínie č. 29/36 z 29. júla 2010 (9) sa vymedzujú kritériá, charakter a trvanie dopravných služieb, na ktoré by sa mohli poskytnúť finančné prostriedky, a stanovujú sa všeobecné zásady vypracúvania a vyhodnocovania plánov činností letísk (programmi di attività). b) V rozhodnutí Sardínie č. 43/37 zo 6. decembra 2010 (10) sa schvaľujú plány činností predložené prevádzkovateľmi letísk za rok 2010 a konkrétne sumy, ktoré sa v roku 2010 majú poskytnúť jednotlivým prevádzkovateľom letísk. c) V rozhodnutí Sardínie č. 52/117 z 23. decembra 2011 (11) sa stanovujú ročné sumy, ktoré má región poskytnúť prevádzkovateľom letísk za obdobie rokov 2011 – 2013 na základe plánov činností predložených prevádzkovateľmi letísk v roku 2011.

(38) Regionálnym zákonom č. 1 z 19. januára 2011 (12) sa znížili príspevky, ktoré má región poskytnúť letiskám, ako sa vymedzuje v zákone č. 10/2010, a to na 21 100 000 EUR v roku 2011 a 2 150 000 EUR v rokoch 2012 a 2013.

(39) Regionálnym zákonom č. 12 z 30. júna 2011 (13) sa stanovuje mechanizmus finančných zálohových platieb, ktoré sa majú realizovať prostredníctvom ad hoc finančného fondu v rámci spoločnosti SFIRS (14). SFIRS je interná finančná spoločnosť regiónu Sardínia, ktorú región ako finančného sprostredkovateľa a prevádzkovú pobočku regiónu poveril vytvorením a riadením regionálneho fondu zameraného na poskytovanie finančných zálohových platieb vo forme úročeného financovania akcionárov (15). SFIRS podlieha priamej kontrole a riadeniu zo strany regiónu. Jej úlohou je riadiť plány, politiky a programy, ktoré región stanovil, zamerané na hospodársky a sociálny rozvoj oblasti. Jej predstavenstvo vymenúva región. Poverovacím aktom č. 15 z 9. augusta 2011 (16) bola spoločnosť SFIRS poverená vytvorením a riadením „regionálneho fondu pre letiská“ (17) (ďalej len „regionálny fond“), ktorého účelom je poskytovanie finančných zálohových platieb na príspevky regiónu. Rozhodnutím č. 500 z 9. augusta 2011 (18) sa schválili podrobné pravidlá vykonávania regionálneho fondu. Rozhodnutím č. 22 z 30. januára 2012 (19) sa doplnili pravidlá stanovené v rozhodnutí č. 500 z 9. augusta 2011.

(40) Regionálnym zákonom č. 15 zo 7. augusta 2012 (20) sa mení regionálny zákon z 30. júna 2011. Rozhodnutím č. 694 z 2. októbra 2012 (21) sa vykonáva regionálny zákon zo 7. augusta 2012 a dopĺňajú a menia pravidlá pre vykonávanie regionálneho fondu rozšírením uplatňovania zákona z 30. júna 2011 na roky 2012 a 2013.

(41) Rozhodnutím č. 4/34 z 5. februára 2014 (22) sa upravuje prideľovanie regionálnych príspevkov za rok 2013 s prihliadnutím na zníženie regionálnych príspevkov, o ktorých sa rozhodlo v rámci rozpočtu regiónu, pridelených na financovanie činností v zmysle zákona č. 10/2010, a skutočných nákladov troch prevádzkovateľov letísk.

2.4. SCHÉMA

(42) Cieľom oznámenej schémy je rozvíjať leteckú dopravu a zabezpečiť, aby letecké spojenie na Sardíniu a z nej bolo menej sezónne, čím sa prispeje k spoločnému cieľu pritiahnuť cestovný ruch a posilniť regionálne hospodárstvo. Na tento účel sa v zákone č. 10/2010 stanovuje financovanie prevádzkovateľov letísk na Sardínii vo forme kompenzácie za záväzky vyplývajúce zo služieb verejnom záujme za obdobie rokov 2010 – 2013.

(43) Vo vykonávacích rozhodnutiach sa objasňuje, že cieľ zákona č. 10/2010 – znížiť sezónnosť – spočíva v predĺžení obdobia, počas ktorého sa prevádzkujú lety. To znamená zvýšenie frekvencie letov počas tzv. strednej sezóny (teda počas mesiacov, ktoré ohraničujú letnú sezónu – apríl, máj, september a október) alebo zimnej sezóny a takisto otvorenie nových tratí na miesta a z miest, ktoré zatiaľ nemajú spojenie so Sardíniou. Odôvodnením tejto schémy je podpora regionálnej politiky leteckej dopravy posilňujúca hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť komunít, ktorých sa týka riešenie znevýhodnení, pokiaľ ide o prístupnosť, ktorým Sardínia ako ostrov čelí.

(44) Rozhodnutia uvedenými v bode 2.3 sú zamerané na tieto tri činnosti: a) Zvyšovanie leteckej prevádzky leteckými dopravcami (ďalej len „činnosť 1“). Leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia letísk musia v podrobných „plánoch činností“ vymedziť stratégie na zvýšenie leteckej prevádzky a zníženie sezónnosti turistických tokov vymedzením tratí strategického záujmu, frekvencií, ponuky kapacít a ďalších cieľov prevádzky. Ak tieto ciele splnia, dostanú finančnú kompenzáciu; ak ciele nesplnia, musia platiť sankcie. b) Propagácia Sardínie ako turistickej destinácie leteckými dopravcami (ďalej len „činnosť 2“). V uvedených „plánoch činností“ by leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia letísk mali vymedziť aj konkrétne marketingové a reklamné činnosti zamerané na zvýšenie počtu cestujúcich a podporu spádovej oblasti letiska. c) Ďalšie propagačné činnosti zverené prevádzkovateľmi letísk tretím poskytovateľom služieb iným ako leteckým dopravcom (23) v mene regiónu (ďalej len „činnosť 3“).

(45) Keď región schváli plány činností, pričom v nich navrhované činnosti posúdi podľa ich hospodárskeho vplyvu na letisko a sardínsku hospodársku činnosť ako celok, zodpovedajúcim spôsobom rozdelí dostupné finančné prostriedky medzi jednotlivé letiská na každý rok.

(46) Kompenzácia prevádzkovateľov letísk sa vypočíta na základe odhadovaných nákladov leteckých dopravcov, ktorí lietajú na strategických vnútroštátnych alebo medzinárodných tratiach alebo plnia ciele v oblasti počtu cestujúcich ročne. Po vymedzení cieľov v oblasti počtu cestujúcich prevádzkovatelia letísk vyberú leteckých dopravcov, ktorí budú požiadaní, aby prevádzkovali dané služby. Vybraní dopravcovia dostanú kompenzáciu, ktorá pokryje rozdiel medzi ich prevádzkovými nákladmi a skutočnými alebo predpokladanými tržbami z leteniek.

(47) V oznámení Talianska sa uvádza, že región by mal schváliť postup verejného obstarávania na výber zainteresovaných leteckých dopravcov ktorý organizujú prevádzkovatelia letísk. Komisia nebola informovaná o žiadnom verejnom obstarávaní organizovanom prevádzkovateľmi letísk. Podľa Talianska boli leteckí dopravcovia vybraní na základe najatraktívnejších obchodných ponúk predložených prevádzkovateľom letísk po zverejnení oznámenia na ich webovom sídle. Pokiaľ ide o letiská, schéma pomoci je koncipovaná tak, aby umožňovala koordináciu rozvoja regionálneho systému letísk, v rámci ktorej by sa regionálne letiská navzájom dopĺňali (24).

2.5. MARKETINGOVÉ ČINNOSTI VYKONÁVANÉ LETECKÝMI DOPRAVCAMI

(48) V zákone č. 10/2010 sa stanovuje, že v súvislosti s činnosťou 2 musia prevádzkovatelia letísk s leteckými dopravcami uzavrieť marketingové zmluvy s cieľom propagovať Sardíniu ako turistickú destináciu. V plánoch činností sa teda musia vymedziť konkrétne marketingové a reklamné stratégie zamerané na zvýšenie počtu cestujúcich a podporu spádovej oblasti letiska.

(49) Prevádzkovatelia letísk uzavreli v závislosti od leteckého dopravcu dva rôzne typy zmlúv: buď jedinú zmluvu, ktorá zahŕňala letiskové aj marketingové služby, alebo dve samostatné zmluvy, ako napríklad v prípade spoločnosti Ryanair, kde zmluva o letiskových službách bola uzavretá so spoločnosťou Ryanair a zmluva o marketingových službách s marketingovou spoločnosťou AMS (Airport Marketing Services), ktorá je v jej plnom vlastníctve. V zmluvách sa kombinujú a spájajú opatrenia na zvýšenie objemu prepravy s marketingovými opatreniami a sú založené na systéme odmeňovania v závislosti od úspechu opatrení na zvyšovanie objemu prepravy. Podľa zmlúv má dopravca prevádzkovať vymedzený program letov a zároveň vypracovať plán marketingových a reklamných činností.

(50) Základom marketingu je stránka venovaná cieľovému letisku na webovom sídle dopravcu, ktorá niekedy obsahuje aj cestovného sprievodcu. Marketing je zameraný na podporu turistických a obchodných zaujímavostí v regióne a maximalizáciu podielu zahraničných cestujúcich prichádzajúcich do regiónu.

2.6. DOTKNUTÉ LETISKÁ

(51) V roku 2010 fungovalo na Sardínii päť letísk: a) Alghero, ktorého prevádzkovateľom je spoločnosť SO.GE.A.AL S.p.A. (ďalej len „SOGEAAL“); b) Cagliari-Elmas, ktorého prevádzkovateľom je spoločnosť So.G.Aer. S.p.A. (ďalej len „SOGAER“); c) Olbia, ktorého prevádzkovateľom je spoločnosť GEASAR S.p.A. (ďalej len „GEASAR“); d) Tortoli, ktorého prevádzkovateľom je spoločnosť GE.AR.TO. S.p.A. (ďalej len „GEARTO“); e) Oristano, ktorého prevádzkovateľom je spoločnosť SO.GE.A.OR. S.p.A. (ďalej len „SOGEAOR“).

(52) Všetky tieto spoločnosti sú spoločnosťami s ručením obmedzeným. Spoločnosti SOGEAAL a SOGAER sú vo verejnom vlastníctve. Spoločnosť GEASAR je riadená leteckým dopravcom Meridiana.

(53) Taliansko potvrdilo, že hoci sa zákon č. 10/2010 vzťahuje na všetky letiská na Sardínii, dve menšie letiská na ostrove, Oristano a Tortolì-Arbatax (ktorými prejde menej ako 200 000 cestujúcich ročne (25)), nedostali žiadne finančné prostriedky na základe zákona č. 10/2010.

(54) Alghero sa nachádza na severozápade Sardínie, Olbia na severovýchode a Cagliari na juhu. Vzdialenosti a cestovné časy cestnou dopravou medzi týmito letiskami sú (26): Cagliari – Alghero 247 km – 2h40 Cagliari – Olbia 273 km – 2h51 Olbia – Alghero 136 km – 1h53

2.6.1. LETISKO CAGLIARI

(55) Prevádzkovateľ letiska, spoločnosť SOGAER, je vo verejnom vlastníctve, keďže obchodná komora Cagliari (C.C.I.A. Cagliari) vlastní väčšinu akcií, ako sa uvádza v tabuľke 1. Región neriadi obchodnú komoru Cagliari (27). Tá je financovaná nezávisle prostredníctvom z ročných poplatkov, ktoré platia spoločníci spoločnosti. Obchodná komora je nezávislý verejný subjekt, ktorý je zodpovedný za poskytovanie rôznych služieb spoločníkom spoločnosti (28). Tabuľka 1 Štruktúra podielového vlastníctva spoločnosti SOGAER (29) (%) C.C.I.A. Cagliari 94,35 S.F.I.R.S. SpA 3,43 Banco di Sardegna SpA 1,05 Regione Autonoma Sardegna 0,72 Meridiana SpA 0,21 C.C.I.A.A. Oristano 0,10 Corsorzio Sardegna Costa Sud 0,06 Associazione Industriali Province della Sardegna Meridionale 0,04 CONFAPI Sardegna 0,03 Editorial Airon 0,01 Fima SpA 0,01

(56) V roku 2014 letisko vybavilo 3 639 627 cestujúcich (30). Nachádza sa v južnej časti ostrova a z hľadiska prevádzky ide o jeho hlavné letisko. Od roku 2007 spoločnosť SOGAER vlastní plnú koncesiu na prevádzkovanie letiska. Letisko zabezpečuje vnútroštátne a medzinárodné lety a hlavnými leteckými dopravcami, ktorí letisko využívajú, sú spoločnosti Ryanair Meridianafly, Alitalia CAI, Airone, easyJet, Volotea a AirBerlin. V období rokov 2007 – 2009 bolo 69 % toku cestujúcich na letisku zaznamenaných v období od apríla do októbra.

(57) K 31. decembru 2013 mala spoločnosť SOGAER obrat vo výške 26,8 milióna EUR a kladný čistý výsledok 1,7 milióna EUR. Celkové aktíva predstavovali 125,5 milióna EUR.

2.6.2. LETISKO ALGHERO

(58) Prevádzkovateľa letiska Alghero, spoločnosť SOGEAAL, z 80,20 % vlastní región Sardínia a z 19,80 % spoločnosť SFIRS SpA (interná spoločnosť vo vlastníctve regiónu) (31). Spoločnosť SOGEAAL začala svoju činnosť v roku 1995 na základe čiastočnej a dočasnej koncesie, ktorá bola v roku 2007 prevedená na plnú koncesiu (32).

(59) Letisko sa nachádza v severozápadnej časti ostrova. Podľa Talianska jeho spádová oblasť pokrýva približne 35 % ostrova a zahŕňa 450 000 až 600 000 obyvateľov v provinciách Sassari, Oristano a Nuoro. Pokiaľ ide o komerčný tok cestujúcich, Alghero je tretím sardínskym letiskom a v roku 2014 spolu vybavilo 1 639 374 cestujúcich (33).

(60) Na letisku pôsobia tri typy leteckých dopravcov: tradiční leteckí dopravcovia, ako sú Alitalia, Meridiana, Iberia a Lufthansa, nízkonákladoví leteckí dopravcovia, ako sú easyJet a Ryanair, a charterové spoločnosti, ako sú Tui Fly a Jet Time. V období rokov 2007 – 2009 bolo 75 % toku cestujúcich na letisku zaznamenaných v období od apríla do októbra.

(61) K 31. decembru 2013 mala spoločnosť SOGEAAL obrat vo výške 15,9 milióna EUR a negatívny čistý výsledok 1,5 milióna EUR. Celkové aktíva predstavovali 42,0 milióna EUR.

2.6.3. LETISKO OLBIA

(62) Prevádzkovateľ letiska Olbia, spoločnosť GEASAR, je z väčšej časti vo vlastníctve súkromných akcionárov (34), ako sa uvádza v tabuľke 2. Tabuľka 2 Štruktúra podielového vlastníctva spoločnosti GEASAR (%) Meridiana S.p.A. 79,79 C.C.I.A.A. di Sassari (Camera di Commercio) 10,00 C.C.I.A.A. di Nuoro (Camera di Commercio) 8,42 Región Sardínia 1,59 Consorzio Costa Smeralda 0,20

(63) Spoločnosť GEASAR začala svoju činnosť v roku 1989 na základe čiastočnej koncesie na prevádzkovanie letiska Olbia. Olbia sa nachádza v severovýchodnej časti Sardínie. Na letisku pôsobia tradiční leteckí dopravcovia, ako sú Alitalia a Lufthansa, nízkonákladoví leteckí dopravcovia, ako sú easyJet a Vueling, a charterové letecké spoločnosti, ako sú Smartwings a Mistral Air.

(64) Letisko v roku 2014 vybavilo 2 127 718 cestujúcich (35). Je určené najmä na osobnú komerčnú vnútroštátnu a medzinárodnú dopravu. Letisko má turistický účel, pretože zabezpečuje prístup k vysoko turistickej oblasti Costa Smeralda. Preto je prevádzka koncentrovaná najmä na obdobie od mája do októbra: v období rokov 2007 – 2009 bolo 84 % toku cestujúcich na letisku zaznamenaných v období od apríla do októbra.

(65) K 31. decembru 2013 mala spoločnosť GEASAR obrat vo výške 27,0 milióna EUR a kladný čistý výsledok 2,8 milióna EUR. Celkové aktíva predstavovali 57,3 milióna EUR.

2.7. MECHANIZMUS A ŠTRUKTÚRA FINANCOVANIA ZAVEDENÉ REGIÓNOM SARDÍNIA

2.7.1. CELKOVÁ SUMA PRÍSPEVKOV VYČLENENÝCH REGIÓNOM SARDÍNIA

(66) Pôvodne sa článkom 3 zákona č. 10/2010 oprávňoval región, aby prevádzkovateľom letísk poskytol 19 700 000 EUR v roku 2010 a 24 500 000 EUR v každom z rokov 2011, 2012 a 2013.

(67) Počas tohto obdobia región s prihliadnutím na svoje vlastné zdroje a plány činností predložené letiskami postupne znižoval sumy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na financovanie schémy, ako sa uvádza v tabuľke 3. Tabuľka 3 Kompenzácia vyčlenená pre letiská na Sardínii – roky 2010 – 2013 (EUR) 2010 2011 2012 2013 Spolu Alghero 9 960 000 10 559 913,00 9 094 919,77 8 029 737,87 37 644 570,64 Cagliari 5 000 000 4 777 320,33 8 405 080,23 9 261 925,37 27 444 325,93 Olbia 4 000 000 3 057 654,00 4 000 000,00 4 208 336,76 15 265 990,76 Oristano 300 000 — — — 300 000 Spolu 19 260 000 18 394 887,33 21 500 000 21 500 000 80 654 887,33

(68) Rozhodnutím č. 4/34 z 5. februára 2014 sa zmenil regionálny príspevok za rok 2013 a v prípade troch prevádzkovateľov letísk bol za rok 2013 stanovený v celkovej výške 17 500 000 EUR, ako sa uvádza v tabuľke 4. Tabuľka 4 Kompenzácia vyčlenená pre letiská na Sardínii – rok 2013 (podľa rozhodnutia č. 4/34 z 5. februára 2014) (EUR) Rok 2013 Alghero 8 235 603 Cagliari 5 264 397 Olbia 4 000 000 Spolu 17 500 000

(69) Konečné príspevky po jednotlivých zmenách, ktoré región Sardínia skutočne poskytol trom letiskám, sa uvádzajú v tabuľke 5 (36). Tabuľka 5 Konečná kompenzácia vyčlenená pre letiská na Sardínii – roky 2010 – 2013 (EUR) 2010 2011 2012 2013 Spolu Alghero 9 960 000 10 559 913 9 094 920 8 235 603 37 850 436 Cagliari 5 000 000 4 777 320 8 405 080 5 264 397 23 446 797 Olbia 4 000 000 3 057 654 4 000 000 4 000 000 15 057 654 Oristano 300 000 — — — 300 000 Spolu 19 260 000 18 394 887 21 500 000 17 500 000 76 654 887

(70) Opatrenie má podobu priamych grantov od regiónu prevádzkovateľom letísk na Sardínii, ktorí následne prevedú dané sumy leteckým dopravcom a ďalším zúčastneným subjektom. Tieto granty sú financované priamo z regionálneho rozpočtu. Prevádzkovatelia letísk musia na sledovanie prijatých súm viesť oddelené účty.

2.7.2. PLÁNY ČINNOSTÍ A TRATE STRATEGICKÉHO ZÁUJMU

(71) Prevádzkovatelia letísk na Sardínii sú povinní vypracovať plány činností a predložiť ich regiónu na schválenie. V týchto plánoch činností sa musia uvádzať činnosti spočívajúce v rozvoji leteckých spojení medzi vnútroštátnymi a európskymi destináciami s letiskami na Sardínii a z nich, ktorý sa má zabezpečiť prostredníctvom zmlúv s leteckými dopravcami. Na tento účel sa v samotnom pláne musí uviesť, ktoré z uvedených iniciatív (37) prevádzkovatelia letísk považujú za realizovateľné z hľadiska cieľov zlepšenia a zníženia sezónnosti leteckej dopravy stanovených v zákone č. 10/2010.

(72) V plánoch treba určiť trate strategického záujmu (vnútroštátne aj medzinárodné) a ciele na jednotlivé roky týkajúce sa frekvencie letov, koeficientu vyťaženia, nových tratí, počtu cestujúcich a marketingových činností.

(73) Plány činností musia byť v súlade s týmito zásadami: a) Trate strategického záujmu sa nemôžu prekrývať s traťami, ktoré sú už prevádzkované v režime záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme (38) na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (39). b) Finančný príspevok na každú z dotovaných tratí by sa mal časom znižovať. c) Súčasťou finančnej zmluvy uzavretej s leteckými dopravcami by mal byť plán propagácie danej oblasti, ktorý by mal zodpovedať komunikačnej stratégii regiónu v oblasti cestovného ruchu. d) Ak je celková kompenzácia, ktorú požadujú letiská, vyššia ako celková suma schválená v regionálnom rozpočte, prednosť dostanú medzinárodné spojenia pred vnútroštátnymi traťami (s výnimkou destinácií, ktoré slúžia vyše 3 miliónom obyvateľov), trate spájajúce hlavné uzly, trate s veľkým dopravným potenciálom, trate, na ktorých sa služby poskytujú v priebehu celého roka a nie na sezónnej báze, a spoločnosti, ktoré sa rozhodli vybudovať prevádzkovú základňu na miestnom letisku.

(74) Prevádzkovanie trate strategického záujmu predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorú by leteckí dopravcovia mali poskytovať výmenou za kompenzáciu (s výhradou splnenia cieľov stanovených v oblasti toku cestujúcich). Plány činností by mali byť podložené vhodnými hospodárskymi a finančnými prognózami, ktoré ilustrujú vyhliadky na ziskovosť danej iniciatívy a stanovujú finančné požiadavky spojené s týmito činnosťami na každý príslušný rok. Tieto požiadavky zahŕňajú údaj o výške vlastných zdrojov, ktoré prevádzkovateľ letiska investoval, ako aj výšku investícií tretích strán, ktoré profitujú zo zvýšenia objemu dopravy.

(75) Skutočné „plány činností“, ktoré Taliansko predložilo počas formálneho konania, sú v súlade s požiadavkami stanovenými v odôvodnení 73. Obsahujú povinné informácie požadované regiónom, ako je napríklad prezentácia ponuky dotovanej dopravy, podrobný výpočet kompenzácie, ktorá sa má poskytnúť, a očakávané hospodárske prínosy verejnej podpory.

(76) Po schválení plánov činností región následne rozhodne o udelení ročných finančných prostriedkov jednotlivým letiskám, pričom vykonávané činnosti posúdi na základe hodnotenia ich hospodárskeho vplyvu na hospodársku činnosť na Sardínii.

(77) Financovanie plánov je takéto: a) prijímajúci prevádzkovateľ letiska dostane prvú splátku vo forme zálohy vo výške 20 % z celkovej predpokladanej sumy uvedenej v týchto plánoch; b) 60 % celkového objemu finančných prostriedkov sa vyplatí ako priebežná platba po prijatí štvrťročnej správy; c) posledná splátka bude vyplatená do 60 dní od prijatia príslušnej dokumentácie po tom, ako región overí vykonávané činnosti, dosiahnuté výsledky a vynaložené náklady.

(78) Plány činností boli schválené dvomi rozhodnutiami regiónu: a) Rozhodnutím Sardínie č. 43/37 zo 6. decembra 2010 sa schválili plány činností na rok 2010, ktoré predložili prevádzkovatelia letísk Cagliari, Olbia, Alghero a Orestano, a konkrétne sumy, ktoré sa majú poskytnúť každému z nich (40). b) Rozhodnutím Sardínie č. 52/117 z 23. decembra 2011 sa schválili plány činností, ktoré predložili prevádzkovatelia letísk Cagliari, Olbia a Alghero na obdobie rokov 2011 – 2013. Podrobne sa v ňom uvádzajú ročné ciele v oblasti počtu cestujúcich na letisko a rozdelenie kompenzácie medzi tri letiská. V rozhodnutí sa ďalej vysvetľuje, že plány na rok 2011 sa musia považovať za konečné, pretože sa týkajú činností, ktoré sa už uskutočnili, zatiaľ čo plány na nasledujúce dva roky, 2012 a 2013, sa môžu meniť.

2.7.3. POSTUP MONITOROVANIA

(79) Prevádzkovatelia letísk musia vypracovať plány činností v súlade s ustanoveniami zákona č. 10/2010 a jeho rôznych vykonávacích aktov. Počas vypracúvania musia byť v kontakte s leteckými dopravcami a konečný plán musí schváliť región. Ak ho región neschváli alebo si všimne nesúlad s ustanoveniami zákona č. 10/2010, môže požadovať zmeny plánov činností.

(80) Od prevádzkovateľov letísk región vyžaduje monitorovanie pôsobenia leteckých dopravcov a uplatnenie sankcií za neplnenie cieľov stanovených ex ante, najmä pokiaľ ide o frekvencie letov a počet cestujúcich. Tento sankčný mechanizmus musí byť stanovený v zmluvách s leteckými dopravcami.

(81) V rozhodnutí regionálneho výkonného orgánu, ktorým sa vykonáva zákon č. 10/2010, sa stanovuje monitorovací mechanizmus, ktorý má región zaviesť s cieľom predchádzať nadmernej kompenzácii za predpokladané ročné náklady na predmetné činnosti. Región musí vymedziť ex ante opatrenia kontroly, kontrolovať a prípadne vymáhať nadmernú kompenzáciu, najmä na základe monitorovania skutočného počtu letov a cestujúcich.

(82) Región monitoruje skutočné náklady, ktoré vznikli prevádzkovateľom letísk pri vykonávaní predmetných činností, prostredníctvom kontroly príslušnej dokumentácie a správ o ročných nákladoch (faktúry od leteckých spoločností prevádzkovateľom letísk). Prevádzkovatelia letísk musia regiónu podať správu o financovaní činností podloženú faktúrami prijatými od dodávateľov (letecké spoločnosti za činnosti 1 a 2 a iné spoločnosti za činnosť 3). Takisto skontroluje, či trať, ktorej sa kompenzácia týka, nie je traťou podliehajúcou záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme podľa nariadenia (ES) č. 1008/2008.

(83) Regionálne financovanie podľa zákona č. 10/2010 možno poskytnúť len v súvislosti s uvedenými plánmi činností, ktoré región musí schváliť. Keďže tieto plány boli vypracované pred tým, než sa činnosti, ktoré sa stanovujú v zákone č. 10/2010, vykonali, pri vykonávaní môžu nastať určité zmeny. V mechanizme vytvorenom regiónom sa preto stanovuje, že región prispôsobí svoj konečný príspevok zmenám, ktoré nastali pri vykonávaní činností, alebo nákladom, ktoré letiskám vznikli (41). V konečnom príspevku, o ktorom rozhoduje región, sa teda zohľadňuje skutočné vykonávanie plánov činností a súlad činností, na ktoré sa požaduje financovanie, s cieľmi zákona č. 10/2010 a marketingovým plánom regiónu v oblasti cestovného ruchu. V prípade nezrovnalostí región upraví konečný príspevok (42).

(84) Z dokumentácie, ktorú Taliansko predložilo, vyplýva, že prevádzkovatelia letísk skutočne podali regiónu správy v súvislosti s prijatými verejnými finančnými prostriedkami (vrátane podporných dokladov, ako sú faktúry týkajúce sa vzniknutých nákladov) a predložili dôkazy o marketingových a propagačných opatreniach. Región tieto informácie overil a prevádzkovateľom letísk vyplatil zostávajúcu splátku.

2.7.4. FINANČNÉ ZÁLOHOVÉ PLATBY A ÚLOHA REGIONÁLNEHO FONDU

(85) Ako už bolo uvedené v bode 2.3, v regionálnom zákone z 30. júna 2011 sa stanovuje regionálny fond (43) spravovaný spoločnosťou SFIRS a financovaný regiónom.

(86) Finančný mechanizmus zriadený regiónom podľa zákona č. 10/2010 je takýto: a) Prevádzkovatelia letísk poskytnú vopred finančné zdroje týkajúce sa vykonávania troch činností leteckým dopravcom na príslušných letiskách (v prípade činností 1 a 2) a ďalším príslušným poskytovateľom služieb (v prípade činnosti 3). b) Každý rok región po prijatí žiadostí o predbežné financovanie zo strany prevádzkovateľov letísk rozhodne, že spoločnosť SFIRS by – prostredníctvom regionálneho fondu – mala letiskám poskytnúť finančné zálohové platby. Regionálny fond potom prevádzkovateľom letísk na požiadanie poskytne finančné prostriedky za odplatu (provízie a úroky) vo forme zálohovej platby sumy vyčlenenej podľa zákona č. 10/2010. Zálohová platba by mala zodpovedať maximálne 85 % (44) príspevku, ktorý región vyčlenil pre prevádzkovateľov letísk. Finančná zálohová platba podlieha úroku (Euribor 6M + 2 % za rok 2010 a Euribor 6M + 1,5 % za roky 2011 – 2013) a províznemu poplatku (1 % za rok 2010 a 0,50 % za roky 2011 – 2013), ktoré platia prevádzkovatelia letísk spoločnosti SFIRS. c) Región následne potvrdí konečné sumy, ktoré sa majú poskytnúť prevádzkovateľom letísk (ďalej len „príspevok“ regiónu) v rámci obmedzení dostupných zdrojov a s prihliadnutím na sumy skutočne vyplatené prevádzkovateľom letísk v súvislosti s vykonávaním troch činností. Na tento účel prevádzkovatelia letísk predkladajú príslušné správy, v ktorých: i) sa uvádzajú dosiahnuté výsledky a analýza vplyvu; ii) sa podrobne uvádzajú náklady, ktoré letiskám skutočne vznikli v súvislosti s vykonanými iniciatívami, a takisto potrebné podporné doklady (faktúry alebo podobné doklady). d) Z regionálneho príspevku regionálny fond odpočíta zrážkový poplatok vo výške 4 %, ktorý sa vráti regiónu. Keď sa rozhodne o konečnom príspevku, regionálny fond poskytne zostávajúcu časť financovania (45) prevádzkovateľovi letiska. Fond by mal poskytnúť zostávajúcu časť prevádzkovateľovi letiska najneskôr do šiestich mesiacov od uzatvorenia plánov činností.

2.8. FINANČNÉ TOKY

2.8.1. FINANČNÉ TOKY Z REGIÓNU PREVÁDZKOVATEĽOM LETÍSK

(87) Hoci región počas obdobia rokov 2010 – 2013 celkovo vyčlenil 76 654 887 EUR (pozri tabuľku 5), v skutočnosti prevádzkovateľom letísk previedol 68 510 256 EUR na financovanie troch činností podľa zákona č. 10/2010 (46) (pozri tabuľku 6, stĺpec A): 35 516 988 EUR spoločnosti SOGEAAL, 19 250 617 EUR spoločnosti SOGAER a 13 742 651 EUR spoločnosti GEASAR.

(88) Celkový objem finančných zálohových platieb prevedených z regionálneho fondu na prevádzkovateľov letísk predstavuje 42 987 645 EUR (tabuľka 6, stĺpec B). Provízny poplatok a úrokový poplatok sa vypočítajú z finančnej zálohovej platby a odpočítajú fondom po vyplatení finančnej zálohovej platby prevádzkovateľovi letiska. Zrážkový poplatok predstavuje 4 % príspevku vyčleneného regiónom a fond ho odpočíta zo sumy príspevku pri vyplatení zostávajúcej časti sumy, ktorú región poskytol letisku (po vyplatení finančných zálohových platieb) (47).

(89) Čistú sumu, ktorá sa má poskytnúť prevádzkovateľovi letiska (tabuľka 6, stĺpec C), možno teda vypočítať ako príspevok regiónu mínus tri finančné poplatky (provízny poplatok, úrokový poplatok a zrážkový poplatok). Sumy oznámené Talianskom ako čisté sumy, ktoré prevádzkovatelia letísk skutočne dostali (tabuľka 6, stĺpec D), sa mierne líšia od teoretických súm: a) V prípade spoločnosti SOGEAAL Taliansko vysvetľuje, že prevádzkovateľ letiska by mal od regiónu ešte dostať 167 661 EUR v súvislosti s príspevkom za rok 2013. b) O regionálnych príspevkoch pre spoločnosti SOGAER a GEASAR za rok 2013 (4 946 576 EUR a 3 795 930 EUR) región rozhodol 19. júna 2014 a 10. júna 2014, nikdy však neboli vyplatené (48): Taliansko uznáva, že regionálne rozhodnutie predstavuje právny záväzok vyplatiť predmetnú sumu, ktorého sa možno dovolávať na vnútroštátnom súde. Taliansko sa však rozhodlo počkať, kým sa neskončí prebiehajúce konanie o štátnej pomoci. Tabuľka 6 Skutočné finančné toky z regiónu prevádzkovateľom letísk SOGEAAL – ALGHERO (EUR) Referenčné obdobie činností Príspevok stanovený regiónom (A) Finančná zálohová platba (B) Finančné poplatky Suma, ktorá sa má poskytnúť prevádzkovateľovi letiska (C) Čistá suma, ktorú prevádzkovateľ letiska skutočne dostal (D) Rozdiel (C) – (D) Suma Dátum záväzku Suma Dátum platby Zrážkový poplatok 4 % Provízny poplatok Úrokový poplatok 2010 8 517 963 7.11.2012 […] (*1) 20.9.2011 […] […] […] […] […] […] 2011 9 041 162 12.11.2012 […] 8.2.2012 a 23.8.2012 […] […] […] […] […] […] 2012 9 062 413 3.6.2013 […] 22.10.2012 […] […] […] […] […] […] 2013 8 895 449 27.10.2014 […] 17.10.2013 […] […] […] […] […] […] Spolu 35 516 988 […] […] […] […] […] […] […]

SOGAER – CAGLIARI (EUR) Referenčné obdobie činností Príspevok stanovený regiónom (A) Finančná zálohová platba (B) Finančné poplatky Suma, ktorá sa má poskytnúť prevádzkovateľovi letiska (C) Čistá suma, ktorú prevádzkovateľ letiska skutočne dostal (D) Rozdiel (C) – (D) Suma Dátum záväzku Suma Dátum platby Zrážkový poplatok 4 % Provízny poplatok Úrokový poplatok 2010 4 657 311 7.11.2012 […] 10.9.2012 […] […] […] […] […] […] 2011 4 777 320 7.11.2012 […] 15.6.2012 […] […] […] […] […] […] 2012 4 869 410 13.6.2013 — — […] — — […] […] […] 2013 4 946 576 19.6.2014 — — […] — — […] […] […] Spolu 19 250 617 […] […] […] […] […] […] […]

GEASAR – OLBIA (EUR) Referenčné obdobie činností Príspevok stanovený regiónom (A) Finančná zálohová platba (B) Finančné poplatky Suma, ktorá sa má poskytnúť prevádzkovateľovi letiska (C) Čistá suma, ktorú prevádzkovateľ letiska skutočne dostal (D) Rozdiel (C) – (D) Suma Dátum záväzku Suma Dátum platby Zrážkový poplatok 4 % Provízny poplatok Úrokový poplatok 2010 3 972 223 7.11.2012 […] 19.9.2011 […] […] […] […] […] 0 2011 2 945 363 7.11.2012 […] 1.6.2012 […] […] […] […] […] 0 2012 3 029 135 12.6.2013 — — […] — — […] […] 0 2013 3 795 930 10.6.2014 — — […] — — […] […] […] Spolu 13 742 651 […] — […] […] […] […] […] […]

2.8.2. FINANČNÉ TOKY OD PREVÁDZKOVATEĽOV LETÍSK LETECKÝM DOPRAVCOM A TRETÍM POSKYTOVATEĽOM SLUŽIEB URČENÉ NA FINANCOVANIE TÝCHTO TROCH ČINNOSTÍ

(90) Prevádzkovatelia letísk Alghero, Cagliari a Olbia poskytovali leteckým spoločnostiam a tretím poskytovateľom služieb finančné prostriedky na vykonávanie činností 1, 2 a 3 v období rokov 2010 – 2013. Podľa Talianska bola kompenzácia, ktorú prevádzkovatelia letísk dostali v rokoch 2010 – 2013 na financovanie činností 1, 2 a 3, prevedená na leteckých dopravcov a tretích poskytovateľov služieb. Leteckí dopravcovia dostali finančné prostriedky na činnosti 1 a 2 a boli vybraní na základe „najatraktívnejšej obchodnej ponuky“ (49). Tretí poskytovatelia služieb zodpovední za marketingové opatrenia, ako sú napríklad reklamné či cestovné kancelárie, dostali finančné prostriedky na činnosť 3.

(91) V tabuľke 7 sú zhrnuté finančné toky od prevádzkovateľov letísk leteckým dopravcom a tretím poskytovateľom služieb určené na financovanie činností 1, 2 a 3. Tabuľka 7 Finančné toky od prevádzkovateľov letísk leteckým dopravcom a tretím poskytovateľom služieb určené na financovanie činností 1, 2 a 3 SOGEAAL – ALGHERO (EUR) Referenčné obdobie činností Financovanie činností Činnosti 1 a 2 Činnosť 3 Spolu (A) 2010 […] […] 8 517 963 2011 […] […] 9 041 162 2012 […] […] 9 062 413 2013 […] […] 8 895 449 Spolu […] […] 35 516 987 (100 %)

SOGAER – CAGLIARI (EUR) Referenčné obdobie činností Financovanie činností Činnosti 1 a 2 Činnosť 3 Spolu (A) 2010 […] […] 4 657 311 2011 […] […] 4 977 946 2012 […] […] 4 869 410 2013 […] […] 4 946 576 Spolu […] […] 19 451 243 (100 %)

GEASAR – OLBIA (EUR) Referenčné obdobie činností Financovanie činností Činnosti 1 a 2 Činnosť 3 Spolu (A) 2010 […] […] 3 972 223 2011 […] […] (50) 2 945 500 2012 […] […] 3 029 160 2013 […] […] 3 795 935 Spolu […] […] 13 742 818 (100 %)

(92) V tabuľke 8 sú zhrnuté platby prevádzkovateľov letísk leteckým dopravcom určené na financovanie činností 1 a 2. Tabuľka 8 Finančné toky od prevádzkovateľov letísk leteckým dopravcom určené na financovanie činností 1 a 2 SOGEAAL – ALGHERO (EUR) 2010 2011 2012 2013 Spolu Ryanair […] […] […] […] […] AMS […] […] […] […] […] easyJet — — […] […] […] Volotea — — — […] […] Alitalia […] — — — […] Meridiana […] — […] — […] Wizzair — — […] […] […] Spolu […] […] […] […] 35 221 513

SOGAER – CAGLIARI (EUR) 2010 2011 2012 2013 Spolu Ryanair […] […] […] […] […] AMS […] […] […] […] […] easyJet […] […] […] […] […] Germanwings — — […] — […] Tourparade — — […] — […] Air Berlin — — — […] […] Vueling — — — […] […] Volotea — — […] […] […] Spolu […] […] […] […] 19 018 170

GEASAR – OLBIA (EUR) 2010 2011 2012 2013 Spolu Meridiana Fly […] […] […] […] […] Air Italy […] […] — — […] Air Berlin […] […] […] […] […] easyJet […] […] […] […] […] Norwegian […] […] […] […] […] Jet2.com — […] […] […] […] NIKI — — […] — […] Vueling — — — […] […] Air Baltic — — — […] […] Volotea — — […] […] […] Spolu […] […] […] […] 12 683 623

2.8.3. ZÁVER

(93) Ako sa uvádza v tabuľke 6, finančné prostriedky poskytnuté regiónom sa v plnej výške previedli na prevádzkovateľov letísk, ktorí sami poskytli dokonca viac finančných prostriedkov, než dostali od regiónu, na vykonávanie činností 1, 2 a 3 v rámci svojich plánov činností. [Rozdiel medzi finančnými prostriedkami, ktoré boli skutočne poskytnuté na vykonávanie činností 1, 2, 3 (tabuľka 9, stĺpec B), a sumou, ktorú prevádzkovatelia letísk skutočne od regiónu dostali na vykonávanie týchto činností (tabuľka 9, stĺpec C) predstavuje 12 733 760 EUR.] Tabuľka 9 Porovnanie výšky financovania poskytnutého regiónom so sumami financovanými prevádzkovateľmi letísk určenými na vykonávanie troch činností podľa zákona č. 10/2010 (EUR) Príspevok stanovený regiónom (A) Celková suma financovaná letiskami na každú z troch činností (B) Rozdiel (A) – (B) Čistá suma, ktorú prevádzkovatelia letísk skutočne dostali od regiónu (C) Rozdiel (B) – (C) Alghero 35 516 988 35 516 987 1 33 028 346 2 488 641 Cagliari 19 250 617 19 451 243 – 200 625 13 607 197 5 844 045 Olbia 13 742 651 13 742 818 – 167 9 341 744 4 401 074 SPOLU 68 510 256 68 711 048 – 200 792 55 977 287 12 733 760

(94) Okrem toho, pokiaľ ide o leteckých dopravcov, ako sa uvádza v tabuľke 8, finančné prostriedky, ktoré región prostredníctvom prevádzkovateľov letísk poskytol leteckým dopravcom na činnosti 1 a 2, sa previedli na tieto spoločnosti: 1. Ryanair 2. AMS 3. Meridiana Fly 4. Air Italy 5. Air Berlin 6. easyJet 7. Norwegian 8. Jet2.com 9. NIKI 10. Vueling 11. Air Baltic 12. Volotea 13. Tourparade 14. Alitalia 15. Wizzair 16. Germanwings.

3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA A POČIATOČNÉ POSÚDENIE KOMISIE

(95) Podľa rozhodnutia o začatí konania rozsah pôsobnosti formálneho vyšetrovacieho konania zahŕňa tieto činnosti: a) finančnú kompenzáciu od regiónu trom prevádzkovateľom letísk (SOGEAAL, GEASAR a SOGAER) počas celého obdobia rokov 2010 – 2013 na financovanie činností 1, 2 a 3; b) finančné kompenzácie poskytované týmito troma prevádzkovateľmi letísk leteckým spoločnostiam na financovanie činností 1 a 2 počas celého obdobia rokov 2010 – 2013 (51).

(96) V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že keďže Komisia vyšetruje možnú neoprávnenú pomoc poskytnutú prevádzkovateľovi letiska Alghero vo veci SA.23098 (52), tento prípad sa vzťahuje iba na opatrenia pomoci, ktoré sa v danej veci neskúmajú (53).

(97) Pokiaľ ide o finančnú kompenzáciu, ktorú región poskytol trom prevádzkovateľom letísk, Komisia dospela k predbežnému záveru, že kompenzácia poskytnutá letiskám na Sardínii predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a že Taliansko nerešpektovalo povinnosť zdržať sa konania podľa článku 108 ods. 3 zmluvy v súvislosti s touto kompenzáciou.

(98) Komisia vyjadrila svoje pochybnosti o zlučiteľnosti schémy kompenzácií prevádzkovateľov letísk s vnútorným trhom. Konkrétne Komisia dospela k predbežnému názoru, že spornú kompenzáciu nemožno považovať za kompenzáciu za skutočnú SVZH zverenú prevádzkovateľom letísk.

(99) Pokiaľ ide o finančný príspevok, ktorý traja prevádzkovatelia letísk poskytli leteckým spoločnostiam na financovanie činností 1 a 2, Komisia dospela k záveru, že môže zahŕňať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a že by sa mohol považovať za neoprávnený podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, keďže sa zdá, že sa príjemcom poskytol v rozpore s povinnosťou zdržať sa konania. Komisia konkrétne dospela k záveru, že región vykonáva kontrolu nad posudzovanými zdrojmi, ktoré boli jednoznačne vyčlenené v regionálnom rozpočte na presný účel, okrem iného, na dotovanie tratí leteckej dopravy na letiská a z letísk. Komisia preto usúdila, že prevody od prevádzkovateľov letísk leteckým dopravcom sú pripísateľné štátu a zahŕňajú štátne prostriedky. Komisia takisto usúdila, že finančné prostriedky, ktoré leteckí dopravcovia dostali, znižujú náklady, ktoré by inak museli znášať z vlastných zdrojov, keby prevádzkovali lety podľa toho istého letového poriadku, a dospela k záveru, že leteckým dopravcom sa poskytla hospodárska výhoda.

(100) Okrem toho Komisia vyjadrila pochybnosti, či finančnú kompenzáciu vyplatenú leteckým dopravcom, ktorí pôsobia na letiskách Alghero, Cagliari a Olbia, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Komisia konkrétne vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti podľa rozhodnutia o SVHZ z roku 2011 (54) v spojení s nariadením (ES) č. 1008/2008 s rámcom pre SVHZ z roku 2011 (55) v spojení s nariadením (ES) č. 1008/2008 a usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005.

4. PRIPOMIENKY TALIANSKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

4.1. ZÁKON č. 10/2010

(101) Taliansko odôvodňuje finančný zásah na základe zákona č. 10/2010 v období rokov 2010 – 2013 rozvojom leteckej dopravy medzi Sardíniou a vnútroštátnymi a európskymi destináciami zameraným na zvýšenie turistických tokov, najmä mimo letnej sezóny, ktoré má veľký význam pre hospodárstvo Sardínie.

(102) Zákonom sa ukladá prevádzkovateľom letísk konkrétna zodpovednosť za splnenie jeho cieľa a navrhnutie jeho podmienok a kritérií. Prevádzkovatelia letísk musia vypracovať „plány činností“ podliehajúce schváleniu regiónu, v ktorých uvedú plánované opatrenia zamerané na zníženie sezónnosti a nárast leteckej dopravy. Tieto „plány činností“ zahŕňajú finančný podnikateľský plán, v ktorom sa prezentujú očakávané výsledky a finančné zdroje potrebné na dosiahnutie cieľa.

(103) Plány činností musia spĺňať tieto podmienky: a) trate, na ktoré sa vzťahuje plán, musia byť iné ako trate, na ktoré sa už vzťahuje kompenzácia za služby vo verejnom záujme, b) treba naplánovať primeranú propagáciu ostrova v prípade nových tratí alebo zvýšenie v prevádzkovom období letov.

(104) Keď potrebné finančné prostriedky presahujú rozpočet regiónu, požadované prostriedky by sa mali prideliť na základe kritérií vymedzených v rozhodnutí Sardínie č. 29/36 z 29. júla 2010 (56) (prednosť medzinárodných tratí, obslúženie dôležitých uzlov, obdobie mimo sezóny, najvyššia frekvencia letov …).

(105) V zákone č. 10/2010 sa stanovujú tri kategórie činností, ktoré má región financovať, ako sa uvádza v odôvodnení 44 a nasl.

(106) Jednotlivé činnosti pripravené prevádzkovateľmi letísk sú podrobne opísané v plánoch činností každého letiska a Taliansko poskytlo Komisii tabuľky, v ktorých sú zhrnuté vykonávané činnosti a príslušné regionálne financovanie. Taliansko tvrdí, že činnosti mali pozitívny vplyv na región, pretože v danom období sa letecká prevádzka a súvisiaci počet cestujúcich zvýšili.

(107) Taliansko uvádza, že hlavnými príjemcami regionálneho financovania podľa zákona č. 10/2010 sú leteckí dopravcovia: v zákone č. 10/2010 sa naozaj plánuje financovanie leteckých spoločností na celej Sardínii, ktoré chcú otvoriť alebo rozšíriť nové trate, a znižovanie sezónnosti existujúcich tratí v období rokov 2010 – 2013.

4.2. FINANČNÉ ZÁLOHOVÉ PLATBY

(108) V regionálnom zákone č. 12 z 30. júna 2011 (57) sa uvádza, že finančné zálohové platby stanovené zákonom č. 10/2010 by mali podliehať úrokom. Na tento účel región 9. augusta 2011 (58) poveril spoločnosť SFIRS vytvorením a správou regionálneho fondu na riadenie týchto finančných zálohových platieb.

(109) Taliansko tvrdí, že tieto zálohové platby predstavujú úvery poskytnuté za trhových podmienok: v súlade s pravidlami, ktorými sa riadi fond, sú finančné úvery úročené úrokovou sadzbou Euribor 6M plus 2 % rozpätie na rok 2010 a 1,50 % rozpätie na roky 2011 a 2012. Okrem toho musia prevádzkovatelia letísk zaplatiť správcovský poplatok vo výške 1 % z celkovej finančnej zálohovej platby na rok 2010 a 0,5 % na rok 2011. Taliansko sa domnieva, že podmienky na trhu finančných zálohových platieb sa musia posudzovať pomocou syntetického ukazovateľa nákladov (ISC) (59), v ktorom sú zohľadnené všetky náklady spojené s úvermi, ktoré má letisko znášať. Taliansko poskytlo Komisii tabuľku s údajmi o ukazovateli ISC pre každú poskytnutú finančnú zálohovú platbu. Ukazovateľ ISC týkajúci sa finančnej zálohovej platby spoločnosti SOGAER je vyšší než v prípade iných spoločností a tiež vyšší než trhové podmienky, keďže finančná zálohová platba sa poskytla v septembri 2012 a výpočet ISC sa robil za celý rok 2012.

(110) Taliansko poskytlo informácie uvedené v tabuľke 10 týkajúce sa finančných zálohových platieb poskytnutých trom prevádzkovateľom letísk za roky 2010 a 2011 a dospelo k záveru, že finančné zálohové platby boli poskytnuté na základe finančných podmienok, ktoré zodpovedali podmienkam podobných operácií na trhu. Taliansko tvrdí, že na roky 2010 a 2011 boli úvery určené na kompenzáciu prevádzkovateľov letísk za sumy, ktoré už previedli na leteckých dopravcov na vykonávanie činností 1 a 2. Tabuľka 10 Finančné zálohové platby poskytnuté trom prevádzkovateľom letísk za roky 2010 a 2011 Anticipazioni annualità 2010 Società di gestione sede Importo erogato Data di erogazione Interessi addebitati sino al 2012 Commissioni addebitate Costo complessivo ISC al 2012 SOGEAAL SPA Alghero […] 1.7.2011 […] […] […] […] SOGAER SPA Cagliari […] 25.9.2012 […] […] […] […] GEASAR SPA Olbia […] 27.9.2011 […] […] […] […] Anticipazioni annualità 2011 Società di gestione sede Importo erogato Data di erogazione Interessi addebitati sino al 2012 Commissioni addebitate Costo complessivo ISC al 2012 SOGEAAL SPA Alghero […] 2.1.2012 […] […] […] […] SOGAER SPA Cagliari […] 5.7.2012 […] […] […] […] GEASAR SPA Olbia […] 20.7.2012 […] […] […] […]

4.3. ĎALŠIE INFORMÁCIE

(111) Taliansko poukazuje na to, že regionálna vyhláška č. 122/347 zo 17. mája 2010 (60) je administratívnym nástrojom, ktorý umožňuje účinne registrovať finančné prostriedky pridelené zákonom č. 10/2010 v regionálnom rozpočte.

(112) Taliansko tvrdí, že hoci sa zákon č. 10/2010 týka všetkých letísk na Sardínii, prevádzkovatelia letísk, ktorí mali záujem profitovať z týchto činností, sú prevádzkovatelia letísk Alghero, Olbia a Cagliari. Prevádzkovateľ letiska Oristano predstavil 22. septembra 2010 plán činností a región schválil financovanie vo výške 300 000 EUR na rok 2010. Prevádzkovateľ letiska Oristano bol však v máji 2011 zrušený a letisko je v súčasnosti zatvorené.

(113) Taliansko poskytlo Komisii tabuľky, v ktorých sú zhrnuté vykonané činnosti a príslušné regionálne financovanie, ako aj zmluvy uzavreté medzi spoločnosťou SFIRS a prevádzkovateľmi letísk.

(114) Taliansko tvrdí (61), že zásah štátu bol potrebný, pretože letiská by neboli schopné pokryť náklady na financovanie činností podľa zákona č. 10/2010. Traja prevádzkovatelia letísk by neboli schopní realizovať a financovať činnosti stanovené v zákone č. 10/2010 z vlastných zdrojov ani prostredníctvom bankového úveru. a) Letisko Cagliari: ekonomická výkonnosť spoločnosti bola v období rokov 2007 – 2009 záporná a napriek kladnému EBITDA (62) obchodná činnosť nepokryla náklady na odpisy, ktoré viedli k negatívnemu EBIT (63). Spoločnosť sa v tom čase vyznačovala sústavnou hospodárskou a finančnou nerovnováhou, ktoré ohrozovali jej úverovú bonitu. V roku 2008 bolo potrebné zvýšiť kapitál o 4,4 milióna EUR na pokrytie akumulovaného deficitu. Vzhľadom na túto náročnú finančnú situáciu prevádzkovateľ letiska nebol schopný pokryť náklady na vykonávanie činností podľa zákona č. 10/2010 z vlastných zdrojov. Rovnako nebol schopný získať ďalšie externé finančné prostriedky od finančných inštitúcií, ktoré by nebol schopný splatiť z dôvodu nedostatočného generovania finančných peňažných tokov. V rokoch 2010 – 2013 sa prevádzková marža prevádzkovateľa letiska z hľadiska EBIT mierne znížila o 40 % a vo výročnej finančnej správe za rok 2013 sa poukazuje na nedostatočnú kapitalizáciu spoločnosti a finančnú situáciu, ktorá by sa stala kritickou, keby región prevádzkovateľovi nevyplatil očakávané finančné prostriedky na rok 2014 (64). b) Letisko Alghero: v období rokov 2007 – 2009 čelilo vážnymi hospodárskym a finančným problémom a jeho negatívny čistý výsledok bol väčší než vlastný kapitál, čo bolo dôvodom rekapitalizácie spoločnosti v roku 2009. Systém finančných zálohových platieb riadený regiónom bol zameraný predovšetkým na spoločnosť SOGEAAL a bol určený na vykonávanie činností stanovených v zákone č. 10/2010, pričom spoločnosti neukladal žiadnu ďalšiu povinnosť. Letisko malo kladný EBITDA len v roku 2007 a jeho EBIT bol počas celého obdobia záporný, pričom v roku 2009 sa zhoršil na úroveň – 11,3 milióna EUR. Vlastný kapitál počas sledovaného obdobia neustále klesal a v roku 2009 dosiahol zápornú hodnotu – 4,8 milióna EUR. Spoločnosť teda nemohla financovať predmetné činnosti z vlastných zdrojov ani nemohla ďalej využívať externé bankové úvery vzhľadom na svoju neschopnosť splatiť prípadný zmluvný dlh. V období rokov 2010 – 2013 zostala prevádzková marža z hľadiska EBIT naďalej záporná, pričom sa zvýšila z – 3,6 milióna EUR v roku 2010 na – 1,5 milióna EUR v roku 2013. Štruktúra kapitálu sa počas daného obdobia zhoršila, keďže vlastný kapitál sa znížil viac ako o polovicu a v roku 2013 dosiahol úroveň 2,4 milióna EUR pri celkových aktívach na úrovni 41,9 milióna EUR (65). c) Letisko Olbia: počas obdobia rokov 2007 – 2009 prevádzkovateľ letiska zaznamenal výrazné hospodárske spomalenie spojené predovšetkým so znížením počtu cestujúcich. V danom období jeho EBITDA klesol o 22,8 % a EBIT o 41,3 %. Napriek kladným čistým výsledkom spoločnosť negenerovala kladné čisté peňažné toky z dôvodu navýšenia prevádzkového kapitálu a významného investičného programu v období rokov 2007 – 2009 (13,2 milióna EUR). Celková zadlženosť sa v priebehu tohto obdobia zvýšila o 2 milióny EUR a ďalšie zadlžovanie sa u finančných inštitúcií bolo veľmi nepravdepodobné, pretože by mohlo ohroziťfinančnú rovnováhu spoločnosti (66). Okrem toho finančná situácia prevádzkovateľa letiska znamenala, že prevádzkovateľ nebol schopný financovať činnosti z vlastných zdrojov, pretože vytváranie finančných peňažných tokov nestačilo pokryť investície do prevádzkového kapitálu a dlhodobého majetku. Treťou možnosťou mohlo byť zvýšenie kapitálu od akcionárov s cieľom zabezpečiť potrebnú likviditu na financovanie troch činností stanovených v zákone č. 10/2010. S cieľom posúdiť, či by táto možnosť bola výhodná, sa potrebné investície posudzovali z hľadiska investora v trhovom hospodárstve. Z analýzy, ktorú vykonala spoločnosť GEASAR (67) na základe štandardnej metodiky posudzovania ziskovosti investície, vyplýva, že čistá súčasná hodnota a vnútorná miera návratnosti vypočítané na základe zmlúv uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska a leteckými dopravcami boli záporné, čo vylučuje akýkoľvek záujem o potenciálne zvýšenie kapitálu zo strany akcionárov. V období rokov 2010 – 2013 bola zaznamenaná relatívna stagnácia z hľadiska EBITDA, a to na úrovni 5,9 milióna EUR. Hoci sa marža EBIT a čistý zisk v danom období mierne zlepšili, spoločnosť stále mala problémy pri vytváraní kladných čistých peňažných tokov z dôvodu zvýšenia prevádzkového kapitálu a investícií (68).

5. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

5.1. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI RYANAIR

5.1.1. PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

5.1.1.1. Všeobecné úvahy

(115) Ryanair poukazuje na to, že lieta len na letiská Alghero a Cagliari a nie na ostatné letiská na Sardínii. Spoločnosť zdôrazňuje, že jej právu predložiť pripomienky bráni absencia dostatočne podrobného opisu údajnej podpory spoločnosti Ryanair, najmä pokiaľ ide o letisko Cagliari. Spoločnosti AMS a Ryanair preto nie sú schopné predložiť svoje pripomienky, v ktorých by v plnom rozsahu reagovali na dohody medzi spoločnosťami Ryanair, AMS a letiskom Cagliari.

(116) Spoločnosť Ryanair poverila poradenskú spoločnosť vypracovaním podrobnej porovnávacej analýzy zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve (69), ktorá dokazuje, že poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair zaplatila v prípade letiska Cagliari, sú rovnaké alebo vyššie ako poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí v prípade porovnateľných súkromných alebo verejno-súkromných letísk, a teda sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

(117) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že pri uzatváraní dohôd s letiskami Cagliari a Alghero si nebola vedomá existencie regionálneho zákona Sardínie č. 10/2010. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že spoločnosť AMS rokovala s prevádzkovateľmi letísk na komerčnom základe o podmienkach, ktoré sa uplatňujú pri porovnateľných letiskách v celej Európe (v prípade spoločnosti Ryanair), a s prihliadnutím na príslušný cenník spoločnosti AMS platný v tom čase (v prípade spoločnosti AMS).

(118) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že letiská na Sardínii boli priamymi príjemcami údajnej pomoci, zatiaľ čo leteckí dopravcovia boli nepriamymi príjemcami. Spoločnosť Ryanair konštatuje, že Komisia predpokladá, že táto pomoc sa letiskám poskytla na základe určitého vzorca, ale v rozhodnutí o začatí konania sú uvedené iba časti tohto vzorca, nie samotný vzorec. Vzhľadom na nedostatok informácií sa spoločnosť Ryanair domnieva, že nemá právo vznášať v tejto súvislosti akékoľvek pripomienky.

(119) Okrem toho, aj keby letiská dostali pomoc, Komisia nemôže jednoducho vyvodiť záver, že táto pomoc sa previedla na leteckých dopravcov, bez akéhokoľvek konkrétneho dôkazu, ktorý by podopieral tento predpoklad. Spoločnosť Ryanair uvádza, že Komisia v zmluvách medzi letiskom Cagliari a spoločnosťou Ryanair/AMS neidentifikovala žiadny prvok, ktorý by mohol predstavovať štátnu pomoc.

(120) V neposlednom rade spoločnosť Ryanair namieta proti použitiu usmernení v oblasti letectva z roku 2005 v rozhodnutí o začatí konania na účely určenia, či bola letiskám poskytnutá pomoc. Usmernenia z roku 2005 naozaj neposkytujú spoľahlivý referenčný rámec na posúdenie údajnej štátnej pomoci letisku a nízkonákladovým leteckým dopravcom.

5.1.1.2. Dohody spoločnosti ryanair s letiskami

(121) Pokiaľ ide o zmluvy s letiskami, spoločnosť Ryanair zdôrazňuje skutočnosť, že s letiskami rokuje na čisto komerčnom základe, čo vysvetľuje, prečo sú výsledky týchto rokovaní v prípade rôznych letísk iné. Pri posudzovaní dohôd spoločnosti Ryanair s letiskami spoločnosť Ryanair poukazuje na to, že Komisia musí: a) vziať do úvahy všetky relevantné faktory, pričom posúdi zmluvy s letiskami a zohľadní dôsledky príjmov z neleteckých činností a sieťových externalít; b) vychádzať z porovnávacích letísk; c) vziať do úvahy trhové postavenie regionálnych letísk v Európe, ktoré sú čoraz viac vystavované silnej konkurencii susedných letísk, pričom zriedka vznikajú a sú riadené na komerčnom základe; d) zohľadniť dlhodobé plánovanie letísk: regionálne letiská nereagujú na uplatňovanie štandardného päťročného podnikateľského plánu; e) uplatniť prístup jednotnej pokladnice s prihliadnutím na príjmy letísk z leteckých aj neletecké činností; f) integrovať sieťové externality: vyšší počet používateľov letiska zvyšuje hodnotu letiska pre ďalších potenciálnych používateľov, a tým zvyšuje jeho celkovú hodnotu; g) vziať do úvahy, že zmluvy spoločnosti Ryanair s letiskami nie sú uzavreté na výlučnom základe: vyšetrované letiská zvyčajne mávajú dostatočnú voľnú kapacitu pre iných leteckých dopravcov.

(122) Pri posudzovaní poplatkov, ktoré spoločnosť Ryanair platí letiskám za rôzne služby, ktoré dostáva, treba zohľadniť výrazne nižšie potreby spoločnosti Ryanair v porovnaní s ostatnými leteckými dopravcami vyplývajúce z jej obchodného modelu, ako aj značné príjmy z neleteckých činností, ktoré vytvárajú letiská vďaka spoločnosti Ryanair.

5.1.1.3. Marketingové zmluvy

(123) Spoločnosť Ryanair opätovne zdôrazňuje, že marketingové zmluvy spoločnosti AMS s letiskami sú vyjednávané a uzatvárané oddelene od zmlúv spoločnosti Ryanair s tými istými letiskami. Spoločnosti Ryanair a AMS konkrétne uvádzajú, že spoločnosť AMS nemá žiadnu výhodu, pretože spoločnosť AMS uzatvára marketingové zmluvy s verejnými a súkromnými letiskami. Verejné aj súkromné strany teda súťažia o obmedzený priestor na reklamu, ktorý je k dispozícii na webovom sídle Ryanair.com. Spoločnosť AMS teda na účely predpisov o štátnej pomoci neťaží zo žiadnej výhody, keďže zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve je počas obdobia platnosti týchto zmlúv splnená.

(124) Spoločnosť Ryanair okrem toho tvrdí, že Komisia neuviedla žiadny právny ani skutkový základ obchodného zdôvodnenia rozhodnutia prevádzkovateľov letísk Alghero a Cagliari inzerovať na webovom sídle Ryanair.com za okolností, keď spoločnosť AMS ponúka svoje služby za trhovú cenu. V dôsledku toho spoločnosť AMS nie je schopná uplatniť svoje právo na obhajobu.

(125) Spoločnosť Ryanair predložila aj ďalšie dve štúdie týkajúce sa meniaceho sa trendu príjmov letísk. V priebehu rokov sa výrazne zvýšili príjmy letísk z neleteckých služieb. Podľa spoločnosti Ryanair sa vďaka reklame na webovom sídle spoločnosti Ryanair zvyšuje podiel prichádzajúcich cestujúcich, a teda aj príjmy z neleteckých činností.

(126) Spoločnosť Ryanair uvádza, že marketing a reklama na webových sídlach všetkých leteckých dopravcov sa stali bežnou praxou. Týka sa to najmä letiskových spoločností, ktoré začali propagovať svoju značku na internete, a to najmä prostredníctvom webových sídiel leteckých dopravcov.

(127) Spoločnosť Ryanair uvádza, že spoločnosť AMS nerozlišuje medzi letiskami, verejnými orgánmi a inými klientmi, ktoré nie sú letiskami. Letiská v súkromnom vlastníctve alebo správe a iné súkromné strany uzavreli zmluvy so spoločnosťou AMS na základe podobných nediskriminačných podmienok.

5.1.1.4. Otázky štátnej pomoci

(128) Podľa spoločnosti Ryanair predmetné opatrenia nie sú pripísateľné štátu: len schválenie plánov letiskových činností sardínskymi orgánmi nestačí, aby bolo možné opatrenie pripísať štátu.

(129) Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že výber leteckých dopravcov na základe obchodných ponúk – ktoré sa predložili prevádzkovateľom letísk po uverejnení oznámenia na ich webovom sídle – samo osebe predstavuje postup verejného obstarávania. Navyše, ak dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve a na leteckého dopravcu sa nevzťahuje SVHZ/záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme, ako je to v tomto prípade, verejné obstarávanie nie je potrebné.

(130) Spoločnosť Ryanair takisto vyjadrila pochybnosti o výberových kritériách, ktoré Komisia napadla, pretože každý letecký dopravca, ktorý chcel uzavrieť zmluvu s letiskom Alghero alebo s letiskom Cagliari, tak mohol urobiť.

(131) Spoločnosť Ryanair na záver pripomína, že dôvodom situácie na Sardínii sú nedostatočné pravidlá, ktorými sa riadia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme v súvislosti s traťami podľa nariadenia (ES) č. 1008/2008 a ich uplatňovanie zo strany talianskych orgánov. Talianske letiská majú teda tieto možnosti: i) zabezpečovať trate podliehajúce záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme prevádzkované tradičnými leteckými dopravcami, ktorí budú používať malé lietadlá a zabezpečia prepravu malého počtu cestujúcich za cenu vysokých subvencií (ktoré by aj tak neboli dostatočné na zabezpečenie nízkych cien leteniek), alebo ii) vstupovať do obchodných vzťahov s nízkonákladovými dopravcami, ktorí poskytnú záruky týkajúce sa objemu cestujúcich, budú používať veľké lietadlá, prepravia veľký počet cestujúcich, nedostanú subvencie a zabezpečia nízke ceny leteniek. Pri takejto voľbe by si každý súkromný investor v trhovom hospodárstve zvolil druhú možnosť.

(132) Na základe týchto úvah spoločnosť Ryanair dospela k záveru, že spoločnosť Ryanair ani spoločnosť AMS neboli príjemcami štátnej pomoci a že letiská na Sardínii konali v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

5.1.2. HOSPODÁRSKE POSÚDENIE ZÁSADY SÚKROMNÉHO INVESTORA V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE V SÚVISLOSTI S MEDZINÁRODNÝM LETISKOM CAGLIARI (70)

(133) Spoločnosť Ryanair dala poradenskej spoločnosti pokyn, aby vypracovala podrobnú porovnávaciu analýzu zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, ktorá dokazuje, že poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair zaplatila v prípade letiska Cagliari, sú rovnaké alebo vyššie ako poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí v prípade porovnateľných súkromných alebo verejno-súkromných letísk, a teda sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair zaslala plne dôvernú verziu tejto správy priamo Komisii.

(134) Z analýzy vyplýva, že celková výška poplatkov zaplatených spoločnosťou Ryanair v prípade letiska Cagliari je v priemere vyššia ako porovnateľná výška poplatkov zaplatených leteckým dopravcom v rovnakom období v prípade porovnávacích letísk. Konkrétne, priemerný poplatok, ktorý spoločnosť Ryanair zaplatila v období rokov 2006 – 2007 až 2012 – 2013 v prípade letiska Cagliari, je 2,3 – 2,4–krát vyšší ako poplatok, ktorý zaplatila v prípade porovnávacích letísk, a to tak z hľadiska počtu cestujúcich, ako aj z hľadiska obratu.

(135) Zo štúdie vyplýva, že jednotlivé zmluvy, ktorú sa zohľadňujú v tomto konaní, zodpovedajú výške poplatkov, ktoré by za podobných okolností spoločnosti Ryanair ponúkol súkromný investor v trhovom hospodárstve vlastniaci letisko.

5.1.3. URČENIE REFERENČNEJ TRHOVEJ HODNOTY V POROVNÁVACEJ ANALÝZE TÝKAJÚCEJ SA KRITÉRIÍ SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE (71)

(136) Poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair sa domnieva, že prístup Komisie, t. j. ako porovnávacie akceptovať letiská len letiská, ktoré sa nachádzajú v rovnakej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybný.

(137) Spoločnosť tvrdí, že referenčné trhové ceny získané na porovnávacích letiskách nie sú ovplyvnené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Solídny odhad referenčnej trhovej hodnoty pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je preto možný, keďže: a) porovnávacie analýzy sa bežne používajú na kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve mimo oblasti štátnej pomoci; b) spoločnosti navzájom ovplyvňujú svoje cenové rozhodnutia, iba ak sú ich produkty substitučnými alebo komplementárnymi produktmi; c) letiská v rovnakej spádovej oblasti nemusia vzájomne súťažiť a porovnávacie letiská použité v predložených správach sa stretávajú s obmedzenou hospodárskou súťažou letísk vo vlastníctve štátu v ich spádovej oblasti (< 1/3 komerčných letísk v spádovej oblasti porovnávacích letísk sú v úplnom vlastníctve štátu a žiadne letisko v rovnakej spádovej oblasti ako porovnávacie letiská nie je predmetom prebiehajúceho vyšetrovania vo veci štátnej pomoci – k aprílu 2013); d) aj vtedy, ak porovnávacie letiská čelia konkurencii letísk vo vlastníctve štátu v tej istej spádovej oblasti, je dôvod domnievať sa, že ich správanie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade významnej účasti súkromného sektora alebo vtedy, ak je letisko riadené na súkromnej úrovni); e) letiská, ktoré dodržiavajú zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, nestanovia svoje ceny pod úrovňou marginálnych nákladov.

5.1.4. ZÁSADY, KTORÉ SÚ ZÁKLADOM ANALÝZY ZISKOVOSTI TÝKAJÚCEJ SA KRITÉRIÍ SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE (72)

(138) Poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair tvrdí, že jej analýza ziskovosti predložená Komisii vychádza zo zásad, ktoré by uplatňoval racionálny investor súkromného sektora, a reflektuje prístup vyplývajúci z precedensov Komisie. Konečnú hodnotu možno v skutočnosti upraviť na základe konzervatívneho odhadu pravdepodobnosti obnovenia zmluvy so spoločnosťou Ryanair alebo dohodnutia podobných podmienok s inými leteckými dopravcami. Postupný rast ziskovosti vyplývajúci zo zmlúv uzatvorených spoločnosťou Ryanair s letiskami by sa mal posudzovať na základe odhadov čistej súčasnej hodnoty alebo vnútornej miery návratnosti.

5.1.5. BUDOVANIE ZNAČKY: PREČO A AKO BY MALI DO MARKETINGU INVESTOVAŤ MALÉ ZNAČKY (73)

(139) Cieľom tejto štúdie bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na webovom sídle Ryanair.com od spoločnosti AMS.

(140) Keďže na trhu pôsobí veľké množstvo známych a bežne používaných letísk, slabší konkurenti musia prekonať statické správanie spotrebiteľov tým, že nájdu spôsob, ako dôsledne predstaviť svoju značku širokej verejnosti. Tradičné formy marketingovej komunikácie si však vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje.

(141) Naproti tomu reklama prostredníctvom spoločnosti AMS: i) predstavuje príležitosť osloviť značnú časť verejnosti pozostávajúcu zo spotrebiteľov, ktorí už uvažujú o kúpe cestovného lístka; ii) so sebou nesie relatívne nízke náklady (cenník komerčných sadzieb pre online komunikáciu); iii) umožňuje komunikáciu počas fázy nákupu; iv) poskytuje priestor kreatívnej reklame.

5.1.6. VYJADRENIE SPOLOČNOSTI RYANAIR Z 20. DECEMBRA 2013

(142) Spoločnosť Ryanair predložila pripomienky týkajúce sa platieb spoločnosti AMS, dcérskej spoločnosti zameranej na webovú reklamu, ktorá je v plnom vlastníctve spoločnosti Ryanair, 20. decembra 2013.

(143) Spoločnosť Ryanair nesúhlasí s posúdením Komisie, že platby spoločnosti AMS predstavujú náklady letiska, pretože tento prístup neberie do úvahy hodnotu služieb spoločnosti AMS pre letisko. Spoločnosť Ryanair je tiež presvedčená o tom, že na účely analýzy zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve by mala byť kúpa cenných marketingových služieb za trhové ceny posudzovaná oddelene od súvisiacej zmluvnej úpravy medzi letiskom a leteckým dopravcom.

(144) Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Ryanair predložila analýzu poradenskej spoločnosti konajúcej v jej mene, ktorá porovnáva ceny účtované spoločnosťou AMS s cenami porovnateľných služieb ponúkaných inými webovými sídlami zameranými na cestovanie. Z analýzy vyplýva, že ceny spoločnosti AMS boli buď nižšie ako priemer, alebo v strednom rozmedzí cien účtovaných porovnávacími webovými sídlami.

(145) Podľa spoločnosti Ryanair to svedčí o tom, že ceny spoločnosti AMS zodpovedajú trhovým cenám. Rozhodnutie verejného letiska kúpiť si služby spoločnosti AMS je teda v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

(146) Spoločnosť Ryanair žiada Komisiu, aby prehodnotila svoj prístup k analýze zmlúv so spoločnosťou AMS. Spoločnosť Ryanair je presvedčená o tom, že dohody so spoločnosťou AMS by sa mali posudzovať oddelene od dohôd spoločnosti Ryanair o letiskových službách a mali by byť preto podrobené osobitnému kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Ak by Komisia trvala na spoločnom kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vo vzťahu k dohodám so spoločnosťou AMS a dohodám spoločnosti Ryanair o letiskových službách, prinajmenšom by mala zohľadniť hodnotu služieb spoločnosti AMS pre letisko.

(147) V správe poradenskej spoločnosti konajúcej v mene spoločnosti Ryanair z 20. decembra 2013 o cenách spoločnosti AMS sa odkazuje na závery vyplývajúce zo skôr predložených správ, ktoré vypracovali marketingoví poradcovia MindShare (2004) a Zenobio Conseil (2011), rovnako ako na správu profesora McLoughlina (2012), v ktorej sa vysvetľuje význam reklamy pre malé značky. Tieto správy potvrdzujú, že spoločnosť Ryanair má silnú celoeurópsku značku, ktorá si môže dovoliť ponúkať svoje reklamné služby za vysoké ceny.

(148) V analýze sa ceny spoločnosti AMS porovnali s cenami vzorky porovnávacích webových sídiel za reklamu v rokoch 2004 – 2005, keď bol prvýkrát zavedený cenník AMS, a v roku 2013. Z výsledkov analýzy vyplýva, že ryanair.com má viac ako dvakrát toľko návštevníkov za mesiac ako iné populárne webové sídla zamerané na cestovanie a že u jeho návštevníkov tak existuje vyššia pravdepodobnosť, že uskutočnia ďalšie transakcie v elektronickom obchodnom styku. Tieto jedinečné znaky v kombinácii s vysokou popularitou značky umožňujú spoločnosti Ryanair účtovať prirážku.

(149) Na záver možno konštatovať, že v prípade oboch období a všetkých sektorov sa potvrdilo, že sadzby poplatkov spoločnosti AMS sú v rozmedzí cien účtovaných webovými sídlami v porovnateľnej skupine alebo sú nižšie.

(150) Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Ryanair predložila údaje o návštevnosti svojej domovskej stránky v Spojenom kráľovstve v období od novembra 2012 do novembra 2013 a v rokoch 2009 – 2012, ako aj údaje o službách spoločnosti AMS, ktoré si kúpilo niekoľko letísk, a o zmluvách spoločnosti AMS s týmito letiskami.

(151) Prílohu B.4 k podaniu spoločnosti Ryanair z 20. decembra 2013 tvorí zmluva spoločnosti AMS z 27. marca 2009. V zmluve sa konkrétne uvádza, že „spoločnosť Airport Marketing Services poskytne balík marketingových služieb na obdobie od 29. marca 2009 do 28. marca 2010 v hodnote 1 600 000,00 EUR. V období od 29. marca 2010 do 28. marca 2014 bude hodnota internetových služieb predstavovať 2 000 000,00 EUR ročne a bude vychádzať z aktuálneho cenníka spoločnosti Airport Marketing Services. […]“

5.1.7. VYJADRENIE SPOLOČNOSTI RYANAIR ZO 17. JANUÁRA 2014

(152) Spoločnosť Ryanair predložila správu vypracovanú poradenskou spoločnosťou týkajúcu sa zásad, ktoré by sa podľa jej názoru mali uplatňovať na kritérium ziskovosti súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, vzťahujúce sa na zmluvy o letiskových službách uzatvorené medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami, ako aj na marketingové zmluvy uzatvorené medzi spoločnosťou AMS a týmito letiskami. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že tým zostáva nedotknuté jej stanovisko, že zmluvy spoločnosti AMS a zmluvy o letiskových službách by mali byť oddelene podrobené kritériám súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

(153) V tejto správe sa uvádza, že príjmy spoločnosti AMS by sa mali zahrnúť do výnosov v rámci spoločnej analýzy ziskovosti, zatiaľ čo výdavky spoločnosti AMS by sa mali pripočítať k nákladom. V správe je preto navrhnutá metodika založená na peňažných tokoch, podľa ktorej sa výdavky týkajúce sa spoločnosti AMS budú považovať za dodatočné prevádzkové náklady.

(154) V správe sa uvádza, že marketingové činnosti prispievajú k budovaniu a posilňovaniu hodnoty značky, čo umožňuje tvorbu ďalšej činnosti a ziskov nielen počas trvania marketingových zmlúv, ale aj po skončení ich platnosti. Vzhľadom na zmluvu so spoločnosťou Ryanair existuje vyššia pravdepodobnosť, že o letisko prejavia záujem aj iní leteckí dopravcovia, v dôsledku čoho sa zvýši prílev obchodných prevádzkovateľov a príjmy letiska z neleteckých činností. Keby Komisia vykonala spoločnú analýzu ziskovosti, mali by byť tieto výhody zohľadnené takým spôsobom, že výdavky týkajúce sa spoločnosti AMS sa budú považovať za prírastkové prevádzkové náklady a prírastkové zisky sa vypočítajú po odpočítaní platieb spoločnosti AMS. Okrem toho by sa konečná hodnota mohla zahrnúť do očakávaných prírastkových ziskov s cieľom zachytiť hodnotu, ktorá vznikne po uplynutí platnosti zmluvy.

(155) Na podporu tohto prístupu sa v správe uvádza súhrn výsledkov štúdií, ktoré preukazujú, ako možno reklamou budovať hodnotu značky a zvýšiť lojalitu zákazníkov. Reklama na webovom sídle ryanair.com zvyšuje najmä viditeľnosť značky letiska. Najmä menšie regionálne letiská, ktoré sa snažia zvýšiť objem prepravy, by mohli prostredníctvom uzatvorenia zmlúv o reklame so spoločnosťou vybudovať hodnotu svojej značky.

(156) V neposlednom rade sa v správe tvrdí, že prístup založený na peňažných tokoch je v súlade s rozhodnutiami Komisie o štátnej pomoci a hospodárskej súťaži bez štátnej pomoci, konkrétne prípad BayernLB, pri ktorom Komisia uviedla, že na odhad peňažných tokov použije model hodnotenia podľa metódy dividend a diskontu a potom na základe predpokladaného rastu dividend pridelí koncovú hodnotu, a prípad stláčania marže v súvislosti so spoločnosťou Telefónica, pri ktorom Komisia zahrnula do jej diskontovaného výkazu peňažných tokov koncovú hodnotu.

5.1.8. SPRÁVA SPOLOČNOSTI OXERA Z 31. JANUÁRA 2014: AKO BY SA MALO PRISTUPOVAŤ K ZMLUVÁM SPOLOČNOSTI AMS V RÁMCI ANALÝZY ZISKOVOSTI AKO SÚČASTI KRITÉRIA SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE? PRAKTICKÉ UPLATŇOVANIE

(157) Spoločnosť Ryanair sa 31. januára 2014 vyjadrila k vyšetrovaniu Komisie týkajúcom sa štátnej pomoci, do ktorého je v súčasnosti zapojená. Na základe štúdií zadaných poradenskej spoločnosti sa spoločnosť Ryanair vyjadrila k praktickým aspektom začlenenia spoločnosti AMS do spoločnej analýzy ziskovosti AMS-ASA (74) (75) a uviedla, ako v zásade podľa jej chápania prístupu Komisie možno zmluvy spoločnosti AMS začleniť do spoločnej analýzy ziskovosti AMS-ASA.

(158) V použitom prístupe sa zohľadňuje potenciál zmlúv o letiskových službách a zmlúv spoločnosti AMS zachovať úroveň ziskov letiska aj po uplynutí platnosti zmlúv o leteckých službách.

(159) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že prítomnosť spoločnosti Ryanair na letisku by mohla ďalších cestujúcich alebo leteckých dopravcov motivovať, aby toto letisko využívali. Reklama a propagácia, ako výsledok zmlúv spoločnosti AMS, by mohli priniesť väčší objem cestujúcich spoločnosti Ryanair alebo iných spoločností aj po plánovanom uplynutí platnosti zmlúv o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. Okrem toho by sa takisto mohli zvýšiť príjmy letiska z neleteckých činností. Podľa spoločnosti Ryanair ide o intuitívny výsledok, pretože takmer všetky podniky v hospodárstve budú investovať do marketingu, aby zvýšili ziskovosť diferenciáciou produktov. Vzhľadom na typické výhody marketingu a sieťové účinky spojené s rastom v rámci letísk by teda bolo nesprávne predpokladať, že jediné prírastkové príjmy súvisiace s marketingom spoločnosti AMS budú tvoriť cestujúci spoločnosti Ryanair, ktorí používajú letisko počas platnosti zmlúv o letiskových službách.

5.1.9. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI RYANAIR Z 12. SEPTEMBRA 2014

(160) Spoločnosť Ryanair poukazuje na to, že posúdenie dohôd medzi letiskom a dopravcami musí obsahovať analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ako sa uznáva v bode 3.5 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

(161) Spoločnosť Ryanair okrem toho tvrdí, že „prístup založený na kapacite“ v súvislosti s alokáciou investičných nákladov je správny tak z právneho hľadiska v rámci kritéria ziskovosti ex ante, ako aj z hospodárskeho hľadiska. „Súčasný zvyčajný prístup“ v skutočnosti nezohľadňuje to, že analýzy ziskovosti hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve sa musia vykonávať na ex ante báze.

5.1.10. ALOKÁCIA INVESTIČNÝCH NÁKLADOV (76)

(162) V správe poradenskej spoločnosti konajúcej v mene spoločnosti Ryanair sa poukazuje na bod 64 nových usmernení v oblasti letectva a uvádza sa v nej, že hypotetický nový terminál alebo zariadenia sa vyžadujú nielen kvôli jednému konkrétnemu leteckému dopravcovi, keďže ich môžu využívať aj iní leteckí dopravcovia. Nie je teda spravodlivé prisudzovať 100 % nákladov jednej spoločnosti, aj keď je to jediná spoločnosť, ktorá na letisku pôsobí, keďže náklady by sa mohli počítať skôr na základe využívania kapacít vytvorených investíciami.

(163) Spoločnosť Ryanair poukazuje na zásadný rozdiel v meraniach využívania kapacity oproti podielu objemu prepravy. Ako príklad sa uvádza letisko Angouleme, kde spoločnosť Ryanair zabezpečuje 95 – 97 % objemu prepravy, ale jeho kapacitu využíva len na 25 až 28 %.

(164) Poradenská spoločnosť predložila Komisii niekoľko príkladov vrátane prípadu letiska Alghero (77). V roku 2004 bol na letisku Alghero otvorený nový terminál pre cestujúcich, ktorý výrazne zvýšil kapacitu letiska z približne 0,8 milióna na 2,5 milióna cestujúcich. Toto zvýšenie kapacity vďaka terminálu sa premietlo do podnikateľských plánov spoločnosti SOGEAAL vzhľadom na zvýšenú rotáciu a počet odletov cestujúcich od roku 2004.

(165) V závere správy sa uvádza, že vhodný spôsob, ako alokovať investičné náklady, sa týka predpokladaného podielu kapacity, ktorú predstavuje daná zmluva s leteckým dopravcom.

5.1.11. VYHODNOTENIE ŠIRŠIEHO VPLYVU ZMLÚV SPOLOČNOSTI AMS NA PREVÁDZKU LETÍSK (78)

(166) Poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair preskúmala očakávanú prírastkovú ziskovosť zmlúv z hľadiska letiska, a to nielen na základe analýzy nákladov na platby spoločnosti AMS, ale aj na základe analýzy výhod súvisiacich so zvýšením atraktivity letiska a potenciálom vyššieho toku cestujúcich iných spoločností ako Ryanair, ako aj zodpovedajúcej vyššej úrovne príjmov z neleteckých činností.

(167) Na preukázanie širšieho vplyvu zmlúv so spoločnosťou AMS poradenská spoločnosť v prípadovej štúdii použila letisko Alghero. Z výsledkov tejto analýzy vyplýva, že spoločnosť SOGEAAL profitovala z marketingových zmlúv, ktoré podpísala so spoločnosťou AMS. Letisko profitovalo najmä z i) možného zvýšenia atraktivity pre iných leteckých dopravcov; ii) obmedzenia poklesu počtu cestujúcich v dôsledku finančnej krízy a iii) potenciálneho publika reklamy spoločnosti AMS, ktoré je viac ako 50–krát väčšie ako v prípade podobnej dohody so spoločnosťou Alitalia.

(168) V závere správy sa uvádza, že ak neexistuje žiadna empirická analýza vplyvu reklamy na webovom sídle ryanair.com, je nesprávne vyvodiť záver, že jediným prínosom reklamy na ryanair.com je zvýšenie počtu cestujúcich spoločnosti Ryanair a že výhody zmlúv so spoločnosťou AMS nepretrvajú aj po uplynutí platnosti týchto zmlúv.

5.1.12. ÚLOHA POROVNÁVACEJ ANALÝZY V POSÚDENIACH ZÁSADY SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE (79) (80)

(169) Spoločnosť Ryanair tvrdí, že Komisia pri vykonávaní analýz ziskovosti nevykonala žiadne posúdenie efektívnosti nákladov letísk. Zdôrazňuje preto skutočnosť, že spoločnosť Ryanair nie je schopná zistiť, či by dohoda bola pre letisko zisková.

(170) V analýze, ktorú vykonala poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair, sa zdôrazňuje význam porovnávacej analýzy pre pochopenie skutočných nákladov letiska. Uvádza sa v nej mnoho príkladov porovnávacích analýz, ktoré Komisia použila v posledných rokoch, a poukazuje sa v nej na skutočnosť, že samotná Komisia tvrdí, že porovnávacia analýza má pri posudzovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve veľký význam.

(171) V závere správy spoločnosť Ryanair navrhuje použitie porovnávacej analýzy aspoň ako krížovej kontroly výsledkov analýzy ziskovosti.

5.1.13. HOSPODÁRSKE POSÚDENIA ZÁSADY SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE: POROVNÁVACIA ANALÝZA ZAHŔŇAJÚCA SPOLOČNOSŤ AMS (81)

(172) Zo štúdie, ktorú poskytla spoločnosť Ryanair, vyplýva, že výsledky za roky 2012 a 2013 sa v prípade letísk Lübeck a Cagliari nezmenili ani po zahrnutí platieb spoločnosti AMS do porovnávacej analýzy.

(173) Zo štúdie vyplýva, že počas posudzovaného obdobia (2007 – 2013) boli čisté poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair zaplatila v prípade letiska Cagliari, v priemere vyššie ako priemerné poplatky v prípade porovnávacích letísk. To znamená, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by spoločnosti Ryanair pravdepodobne ponúkol podobnú dohodu. Spoločnosť konkrétne tvrdí, že výsledok nezávisí od spôsobu, akým sa zohľadňujú platby spoločnosti AMS, a obstojí v rôznych kontrolách citlivosti.

5.1.14. HOSPODÁRSKE POSÚDENIE ZÁSADY SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE: LETISKO CAGLIARI, ANALÝZA ZISKOVOSTI (82)

(174) Cieľom štúdie je na základe analýzy ex ante preukázať, že zmluvy o letiskových službách z januára 2007, decembra 2007 a decembra 2009 spoločnosť SOGAER SpA (prevádzkovateľ letiska Cagliari) považovala za ziskové a za ziskové ich považovali aj všetky ostatné riadiace spoločnosti v súlade s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2014.

(175) Analýza ziskovosti založená na výpočte čistej súčasnej hodnoty svedčí o pozitívnom výsledku indexu za celé obdobie (2007 a 2009). Dohody letiska Cagliari sú preto podľa všetkého zlučiteľné s trhom.

(176) Z dôkazov vyplýva, že za podobných okolností by prevádzkovateľ letiska Cagliari vystupujúci ako súkromných subjekt v trhovom hospodárstve považoval dohody podobné tým, ktoré existovali medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom Cagliari, za ziskové.

5.1.15. VPLYV PREVÁDZKY SPOLOČNOSTI RYANAIR NA PRÍJMY LETÍSK Z NELETECKÝCH ČINNOSTÍ (83)

(177) Poradenská spoločnosť konajúca v mene spoločnosti Ryanair usúdila, že začatie prevádzky spoločnosti Ryanair malo významný pozitívny vplyv na výšku príjmov letiska z neleteckých činností na cestujúceho. Na základe tejto skutočnosti sa v správe uvádza, že prístup, ktorý sa doteraz používal v jej analýze ziskovosti z hľadiska zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ako aj v analýze Komisie (84), bol konzervatívny, pretože v ňom nebol zohľadnený tento nárast príjmov letísk.

(178) Táto správa obsahuje empirickú analýzu vzorky 57 európskych letísk, ktoré sú čo najpodobnejšie letiskám posudzovaným v rámci tohto vyšetrovania. Vyplýva z nej, že začatie prevádzky spoločnosti Ryanair (85) na 29 z týchto letísk viedlo k nárastu príjmov z neleteckých činností na odlietajúceho cestujúceho približne o 12,0 až 13,7 % v reálnom vyjadrení (nad úrovňou inflácie) a tento účinok je štatisticky významný. Dôvodom je pravdepodobne to, že cestujúci spoločnosti Ryanair míňajú viac než cestujúci iných leteckých dopravcov, čiastočne v dôsledku obmedzených možností stravovania poskytovaných na palube nízkonákladových dopravcov a tiež v dôsledku začatia prevádzky spoločnosti Ryanair, ktorá viedla k rozvoju terminálu napríklad tým, že prilákala ďalšie maloobchodné predajne.

(179) V správe sa takisto uvádza, že tento účinok sa všeobecnejšie týkal nízkonákladových dopravcov. Vzhľadom na rast sektora nízkonákladových dopravcov so silnými značkami, ktorí prepravujú významnú časť toku cestujúcich, by začatie prevádzky nízkonákladového dopravcu na letisku mohlo výrazne pomôcť rozvoju letiska, a teda priniesť vyššie príjmy z neleteckých činností na cestujúceho. Naproti tomu, vychádzajúc zo vzorky posudzovaných letísk, začatie prevádzky klasických leteckých dopravcov nemá významný vplyv na príjmy letiska z neleteckých činností na cestujúceho.

(180) Podľa tejto správy výsledky zdôrazňujú konzervatívny charakter prístupu, ktorý sa doteraz používal v jej analýze ziskovosti z hľadiska zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ako aj v analýze Komisie. Tieto analýzy nepredpokladajú zrýchlenie rastu príjmov letiska z neleteckých činností na cestujúceho, a teda ani nezachytávajú širšie prínosy činností spoločnosti Ryanair z letísk, ale iba odhady príjmov z neleteckých činností na odlietajúceho cestujúceho zvýšené o oveľa nižšiu mieru inflácie. Poradenská spoločnosť preto predpokladá, že jej analýza zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a analýza Komisie podceňujú očakávanú ziskovosť činností spoločnosti Ryanair na letisku.

5.2. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI EASYJET

5.2.1. PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

5.2.1.1. Pôsobenie spoločnosti easyJet na Sardínii

(181) Počas obdobia rokov 2010 – 2013 spoločnosť easyJet vykonávala činnosť na letiskách Cagliari a Olbia.

Zmluva s letiskom Cagliari

(182) Zmluva s prevádzkovateľom letiska Cagliari bola podpísaná 14. decembra 2010 a bola platná od 29. marca 2010 do 28. marca 2013 (86). Celková hodnota zmluvy s letiskom Cagliari bola […] EUR: v zmluve sa stanovuje, že prevádzkovateľ letiska Cagliari by mal spoločnosti easyJet zaplatiť […] EUR za prvý rok, […] EUR za druhý rok a […] EUR za tretí rok.

(183) V zmluve s letiskom Cagliari sa objasňuje, že na posilnenie hospodárstva regiónu a zabezpečenie primeranej hospodárskej návratnosti sa región rozhodol zvýšiť svoje investície do marketingu v oblasti cestovného ruchu, a teda poskytnúť prevádzkovateľom letísk na každý rok sumu, ktorá sa má vynaložiť na tento účel. Spoločnosť easyJet sa zaviazala vykonávať marketingové činnosti, prevádzkovať letecké spojenia medzi dvoma bodmi a dosiahnuť ciele v oblasti počtu cestujúcich uvedené v zmluve.

(184) Súčasťou zmluvy je trojročný obchodný a mediálny plán, ktorý vypracovala spoločnosť easyJet, a ciele v oblasti počtu cestujúcich, ktoré má letecká spoločnosť dosiahnuť. Štúdia hospodárskeho vplyvu, ktorej vypracovaním bol poverený externý poradca, je pripojená k zmluve a zaoberá sa meraním návratnosti investícií do marketingových činností.

(185) Nedodržanie záväzku prevádzkovať dohodnuté trate v príslušných frekvenciách zo strany spoločnosti easyJet by oprávňovala spoločnosť SOGAER nevyplatiť zodpovedajúcu sumu. Spoločnosť easyJet sa zaviazala uhradiť spoločnosti SOGAER všetky príslušné a štandardné letiskové poplatky a dane. Nezaplatenie uvedených poplatkov a daní by sa považovalo za porušenie jej záväzkov voči spoločnosti SOGAER, ktorá by mala právo zmluvu ukončiť.

(186) V článku 5 zmluvy s letiskom Cagliari sa uvádza, že poskytnutie finančnej pomoci je podmienené poskytnutím príslušných finančných prostriedkov zo strany regiónu.

Zmluvy s letiskom Olbia

(187) Prvá zmluva so spoločnosťou GEASAR bola podpísaná 17. marca 2011 a vzťahovala sa na obdobie od 28. marca 2010 do 27. marca 2011 (jednorazová platba vo výške […] EUR). Druhá zmluva bola podpísaná 25. januára 2012 a vzťahovala sa na obdobie od 27. marca 2011 do 30. marca 2013 (87) (do výšky […] EUR za letnú sezónu 2011/zimnú sezónu 2011/2012 a do výšky […] EUR za letnú sezónu 2012/zimnú sezónu 2012/2013). Posledná zmluva s letiskom Olbia bola podpísaná 1. marca 2013 a vzťahovala sa na obdobie od 27. marca 2013 do 30. marca 2014 (do výšky […] EUR).

(188) V týchto zmluvách sa neuvádza, že verejné prostriedky poskytnuté na rozvoj leteckej dopravy pochádzajú od regiónu.

(189) Spoločnosť easyJet tvrdí, že cieľom zmluvy podpísanej 25. januára 2012 bolo ďalšie zintenzívnenie jej prevádzky v rámci letiska, a to i) otvorením nového spojenia medzi Olbiou a Madridom počas letnej sezóny 2012; ii) zvýšením týždennej frekvencie spojení s Berlínom v zimnej sezóne 2012/13 a iii) rozvojom tranzitných dopravných tokov, najmä na medzinárodných trhoch, počas strednej a nízkej sezóny. Účelom tejto zmluvy bolo vytvoriť marketingový a reklamný program s finančnou účasťou spoločnosti GEASAR.

(190) Spoločnosť easyJet vypracovala podnikateľský plán, ktorý spoločnosť GEASAR preskúmala. Tá vypracovala vlastný podnikateľský plán s cieľom overiť finančnú životaschopnosť zmluvy. Prevádzkovateľ letiska overil hodnotu investície na základe výsledkov vlastného podnikateľského plánu (88).

5.2.1.2. Prvky štátnej pomoci

(191) Na účely pochopenia, či sa predmetné opatrenie má považovať za štátnu pomoc, spoločnosť easyJet rozoberá všetky jednotlivé kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy.

Štátne prostriedky

(192) Spoločnosť easyJet tvrdí, že hoci sa v zmluve so spoločnosťou SOGAER výslovne odkazuje na regionálny zákon Sardínie č. 10/2010, podľa ktorého región poskytne tieto finančné prostriedky prevádzkovateľovi letiska, neexistuje žiadny dôkaz, že finančné prostriedky, ktoré spoločnosť easyJet prijala od spoločností SOGAER a GEASAR, sú rovnaké ako finančné prostriedky, ktoré región poskytol prevádzkovateľom letísk.

(193) Po prvé, spoločnosť easyJet tvrdí, že odkaz na regionálny zákon v zmluve medzi spoločnosťou SOGAER a spoločnosťou easyJet sám osebe nepreukazuje priame prepojenie medzi sardínskymi regionálnymi fondmi a spoločnosťou easyJet. Okrem toho to, že tento odkaz nebol zahrnutý do zmluvy medzi spoločnosťou GEASAR a spoločnosťou easyJet ďalej dokazuje, že zákon č. 10/2010 uvedený v druhej zmluve nezohrával podstatnú úlohu vo vzťahu medzi prevádzkovateľmi letísk a spoločnosťou easyJet.

(194) Podľa spoločnosti easyJet by Komisia mala vykonať osobitné posúdenie týkajúce sa zmlúv spoločnosti easyJet, aby overila, či finančné prostriedky, ktoré spoločnosť easyJet dostala od prevádzkovateľov letísk, skutočne pochádzajú od regiónu, pred tým, ako vyvodí záver, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

Narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu

(195) Spoločnosť easyJet uvádza, že prijatá kompenzácia nie je dostatočne vysoká na to, aby nepriaznivo ovplyvnila hospodársku súťaž. Môžu za to najmä dva faktory: relatívne nízka suma kompenzácie a absencia leteckých dopravcov na rovnakých tratiach, aké sú uvedené v zmluvách.

(196) Spoločnosť easyJet je jediný letecký dopravca, ktorý prevádzkuje všetky trate uvedené v zmluve so spoločnosťou SOGAER a takmer všetky trate uvedené v zmluve so spoločnosťou GEASAR. Prevádzkovatelia letísk pozvali ďalších leteckých dopravcov, aby prevádzkovali rovnaké trate, prostredníctvom zverejnenia výzvy na svojich webových sídlach adresovanej leteckým dopravcom na predloženie podnikateľských plánov na prevádzkovanie tratí z letísk Cagliari a Olbie a na tieto letiská, ale túto príležitosti využila len spoločnosť easyJet.

(197) Keďže spoločnosť easyJet je jediným leteckým dopravcom, ktorý prevádzkuje príslušné trate, údajná pomoc nemôže poškodiť žiadneho konkurenta. Podľa spoločnosti easyJet teda nedošlo k narušeniu hospodárskej súťaže.

Neexistencia hospodárskej výhody

(198) Spoločnosť easyJet uvádza, že opatrenie nepredstavuje žiadnu hospodársku výhodu v jej prospech a svoju argumentáciu zakladá na zásade súkromného investora v trhovom hospodárstve.

(199) Spoločnosť easyJet uvádza, že spoločnosti SOGAER a GEASAR boli schopné posúdiť pozitívnu hospodársku návratnosť zmlúv na základe analýzy ex ante. Hospodárska návratnosť je založená na dvoch faktoroch: i) spoločnosť easyJet sa zaviazala vykonávať marketingové činnosti, prevádzkovať letecké spojenia medzi dvoma bodmi a dosiahnuť ciele v oblasti počtu cestujúcich stanovené v zmluvách; ii) spoločnosť easyJet poskytla prevádzkovateľovi letiska podnikateľské plány, ktoré sa vzťahujú na obdobie zmlúv, ako aj mediálne plány s cieľom umožniť prevádzkovateľom letiska overiť ziskovosť a iii) prevádzkovateľ letiska potvrdil návratnosť investície do marketingových činností.

(200) Pokiaľ ide o prvý bod, spoločnosť easyJet objasňuje, že v oboch zmluvách s letiskami Cagliari a Olbia sa zaviazala zabezpečovať minimálny plán letov a frekvencií na príslušných tratiach.

(201) Pokiaľ ide o druhý bod, v podnikateľskom pláne, ktorý spoločnosť easyJet predložila, sa podrobne opisuje ponuka spoločnosti easyJet, aby mohli prevádzkovatelia letísk vyhodnotiť ziskovosť investícií. Spoločnosť easyJet vysvetľuje, že na základe informácií dostupných v tom čase, obaja prevádzkovatelia letísk dospeli k záveru, že investície majú pre letiská významnú hospodársku návratnosť.

(202) Spoločnosť SOGAER sa rozhodla spolupracovať so spoločnosťou easyJet na základe výsledku štúdie hospodárskeho vplyvu, certifikovanej externým poradcom, v ktorej sa overila návratnosť investície a dospelo sa k záveru, že investícia bude mať veľmi pravdepodobne významnú hospodársku návratnosť a prispeje k rozvoju letiska. Spoločnosť GEASAR v zmluve uviedla, že preskúmala podnikateľský plán spoločnosti easyJet, vyhodnotila predpoklady a očakávané výsledky a vypracovala vlastný podnikateľský plán, v ktorom potvrdila hospodársky záujem o prevádzkovanie činností v spolupráci so spoločnosťou easyJet.

(203) Zmluvy so spoločnosťami SOGAER a GEASAR výrazne zvýšili počet cestujúcich na letiskách Cagliari a Olbia a zabezpečili tak stabilné a rastúce príjmy z leteckých a neleteckých činností.

(204) Spoločnosť easyJet je presvedčená, že zmluvy so spoločnosťami SOGAER a GEASAR sú založené na čisto komerčných podmienkach. Toto opatrenie preto nemožno považovať za štátnu pomoc, keďže spoločnosti SOGAER a GEASAR konali ako súkromní investori usilujúci sa o hospodársky prínos.

5.2.1.3. Súlad s kritériom Altmark a/alebo článkom 106 ods. 2 zmluvy

(205) Spoločnosť easyJet tvrdí, že kompenzácia poskytnutá spoločnosti easyJet nepredstavuje neoprávnenú štátnu pomoc, pretože spĺňa všetky štyri kritériá, ktoré Súdny dvor Európskej únie stanovil v rozsudku vo veci Altmark (89) na účely určenia, či kompenzácia za verejné služby predstavuje štátnu pomoc.

(206) Toto opatrenie predstavuje kompenzáciu za záväzok prevádzkovať špecificky určené strategické medzinárodné letecké trate na letiská Cagliari a Olbie a z nich a zabezpečovať príslušné marketingové a reklamné služby, a to najmä počas nerentabilného obdobia mimo hlavnej sezóny. Navyše jej financovanie v rámci schémy sa obmedzuje na (čiastočnú) kompenzáciu nákladov, ktoré spoločnosti easyJet naozaj vznikli pri plnení jej záväzku týkajúceho sa služby vo verejnom záujme, a časom umožní spoločnosti easyJet dosiahnuť primeraný zisk.

(207) Spoločnosť easyJet je presvedčená, že prvá podmienka Altmark (poverenie riadne vymedzeným záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme) je splnená, pretože štát poveril spoločnosť easyJet úlohou prevádzkovať strategické medzinárodné trate a táto úloha služby vo verejnom záujme bola presne vymedzená. Spoločnosť easyJet uzavrela záväzné zmluvy so spoločnosťami SOGAER a GEASAR na základe zákona Sardínie č. 10/2010 a následných vykonávacích aktov. Týmito zmluvami sa ukladajú spoločnosti easyJet osobitné povinnosti s cieľom zabezpečiť, že zásada územnej kontinuity je splnená a že aj počas obdobia mimo hlavnej sezóny je k dispozícii dostatočný počet letov na prepravu cestujúcich na Sardíniu a zo Sardínie. Kompenzácia, ktorá je predmetom vyšetrovania, sa týka služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorých poskytovaním región poveril spoločnosť easyJet prostredníctvom spoločností SOGAER a GEASAR.

(208) Pokiaľ ide o analýzu druhej podmienky (parametre pre výpočet kompenzácie sú stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom), spoločnosť easyJet tvrdí, že v zmluvách, ktorými bola spoločnosť easyJet poverená úlohou poskytovať služby leteckej dopravy na strategických tratiach, sa vopred dostatočne stanovuje kompenzácia za splnenie tejto úlohy, pretože sa v nich uvádza pevná suma za rok týkajúca sa prevádzky daných tratí počas celého roka.

(209) Pokiaľ ide o tretiu podmienku (prijatá kompenzácia nepresahuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie nákladov a dosiahnutie primeraného zisku), spoločnosť easyJet tvrdí, že poskytovanie služieb leteckej dopravy uvedených v zmluvách so spoločnosťami SOGAER a GEASAR znamená pre spoločnosť easyJet značné fixné a prevádzkové náklady. […] spoločnosť easyJet potvrdzuje, že bez pomoci od letísk by mimo hlavnej sezóny nikdy neprevádzkovala žiadne trate z letísk na Sardínii.

(210) Spoločnosť easyJet uvádza, že aj štvrtá podmienka Altmark je splnená (prijatá kompenzácia nepresahuje náklady dobre riadeného podniku, ktorý je primerane vybavený prostriedkami na poskytovanie služby vo verejnom záujme). Spoločnosť easyJet tvrdí, že ju možno považovať za typický dobre riadený podnik, primerane vybavený prostriedkami na poskytovanie služby vo verejnom záujme.