PRÍLOHA

Postup zriadenia Spoločnej kybernetickej jednotky

V tejto prílohe sú podrobne opísané hlavné a podporné činnosti potrebné na zriadenie a sprevádzkovanie spoločnej kybernetickej jednotky.

1. Krok 1 – Posúdenie organizačných aspektov spoločnej kybernetickej jednotky a identifikácia operatívnych spôsobilostí dostupných v EÚ

HLAVNÉ ČINNOSTI

Operatívni členovia spoločnej kybernetickej jednotky, združení v pracovnej skupine zriadenej Komisiou a podporovanej agentúrou ENISA, by mali zhromažďovať informácie o existujúcich operatívnych spôsobilostiach vrátane zoznamu dostupných uznávaných expertov a ich príslušných odborných znalostí, dostupných nástrojov na riešenie incidentov, funkcií a aktív, dostupných portfólií odbornej prípravy a cvičení, ako aj existujúcich informácií a výsledkov analýzy spravodajských informácií. Na základe týchto informácií by operatívni členovia mali vypracovať zoznam operatívnych spôsobilostí dostupných v EÚ, ktoré bude možné použiť v prípade kybernetických incidentov alebo kríz, najmä zapojením tímov rýchlej reakcie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Pracovná skupina by mala začať s posudzovaním organizačných aspektov spoločnej kybernetickej jednotky, ako aj úloh a zodpovedností operatívnych členov v rámci tejto platformy.

S cieľom získať prehľad spôsobilostí a dohodnúť sa na postupoch by sa hlavné a pokiaľ možno aj podporné činnosti v rámci prvého kroku mali dokončiť do 31. decembra 2021 [6 mesiacov po prijatí].

2. Krok 2 – Príprava plánov reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy a vykonávanie činností v rámci spoločnej pripravenosti

HLAVNÉ ČINNOSTI

Operatívni členovia pracovnej skupiny by po konzultácii s podpornými členmi mali vypracovať plán reakcie EÚ na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy, ktorý by vychádzal z národných plánov reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy. Tento plán by mal obsahovať ciele pripravenosti EÚ, identifikované postupy a kanály na zabezpečenú výmenu informácií vrátane spôsobov zaobchádzania s informáciami, ako aj kritériá na aktiváciu mechanizmu vzájomnej pomoci na základe dohodnutej taxonómie klasifikácie incidentov a zoznamu spôsobilostí dostupných v EÚ.

Pred ukončením kroku dva by sa pracovná skupina mala dohodnúť na záveroch posúdenia organizačných aspektov spoločnej kybernetickej jednotky, ako aj na úlohách a zodpovednostiach operatívnych členov v rámci tejto platformy. Pracovná skupina by výsledky posúdenia mala predložiť Komisii a vysokému predstaviteľovi. Komisia a vysoký predstaviteľ by toto posúdenie mali oznámiť Rade. Komisia a vysoký predstaviteľ by mali v rozsahu svojich právomocí spolupracovať na príprave spoločnej správy z tohto posúdenia a vyzvať Radu, aby správu schválila vo svojich záveroch.

PODPORNÉ ČINNOSTI

Plán reakcie EÚ na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy by mal vychádzať z hlavných prvkov národných plánov reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy. V súlade s návrhom Komisie na prijatie smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (1), by členské štáty mali prijať národné plány reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy. V národných plánoch, ktoré sa môžu stať predmetom partnerského preskúmania, by sa mali vymedziť ciele a spôsoby riadenia rozsiahlych kybernetickobezpečnostných incidentov a kríz. Národné plány by mali obsahovať najmä tieto prvky:

a) ciele vnútroštátnych opatrení a činností v oblasti pripravenosti;

b) úlohy a povinnosti príslušných orgánov na vnútroštátnej úrovni;

c) vnútroštátne postupy krízového riadenia a kanály na výmenu informácií;

d) identifikácia opatrení v oblasti pripravenosti vrátane cvičení a odbornej prípravy;

e) identifikácia príslušných verejných a súkromných zainteresovaných strán a potrebnej infraštruktúry;

f) vnútroštátne postupy a dohody medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a subjektmi vrátane tých, ktoré zodpovedajú za všetky kybernetické komunity, v snahe zabezpečiť efektívne zapojenie členských štátov do koordinovaného riadenia rozsiahlych kybernetickobezpečnostných incidentov a kríz na úrovni EÚ a jeho podpory.

Na základe informácií poskytnutých členskými štátmi a inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ by mali operatívni členovia spoločnej kybernetickej jednotky vykonávať tieto podporné činnosti:

a) vypracovať prvú integrovanú situačnú správu EÚ vychádzajúcu z národných plánov reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy;

b) vytvoriť komunikačné kapacity a nástroje na zabezpečenú výmenu informácií;

c) uľahčiť prijímanie protokolov pre vzájomnú pomoc medzi členmi;

d) organizovať cvičenia a odbornú prípravu medzi komunitami pre expertov zaradených do zoznamu operatívnych spôsobilostí dostupných v EÚ;

e) vypracovať viacročný plán koordinácie cvičení.

V prípade potreby by mali operatívni členovia konzultovať s podpornými členmi. Agentúra ENISA by s podporou Komisie, Europolu a tímu CERT-EU mala umožniť výmenu informácií vytvorením komunikačných kapacít a nástrojov na zabezpečenú výmenu informácií.

S cieľom zabezpečiť vypracovanie potrebných plánov a začať s vykonávaním spoločných činností by sa hlavné a pokiaľ možno aj podporné činnosti v rámci druhého kroku mali dokončiť do 30. júna 2022 [6 mesiacov po ukončení kroku 1].

3. Krok 3 – Sprevádzkovanie spoločnej kybernetickej jednotky

HLAVNÉ ČINNOSTI

Po tom, ako Rada v druhom kroku schváli závery Komisie k predmetnej správe, by operatívni členovia mali začať s koordináciou nasadzovania tímov rýchlej reakcie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci spoločnej kybernetickej jednotky a zriadiť fyzickú platformu, ktorá by týmto tímom umožňovala výkon ich technických a operatívnych činností. Po skončení príprav v rámci druhého kroku by členovia mali dokončiť plán reakcie EÚ na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy. Operatívni členovia by mali zabezpečiť, aby experti a spôsobilosti zahrnuté do zoznamu operatívnych spôsobilostí dostupných v EÚ boli k dispozícii a pripravení podporiť činnosť tímov rýchlej reakcie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Na účely vykonávania plánu reakcie EÚ na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy by členovia mali stanoviť ročný pracovný program.

PODPORNÉ ČINNOSTI

Spoločnú kybernetickú jednotku môže využívať komunita kybernetickej diplomacie na zosúladenie komunikácie s verejnosťou. Cez platformu budú môcť členovia prispievať k pripisovaniu politickej zodpovednosti a zodpovednosti v zmysle trestného zákona, ktorým sa riadia policajné a justičné orgány. Okrem toho môže platforma pomôcť aj pri nápravných opatreniach a umožniť štruktúrované synergie s monitorovacími a detekčnými spôsobilosťami na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni.

V záujme sprevádzkovania spoločnej kybernetickej jednotky by sa hlavné a pokiaľ možno aj podporné činnosti v rámci tretieho kroku mali dokončiť do 31. decembra 2022 [6 mesiacov po ukončení kroku 2].

4. Krok 4 – Rozšírenie spolupráce v rámci spoločnej kybernetickej jednotky o súkromné subjekty a podávanie správ o dosiahnutom pokroku

HLAVNÉ ČINNOSTI

Členovia spoločnej kybernetickej jednotky by mali vypracovať správu o pokroku dosiahnutom pri realizácii štyroch krokov stanovených v odporúčaní, v ktorej opíšu s ňou spojené výsledky a výzvy. Správa by mala obsahovať štatistické informácie o činnostiach operačnej spolupráce vykonaných v uvedených štyroch krokoch. Mala by byť predložená Komisii a vysokému predstaviteľovi.

PODPORNÉ ČINNOSTI

V záujme rozširovania spôsobilostí a informácií dostupných tímom rýchlej reakcie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti by členovia mali zabezpečiť, aby spoločná kybernetická jednotka pomáhala pri uzatváraní dohôd o výmene informácií a operačnej spolupráci medzi členmi a subjektmi súkromného sektora, ktoré okrem iného poskytujú spravodajské informácie o hrozbách a služby reakcie na incidenty. Okrem iných činností by mali zaručovať aj to, aby spoločná kybernetická jednotka podporovala činnosti v rámci pravidelných dialógov a výmen informácií o hrozbách a zraniteľných miestach s používateľmi kybernetickobezpečnostných riešení, najmä tými, ktorí spadajú do rozsahu pôsobnosti smernice NIS, alebo sú združení v strediskách pre výmenu a analýzu informácií na úrovni EÚ (ISAC).

Členské štáty by mali podporovať subjekty pôsobiace na ich území a zvlášť tie, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti smernice NIS, tak, aby sa mohli aktívne zapájať do verejno-súkromných dialógov s ISAC na úrovni EÚ.

V snahe zaručiť riadne zapojenie súkromného sektora by sa hlavné a pokiaľ možno aj podporné činnosti v rámci štvrtého kroku mali dokončiť do 30. júna 2023 [6 mesiacov po ukončení kroku 3].

AKO RÝCHLO ZMOBILIZOVAŤ OPERATÍVNE SPÔSOBILOSTI V EÚ KTO SPÔSOBILOSTI POSKYTUJE: operatívni členovia KTO SPÔSOBILOSTI RIADI: členovia spoločnej kybernetickej jednotky v súlade s dohodnutými úlohami a zodpovednosťami Krok Cieľ Úloha Hlavná činnosť Podporná činnosť Krok 1 – Vymedzenie do 31. decembra 2021 [6 mesiacov po prijatí] PRIPRAVENOSŤ Identifikovať spôsobilosti Operatívni členovia vypracujú zoznam operatívnych spôsobilostí dostupných v EÚ. Krok 2 – Príprava do 30. júna 2022 [6 mesiacov do konca kroku 1] PRIPRAVENOSŤ Určiť príslušné postupy a opatrenia na aktiváciu spôsobilostí v prípade potreby Operatívni členovia pripravia na úrovni EÚ plán reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy (rámec reakcie EÚ na kybernetickobezpečnostné krízy v rámci tejto koncepcie) na základe prijatých národných plánov. Operatívni členovia vypracujú integrované situačné správy EÚ na základe technickej situačnej správy o kybernetickej bezpečnosti v EÚ. PRIPRAVENOSŤ Výkon spôsobilostí Členovia zorganizujú spoločné cvičenie a odbornú prípravu (medzi komunitami). Členovia vypracujú viacročný plán koordinácie cvičení. SITUAČNÁ INFORMOVANOSŤ Zriadiť nástroje na výmenu informácií a žiadostí o podporu Členovia zaistia bezpečnú a rýchlu výmenu informácií. FUNKČNÁ SPOLOČNÁ KYBERNETICKÁ JEDNOTKA Výsledok prípravných prác zrealizovaných členmi v rámci pracovnej skupiny, ktorú zriadi Komisia Krok 3 – Nasadenie do 31. decembra 2022 [6 mesiacov po dokončení kroku 2] PRIPRAVENOSŤ Prijať príslušné postupy, opatrenia a memorandá o porozumení na aktiváciu spôsobilostí v prípade potreby Operatívni členovia dokončia plán reakcie na kybernetickobezpečnostné incidenty a krízy na úrovni EÚ a definujú jeho vykonávanie formou ročných pracovných programov. Členovia podporia budovanie vnútroštátnych a cezhraničných spôsobilostí na monitorovanie a odhaľovanie vrátane centier bezpečnostných operácií. KOORDINOVANÁ REAKCIA Nasadenie spôsobilostí v prípade potreby Operatívni členovia koordinujú činnosť operačných tímov rýchlej reakcie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti cez virtuálnu a fyzickú platformu spoločnej kybernetickej jednotky v Bruseli. Členovia koordinujú komunikáciu s verejnosťou a prispievajú k pripisovaniu politickej zodpovednosti a zodpovednosti v zmysle trestného zákona. Krok 4 – Rozšírenie a podávanie správ do 30. júna 2023 [6 mesiacov po dokončení kroku 3] SITUAČNÁ INFORMOVANOSŤ Zabezpečiť možnosti rozširovania kapacít zapojením súkromného sektora s cieľom reagovať na vznikajúce potreby Členovia predložia správu o dosiahnutom pokroku, v ktorej opíšu výsledky a výzvy s využitím štatistických informácií. Členovia uzatvoria s poskytovateľmi kybernetickej bezpečnosti dohody o výmene informácií, ako aj dohody o operačnej spolupráci. KOORDINOVANÁ REAKCIA Členovia uzatvoria dohody o výmene informácií s používateľmi kybernetickej bezpečnosti, zvlášť so subjektmi, na ktoré sa vzťahuje smernica NIS a sú združené v strediskách EU-ISAC

(1) COM(2020) 823 final 2020/0359 (COD), Brusel, 16. 12. 2020.