SK Úradný vestník Európskej únie L 52/41

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 153/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 25 ods. 8, článok 26 ods. 9, článok 29 ods. 4, článok 34 ods. 3, článok 41 ods. 5, článok 42 ods. 5, článok 44 ods. 2, článok 45 ods. 5, článok 46 ods. 3, článok 47 ods. 8 a článok 49 ods. 4,

keďže:

(1) Ustanovenia v tomto nariadení navzájom úzko súvisia, pretože sa týkajú organizačných požiadaviek vrátane uchovávania záznamov a zabezpečenia kontinuity podnikateľskej činnosti a požiadaviek na obozretné podnikanie, a to aj v súvislosti s maržami, fondom pre prípad zlyhania, kontrolami rizika likvidity, postupnosťou pri zlyhaní, kolaterálom, investičnou politikou, skúmaním modelov, stresovým testovaním a spätným testovaním. Na účel zabezpečenia súdržnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom umožniť komplexný prehľad a kompaktný prístup k nim osobami, ktoré podliehajú uvedeným povinnostiam, je vhodné začleniť všetky regulačné technické normy vyžadované v hlave III a hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia.

(2) Vzhľadom na globálnu povahu finančných trhov by sa v tomto nariadení mali zohľadniť zásady pre infraštruktúry finančného trhu vydané Výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere („zásady CPSS – IOSCO“), ktoré slúžia ako globálny referenčný podklad pre regulačné požiadavky na centrálne protistrany.

(3) Na zabezpečenie toho, aby boli centrálne protistrany bezpečné a zodpovedné za všetkých trhových podmienok, je dôležité, aby prijali postupy na obozretné riadenie rizík, ktoré sa riadne vzťahujú na všetky riziká, voči ktorým centrálne protistrany sú alebo by mohli byť vystavené. V tomto smere by normy riadenia rizík, ktoré skutočne uplatnia centrálne protistrany, mali byť prísnejšie ako normy stanovené v tomto nariadení, ak sa to na účely riadenia rizík považuje za primerané.

(4) S cieľom jasne identifikovať určitý počet koncepcií vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj s cieľom spresniť technické podmienky nevyhnutné na vypracovanie tejto technickej normy je potrebné vymedziť určitý počet podmienok.

(5) Je dôležité zaistiť, aby uznané centrálne protistrany tretích krajín nenarúšali riadne fungovanie trhov Únie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné zaistiť, aby uznané centrálne protistrany nemali možnosť znižovať svoje požiadavky na riadenie rizík pod úroveň štandardov Únie, čo by zároveň mohlo viesť k regulačnej arbitráži. Informácie o uznaní centrálnej protistrany tretej krajiny, ktoré sa majú poskytnúť ESMA, by mali ESMA umožniť, aby posúdil, či daná centrálna protistrana v celom rozsahu spĺňa prudenciálne požiadavky platné v danej tretej krajine. Okrem toho by sa určením rovnocennosti Komisiou malo zabezpečiť, aby zákony a predpisy tretej krajiny boli rovnocenné s každým ustanovením podľa hlavy IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia.

(6) Na zabezpečenie primeranej úrovne ochrany investorov môže Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri uznávaní centrálnych protistrán tretej krajiny okrem prísne nevyhnutných informácií vyžadovať doplňujúce informácie na posúdenie toho, či sú splnené podmienky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

(7) Príslušný orgán tretej krajiny je povinný priebežne posudzovať, či centrálna protistrana tretej krajiny plne dodržiava prudenciálne požiadavky tejto tretej krajiny. Cieľom informácií, ktoré má orgánu ESMA poskytnúť žiadajúca centrálna protistrana tretej krajiny, by nemalo byť zopakovanie posúdenia príslušného orgánu tretej krajiny, ale zabezpečenie toho, aby centrálna protistrana podliehala účinnému dohľadu a presadzovaniu v tejto tretej krajine, čím sa zaručí vysoká miera ochrany investorov.

(8) S cieľom umožniť ESMA vykonanie úplného posúdenia by informácie poskytnuté žiadajúcou centrálnou protistranou tretej krajiny mali byť doplnené o informácie, ktoré sú potrebné na posúdenie účinnosti priebežného dohľadu, právomocí presadzovania a krokov prijímaných príslušným orgánom danej tretej krajiny. Tieto informácie by sa mali poskytovať na základe dohody o spolupráci uzavretej v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Touto dohodou o spolupráci by sa malo zaistiť, aby bol ESMA včas informovaný o akomkoľvek konaní v oblasti dohľadu alebo presadzovania voči centrálnej protistrane žiadajúcej o uznanie a o akejkoľvek zmene podmienok, za akých bolo príslušnej centrálnej protistrane udelené povolenie, a o akejkoľvek relevantnej aktualizácii informácií, ktoré pôvodne poskytla centrálna protistrana v rámci postupu uznávania.

(9) Je potrebné ďalej spresniť požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa týkajú línií ohlasovania interných rizík s cieľom uplatniť rámec riadenia rizík, ktorý zahŕňa štruktúru, práva a povinnosti interného procesu riadenia rizík. V systéme riadenia by sa mali zohľadniť odlišné režimy práva obchodných spoločností v Únii, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany budú pôsobiť na základe riadneho právneho rámca.

(10) V záujme zabezpečenia toho, aby centrálna protistrana vykonávala primerané postupy na dodržiavanie súladu s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (ES) č. 1249/2012 (3) by sa mala spresniť úloha a zodpovednosť funkcie dodržiavania súladu centrálnej protistrany.

(11) Je potrebné zreteľne vymedziť zodpovednosť rady a vrcholového manažmentu, ako aj spresniť minimálne požiadavky na fungovanie rady, aby sa zabezpečilo, že organizačná štruktúra centrálnej protistrany jej umožní vykonávať jej služby a činnosti kontinuálne a riadne. Zároveň je nevyhnutné zriadiť jasné a priame hierarchické línie, aby sa zaistila zodpovednosť.

(12) S cieľom zabezpečiť spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany je dôležité, aby jej politika odmeňovania odrádzala od nadmerného riskovania. V záujme toho, aby politika odmeňovania prinášala zamýšľané účinky, rada by ju mala primerane monitorovať a skúmať a mala by zriadiť osobitný výbor na riadne dohliadanie nad dodržiavaním politiky odmeňovania.

(13) S cieľom zaistiť, aby centrálne protistrany fungovali s nevyhnutnou úrovňou ľudských zdrojov, aby plnili všetky svoje povinnosti, aby boli zodpovedné za vykonávanie svojich činností a aby príslušné orgány disponovali relevantnými kontaktnými miestami v rámci centrálnych protistrán, nad ktorými vykonávajú dohľad, centrálne protistrany by mali mať aspoň hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie.

(14) Centrálne protistrany by mali primerane posudzovať a monitorovať rozsah, v ktorom u členov rady, ktorí sú členmi rád iných subjektov, dochádza ku konfliktu záujmov, bez ohľadu na to, či sú v rámci skupiny centrálnej protistrany, alebo mimo nej. Členom rady by sa nemalo brániť v členstve v iných radách, pokiaľ z tohto dôvodu nedochádza ku konfliktom záujmov.

(15) V záujme účinnej funkcie auditu by centrálna protistrana mala vymedziť zodpovednosti a hierarchické línie svojich interných audítorov, aby sa zabezpečilo, že problematické otázky sa rade centrálnej protistrany a príslušným orgánom predložia včas. Pri zavádzaní a udržiavaní funkcie interného auditu by sa malo zreteľne vymedziť jeho poslanie, nezávislosť a objektívnosť, rozsah pôsobnosti a zodpovednosť, právomoci, zodpovednosť a normy fungovania.

(16) Na účinné vykonávanie úloh by sa dotknutému príslušnému orgánu mal poskytnúť prístup ku všetkým potrebným informáciám, aby mohol určiť, či centrálna protistrana dodržiava podmienky týkajúce sa udelenia povolenia. Tieto informácie by centrálna protistrana mala sprístupniť bez zbytočného odkladu.

(17) Záznamy uchovávané centrálnymi protistranami by mali uľahčovať dôkladné chápanie kreditnej expozície centrálnych protistrán voči zúčtovacím členom a umožniť monitorovanie implicitného systémového rizika. Mali by takisto umožniť príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) aktívne rekonštruovať postup zúčtovania s cieľom posúdiť dodržiavanie regulačných požiadaviek vrátane požiadaviek na ohlasovanie. Po zaznamenaní sú údaje užitočné aj pre centrálne protistrany pri plnení regulačných požiadaviek a povinností voči zúčtovacím členom a v sporoch.

(18) Údaje oznamované centrálnymi protistranami do archívu obchodných údajov by sa mali zaznamenávať tak, aby umožňovali príslušným orgánom overovať, či centrálne protistrany spĺňajú ohlasovaciu povinnosť stanovenú v nariadení (EÚ) č. 648/2012, a aby mali jednoduchý prístup k informáciám v prípade, že ich nemožno nájsť v archíve obchodných údajov.

(19) Požiadavky na uchovávanie záznamov v súvislosti s obchodmi by mali využívať rovnaké koncepcie, ktoré sa používajú pri povinnosti ohlasovania stanovenej v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa zabezpečilo náležité oznamovanie centrálnymi protistranami.

(20) Na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti v čase výpadku by sa sekundárne miesto spracovania centrálnej protistrany malo nachádzať v dostatočnej vzdialenosti a na dostatočne geograficky odlišnom mieste od primárneho miesta, aby nepodliehalo rovnakej katastrofe, ktorá môže spôsobiť nedostupnosť primárneho miesta. Mali by sa vytvoriť scenáre na analyzovanie vplyvu krízových udalostí na kritické služby vrátane scenárov, v ktorých sa predvída nedostupnosť systémov spôsobená prírodnou katastrofou. Uvedené analýzy by sa mali pravidelne preskúmavať.

(21) Centrálne protistrany sú systémovo relevantnými infraštruktúrami finančných trhov a mali by obnoviť kritické funkcie do dvoch hodín, pričom záložné systémy by v ideálnom prípade mali začať spracúvanie ihneď po incidente. Centrálne protistrany by takisto mali s vysokou mierou pravdepodobnosti zaistiť, že sa nestratia žiadne údaje.

(22) Je dôležité, aby zlyhanie zúčtovacieho člena nespôsobilo významné straty ostatným účastníkom trhu. Centrálne protistrany sú preto povinné kryť pomocou marží zložených neplniacou stranou aspoň príslušný podiel možnej straty, ktorý by počas procesu uzatvárania pozície mohol vzniknúť centrálnej protistrane. V pravidlách by sa mala stanovovať minimálna percentuálna hodnota, ktorú by marže mali kryť pre rôzne triedy finančných nástrojov. Centrálne protistrany by ďalej mali dodržiavať zásady primeraného prispôsobovania úrovní svojich marží charakteristikám každého finančného nástroja alebo portfólia, ktoré zúčtovávajú.

(23) Centrálne protistrany by nemali znižovať svoje marže na úroveň, ktorá ohrozuje ich bezpečnosť v dôsledku existencie vysoko konkurenčného prostredia. Z toho dôvodu by sa výpočty marží mali riadiť osobitnými požiadavkami v ich základných zložkách. V tomto zmysle by sa v maržiach mala zohľadniť celá škála trhových podmienok vrátane období stresu.

(24) Mali by sa vytvoriť pravidlá na spresnenie primeranej percentuálnej hodnoty a časových horizontov obdobia likvidácie a výpočtu historickej volatility. S cieľom zabezpečiť, aby centrálne protistrany náležite riadili riziko, ktorému čelia, je však vhodné nespresniť prístup, ktorý by mala centrálna protistrana používať na výpočet požiadaviek na marže z týchto parametrov. Z tých istých dôvodov by sa centrálnym protistranám nemalo brániť v tom, aby sa spoliehali na rôzne spoľahlivé metodické prístupy k vývoju stanovovania marží pre portfólio, malo by sa im umožniť spoliehať sa na metódy založené na koreláciách medzi cenovým rizikom finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, ako aj na akékoľvek vhodné metódy založené na rovnocenných štatistických parametroch závislosti.

(25) Na účel stanovenia časového obdobia, počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozície neplniacej strany, by centrálna protistrana mala zohľadniť príslušné charakteristiky zúčtovávaných finančných nástrojov alebo portfólia, ako napríklad ich úroveň likvidity a veľkosť pozície alebo jej koncentráciu. Centrálne protistrany by mali obozretne vyhodnocovať čas potrebný na úplné uzavretie pozície neplniacej strany od posledného výberu marží, veľkosť pozície a jej koncentráciu.

(26) V snahe zabrániť spôsobeniu alebo zvýšeniu finančnej nestability by centrálne protistrany mali v maximálnom možnom rozsahu prijať maržové metodiky zamerané do budúcnosti, ktorými sa obmedzuje pravdepodobnosť procyklických zmien v maržových požiadavkách bez ohrozenia odolnosti centrálnej protistrany.

(27) Vyšší interval spoľahlivosti je pre mimoburzové deriváty zvyčajne odôvodnený, pretože tieto produkty môžu trpieť menej spoľahlivým oceňovaním a krátkymi obdobiami historických údajov, na ktorých sa môžu zakladať odhady expozície. Centrálne protistrany môžu zúčtovávať mimoburzové deriváty, ktoré nie sú dotknuté týmito javmi a majú rovnaké rizikové charakteristiky ako kótované deriváty, a mali by byť schopné zúčtovávať tieto produkty konzistentne bez ohľadu na metódu vykonania.

(28) Vhodné vymedzenie extrémnych, ale realistických trhových podmienok je základnou zložkou riadenia rizík centrálnej protistrany. Na účely udržiavania aktuálnosti rámca riadenia rizík centrálnej protistrany by sa extrémne, ale realistické trhové podmienky nemali považovať za statický pojem, ale za podmienky, ktoré sa časom vyvíjajú a v rámci trhov odlišujú. Jeden trhový scenár môže byť extrémny, ale realistický pre jednu centrálnu protistranu, ale nemusí mať veľký význam pre inú. Centrálna protistrana by mala vytvoriť spoľahlivý rámec vnútornej politiky na identifikovanie trhov, ktorým je vystavená, a použiť spoločný minimálny súbor noriem na vymedzenie extrémnych, ale realistických podmienok na každom identifikovanom trhu. Takisto by mala objektívne zvážiť možnosť simultánnych tlakov na niekoľkých trhoch.

(29) Na zabezpečenie toho, že bude zavedený vhodný a spoľahlivý systém riadenia, by rámec využívaný centrálnou protistranou na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok mal byť prerokovaný výborom pre riziká a schválený radou. Mal by sa preskúmavať aspoň raz ročne a výsledky by mali byť prerokované výborom pre riziká a potom oznámené rade. Preskúmaním by sa malo zabezpečiť, aby sa zmeny v rozsahu a koncentrácii expozícií centrálnej protistrany, ako aj vývoj na trhoch, na ktorých pôsobí, premietli do vymedzenia extrémnych, ale realistických trhových podmienok. Toto preskúmanie by však nemalo nahrádzať priebežné posudzovanie primeranosti fondu pre prípad zlyhania v súvislosti s vyvíjajúcimi sa trhovými podmienkami centrálnou stranou.

(30) Na účel zabezpečenia efektívneho riadenia ich rizika likvidity by centrálne protistrany mali byť povinné vytvoriť rámec riadenia rizika likvidity. Uvedený rámec by mal závisieť od povahy svojich povinností a týkať sa nástrojov, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii na posudzovanie rizika likvidity, ktorému čelí, určenie tlakov na likviditu, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú, a zabezpečenie primeranosti jej likvidných zdrojov.

(31) V posudzovaní primeranosti svojich likvidných zdrojov by centrálna protistrana mala byť povinná zohľadniť veľkosť a likviditu zdrojov, ktoré má v držbe, ako aj možné riziko koncentrácie týchto aktív. Je dôležité, aby centrálne protistrany boli schopné identifikovať všetky hlavné druhy koncentrácií rizika likvidity vo svojich zdrojoch, aby boli zdroje likvidity centrálnej protistrany v prípade potreby ihneď k dispozícii. Centrálne protistrany by takisto mali zohľadniť ďalšie riziká vyplývajúce z mnohonásobných vzťahov, vzájomných závislostí a koncentrácií.

(32) Keďže likvidita musí byť ihneď k dispozícii na transakcie toho istého dňa alebo dokonca na vnútrodenné transakcie, centrálna protistrana môže využiť peňažné prostriedky v centrálnej banke, emitujúcej centrálnej banke, peňažné prostriedky v komerčných bankách s dobrým úverovým ratingom, viazané úverové linky, viazané repo obchody, vysoko obchodovateľný kolaterál držaný v úschove a investície, ktoré sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky s vopred dohodnutými a vysoko spoľahlivými dohodami o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok. Takéto peňažné prostriedky a kolaterál by sa mali počítať ako súčasť vopred dohodnutých likvidných finančných zdrojov len za určitých podmienok.

(33) V snahe poskytnúť centrálnej protistrane potrebnú motiváciu, aby stanovila požiadavky na obozretné podnikanie a udržiavala túto sumu na primeranej úrovni a zároveň predchádzala regulačnej arbitráži, je dôležité vytvoriť spoločnú metodiku výpočtu a udržiavania špecifickej výšky účelových vlastných zdrojov, ktoré má centrálna protistrana udržiavať na použitie v postupnosti pri zlyhaní. Je nevyhnutné udržiavať uvedené zdroje kryjúce straty zo zlyhania oddelene a s odlišnou funkciou od minimálnych kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany, ktoré kryjú rozličné riziká, ktorým môže byť centrálna protistrana vystavená.

(34) Je dôležité, aby centrálne protistrany uplatňovali konzistentnú metodiku na výpočet vlastných zdrojov, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky medzi centrálnymi protistranami. Ak sa centrálnym protistranám udelí možnosť rozhodovať o uplatňovaní metodiky, ktorá nie je dostatočne zreteľná, môže to viesť k zásadne odlišným výsledkom medzi centrálnymi protistranami, čím sa stimuluje k regulačnej arbitráži. Je preto nevyhnutné, aby metodika v tejto veci centrálnym protistranám neposkytovala možnosť rozhodovania. Na tento účel by bolo vhodné mať jednoduchú percentuálnu hodnotu založenú na jasne identifikovateľnej miere a jasnú metodiku na zabezpečenie toho, že sa v postupnosti pri zlyhaní použije konzistentný výpočet vlastných zdrojov centrálnych protistrán.

(35) Mal by sa stanoviť minimálny súbor kritérií, aby sa zabezpečilo, že prijateľný kolaterál bude vysoko likvidný a bude možné ho rýchlo zameniť za peňažné prostriedky s minimálnym vplyvom na cenu. Uvedené kritériá by sa mali týkať emitenta kolaterálu, rozsahu, v ktorom ho možno likvidovať na trhu a toho, či jeho hodnota koreluje s úverovou bonitou člena poskytujúceho kolaterál, aby sa zaistilo možné riziko nesprávnej voľby. Centrálna protistrana by mala mať možnosť uplatniť ďalšie kritériá, ak sú potrebné na dosiahnutie želanej úrovne odolnosti.

(36) Centrálne protistrany by mali prijímať len vysoko likvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom. Aby sa zaistilo, že kolaterál v držbe centrálnych protistrán zostane nepretržite vysoko likvidný, je nevyhnutné, aby centrálna protistrana vypracovala transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a priebežné monitorovanie likvidity aktív prijatých za kolaterál a aby uplatňovala náležité metodiky oceňovania. Na tieto účely by centrálna protistrana mala implementovať aj obmedzenia koncentrácie zamerané na to, aby bol kolaterál neustále dostatočne diverzifikovaný, aby sa zaistilo, že sa bude dať urýchlene likvidovať bez toho, aby jeho hodnotu významným spôsobom ovplyvnilo trhové riziko. Pri určovaní svojich politík o oprávnenom kolaterále a obmedzeniach koncentrácie by centrálne protistrany mali zohľadniť globálnu dostupnosť takéhoto kolaterálu vzhľadom na potenciálne makroekonomické vplyvy svojich politík.

(37) V snahe zabrániť riziku nesprávnej voľby by sa všeobecne nemalo zúčtovacím členom povoliť, aby ako kolaterál používali vlastné cenné papiere alebo cenné papiere vydané subjektom z ich vlastnej skupiny. Centrálna protistrana by však mala byť schopná umožniť zúčtovacím členom poskytovať kryté dlhopisy, ktoré sú chránené pred platobnou neschopnosťou emitenta. Podkladový kolaterál by však aj tak mal byť primerane oddelený od emitenta a spĺňať minimálne kritériá prijateľnosti kolaterálu. Zúčtovací člen by nemal emitovať finančné nástroje, ktorých prvotným účelom bude, že ich použije iný zúčtovací člen ako kolaterál.

(38) Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by centrálna protistrana mala prijať za kolaterál záruku komerčnej banky až po dôkladnom posúdení emitenta a právneho, zmluvného a prevádzkového rámca záruky. Nezaisteným expozíciám centrálnych protistrán voči komerčným bankám by sa malo predchádzať. Záruky komerčných bánk sa preto môžu prijímať len za prísnych podmienok. Tieto podmienky sú vo všeobecnosti splnené na trhoch charakterizovaných vysokou koncentráciou komerčných bánk ochotných poskytnúť úver nefinančným zúčtovacím členom. Z toho dôvodu by mala byť v týchto prípadoch povolená vyššia medza koncentrácie.

(39) Na účely obmedzenia trhového rizika by centrálna protistrana mala byť povinná oceňovať svoj kolaterál najmenej každý deň. Mala by uplatňovať obozretné zníženia hodnoty (haircuts), v ktorých sa odzrkadľuje možné zníženie hodnoty kolaterálu počas intervalu medzi najnovším precenením a časom, v ktorý možno kolaterál odôvodnene považovať za zlikvidovaný za stresových trhových podmienok. V úrovni kolaterálu by sa mali zohľadňovať aj možné expozície voči riziku nesprávnej voľby.

(40) Vykonávanie znížení hodnoty (haircuts) by malo centrálnej protistrane umožniť, aby predchádzala veľkým a neočakávaným úpravám výšky požadovaného kolaterálu, čím sa v možnom rozsahu zabráni procyklickým vplyvom.

(41) Centrálna protistrana by nemala sústreďovať kolaterál na obmedzený počet emitentov alebo na obmedzený počet aktív, aby sa zabránilo potenciálnym významným nepriaznivým vplyvom na cenu v prípade likvidácie kolaterálu v krátkej časovej lehote. Koncentrované kolaterálové pozície by sa z tohto dôvodu nemali považovať za vysoko likvidné.

(42) Riziko likvidity, kreditné a trhové riziko by sa mali zohľadňovať na úrovni portfólia, ako aj na úrovni jednotlivého finančného nástroja. Koncentrované portfólio môže mať významný nepriaznivý vplyv na likviditu kolaterálu alebo finančných nástrojov, do ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje, pretože nie je pravdepodobné, aby sa zrealizoval predaj veľkých pozícií za stresových trhových podmienok bez zníženia trhovej ceny. Z toho istého dôvodu by sa kolaterál v držbe centrálnej protistrany mal priebežne monitorovať a oceňovať, aby sa zabezpečilo, že zostane likvidný.

(43) Derivátové trhy s energiou vykazujú osobitne silné vzájomné prepojenie so spotovými komoditnými trhmi a na týchto derivátových trhoch je vysoký podiel nefinančných zúčtovacích členov. Na týchto trhoch významný počet účastníkov trhu predstavuje zároveň výrobcov podkladovej komodity. Prístup k dostatočnému kolaterálu na zabezpečenie záruk komerčných bánk v celom rozsahu by si mohol od uvedených nefinančných zúčtovacích členov vyžadovať podstatné zbavenie sa svojich súčasných pozícií alebo by im mohol zabrániť v pokračovaní v zúčtovávaní svojich pozícií ako priameho zúčtovacieho člena centrálnej protistrany. Tento proces by mohol vyvolať narušenia na trhoch s energiou, pokiaľ ide o likviditu a rozmanitosť účastníkov trhu. Jeho uplatňovanie by sa preto malo odložiť podľa dobre etablovaného časového harmonogramu.

(44) S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie rámca stanoveného v nariadení (EÚ) č. 648/2012 by všetky odvetvia mali čeliť podobným požiadavkám v konečnej forme pravidiel, ktoré sa na ne uplatňujú. Energetické spoločnosti v súčasnosti pôsobia v dobre etablovanom rámci, ktorého prispôsobenia novým podmienkam stanoveným s cieľom predchádzať škodlivým vplyvom na reálne hospodárstvo si budú vyžadovať čas. Z toho dôvodu sa považuje za vhodné stanoviť dátum uplatňovania pre tento typ trhov, ktorý umožní primeraný prechod od súčasnej trhovej praxe bez neprimeraného vplyvu na trhovú štruktúru a likviditu.

(45) V investičnej politike centrálnej protistrany by mali mať najvyššiu prioritu zásady zachovania kapitálu a maximalizácie likvidity. Investičnou politikou by sa takisto malo zabezpečiť, aby nevznikali konflikty záujmov s obchodnými záujmami centrálnej protistrany.

(46) V kritériách, ktoré by mali spĺňať finančné nástroje, aby sa považovali za oprávnené investície pre centrálnu protistranu, by sa mala zohľadňovať zásada 16 zásad CPSS – IOSCO s cieľom zabezpečiť medzinárodnú konzistentnosť. Centrálna protistrana by najmä mala byť povinná uplatňovať reštriktívne normy týkajúce sa emitenta finančného nástroja, prevoditeľnosti finančného nástroja a kreditného rizika, rizika trhu, volatility a devízového kurzu finančného nástroja. Centrálna protistrana by mala zabezpečiť, aby neohrozila opatrenia prijaté na obmedzenie rizikovej expozície svojich investícií držbou nadmerných expozícií voči akémukoľvek jednotlivému finančnému nástroju, typu finančného nástroja, jednotlivému emitentovi, typu emitenta alebo jednotlivému depozitárovi.

(47) Používanie derivátov vystavuje centrálnu protistranu ďalším kreditným a trhovým rizikám, a je preto nevyhnutné vymedziť reštriktívny súbor okolností, za ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje do derivátov. Vzhľadom na to, že cieľom centrálnej protistrany by mala byť vyrovnaná pozícia, pokiaľ ide o trhové riziko, jediné riziká, ktoré by pre centrálnu protistranu bolo potrebné zabezpečiť, sú riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý príjme, alebo riziká vyplývajúce zo zlyhania zúčtovacieho člena. Riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý centrálna protistrana prijme, môžu byť dostatočne riadené zníženiami hodnoty (haircuts) a nepovažuje sa za potrebné, aby centrálna protistrana v tomto prípade používala deriváty. Centrálna protistrana by mala používať deriváty len na riadenie rizika likvidity vyplývajúceho z expozícií voči rôznym menám a na účely zabezpečenia portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena a len v prípade, keď sa v postupoch riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania plánuje takéto použitie.

(48) Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by sa im malo umožniť držať peňažné prostriedky v nezaistených vkladoch len v minimálnych podieloch. Pri zabezpečovaní svojich peňažných prostriedkov by centrálne protistrany mali vždy zaistiť, aby boli vždy primerane chránené proti riziku likvidity.

(49) Je potrebné stanoviť prísne požiadavky na stresové testovanie a spätné testovanie, aby sa zaistilo, že modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity správne fungujú so zohľadnením všetkých rizík, voči ktorým je centrálna protistrana vystavená tak, aby mala centrálna protistrana vždy primerané zdroje na krytie uvedených rizík.

(50) Na účel zaistenia konzistentného uplatňovania požiadaviek na centrálne protistrany je potrebné stanoviť podrobné ustanovenia, pokiaľ ide o typy testov, ktoré sa majú vykonať, vrátane stresového aj spätného testovania. V snahe zabezpečiť širokú škálu zabezpečovacích a derivátových zmlúv, ktoré môžu byť zúčtované v budúcnosti, odzrkadliť rozdiely v podnikateľských prístupoch a prístupoch riadenia rizík centrálnej protistrany, umožniť riešenie budúceho vývoja a nových rizík a umožniť dostatočnú flexibilitu je potrebný prístup založený na kritériách.

(51) Pri potvrdzovaní modelov centrálnej protistrany, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity je potrebné používať primeranú nezávislú stranu, aby sa zistili a vykonali akékoľvek potrebné nápravné opatrenia pred zavedením a zabránilo sa akýmkoľvek závažným konfliktom záujmov. Nezávislá strana by mala byť dostatočne oddelená od časti podnikania centrálnej protistrany, ktorá vypracúva, zavádza a bude prevádzkovať model alebo politiky, ktoré sa skúmajú, a nemala by byť v závažnom konflikte záujmov. Tieto podmienky by mohla spĺňať buď interná strana, ktorá má samostatné hierarchické línie, alebo externá strana.

(52) Na krytie rôznych scenárov a cieľov sú určené rôzne aspekty finančných zdrojov centrálnej protistrany, najmä krytie marže, fondy pre prípad zlyhania a ďalšie finančné zdroje. Je preto nevyhnutné stanoviť osobitné požiadavky, ktoré budú odzrkadľovať tieto ciele a zabezpečia konzistentné uplatňovanie centrálnymi protistranami. Pri posudzovaní potrebného krytia by centrálna protistrana nemala vzájomne započítavať žiadne expozície medzi neplniacimi zúčtovacími členmi, aby zabránila znižovaniu možných vplyvov, ktoré by tieto expozície mohli mať.

(53) Rôzne typy finančných nástrojov, ktoré môže centrálna protistrana zúčtovávať, sú vystavené celej škále osobitných rizík. Centrálna protistrana by preto mala byť povinná zvážiť všetky riziká relevantné pre trhy, pre ktoré poskytuje zúčtovacie služby, vo svojich modeloch, ich metodikách a rámci riadenia rizika likvidity, aby sa zabezpečilo, že primerane určí svoju možnú budúcu expozíciu. V snahe správne zohľadniť tieto riziká by požiadavky na stresové testovanie mali zahŕňať riziká špecifické pre nástroje, ktoré sú relevantné pre rôzne typy finančných nástrojov.

(54) V záujme toho, aby centrálna protistrana zabezpečila, že jej model výpočtu počiatočných marží primerane zohľadňuje jej možné expozície, by okrem každodenného spätného testovania svojho krytia marže, ktoré je zamerané na primeranosť marže, ktorá sa požaduje, mala vykonávať aj spätné testovanie kľúčových parametrov a predpokladov modelu. Je to nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby sa v modeloch centrálnych protistrán presne počítala počiatočná marža.

(55) Význam prísnej analýzy citlivosti maržových požiadaviek sa môže zvýšiť, keď sú trhy nelikvidné alebo volatilné, a táto analýza by sa mala používať na určenie vplyvu premenlivých dôležitých parametrov modelov. Analýza citlivosti je účinným nástrojom na zistenie skrytých nedostatkov, ktoré nie je možné odhaliť spätným testovaním.

(56) Nevykonávanie pravidelných stresových a spätných testov môže viesť k tomu, že finančné a likvidné zdroje centrálnej protistrany budú neprimerané na krytie skutočných rizík, ktorým je vystavená. Primeranými testami sa takisto umožní, aby modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity rýchlo riešili meniace sa trhy a nové riziká. Centrálna protistrana by preto mala výsledky testov urýchlene použiť na preskúmanie svojich modelov, metodík a rámca riadenia rizika likvidity.

(57) Modelovanie extrémnych trhových podmienok môže pomôcť centrálnej protistrane určiť obmedzenia jej súčasných modelov, rámec riadenia rizika likvidity a finančné a likvidné zdroje. Vyžaduje si to však, aby centrálna protistrana uplatňovala úsudok pri modelovaní rôznych trhov a produktov. Reverzné stresové testovanie by sa malo považovať za užitočný, nie však hlavný, nástroj riadenia na určenie primeranej úrovne finančných zdrojov.

(58) Zapojenie zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán do testovania postupov riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania prostredníctvom simulačných cvičení je nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby chápali a mali prevádzkovú schopnosť úspešne sa zúčastňovať na situácii riadenia zlyhania. Simulačné cvičenia by mali kopírovať scenár zlyhania, aby sa názorne prejavili úlohy a zodpovednosť zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán. Okrem toho je dôležité, aby centrálna protistrana mala primerané mechanizmy, ktoré jej umožňujú uistiť sa, či je potrebné nápravné opatrenie, a identifikovať prípadnú nedostatočnú zreteľnosť pravidiel a postupov alebo možnosť uváženia, ktorá z nich vyplýva. Testovanie postupov riadenia zlyhania centrálnou protistranou je osobitne dôležité v prípade, že sa v procese uzatvorenia pozícií spolieha na pomoc zúčtovacích členov alebo tretích strán, ktoré si splnili záväzky, a v prípade, že postupy pri zlyhaní neboli nikdy testované skutočným zlyhaním.

(59) Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) predložil Komisii.

(60) Pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, EMSA v príslušných prípadoch konzultoval s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA), Európskym výborom pre systémové riziká a členmi ESCB. V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (4), ESMA vykonal otvorené verejné konzultácie k tomuto návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „bázické riziko“ je riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi dvoma alebo viacerými aktívami alebo zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou;

2. „interval spoľahlivosti“ je percentuálna hodnota pohybov expozícií pre každý finančný nástroj zúčtovávaný s odkazom na osobitné spätné referenčné (lookback) obdobie, ktoré je centrálna protistrana povinná kryť počas určitého obdobia likvidácie;

3. „dispozičná prémia“ je úžitok z priameho vlastníctva fyzickej komodity a ovplyvňujú ju tak trhové podmienky, ako aj faktory, ako napríklad náklady na fyzické skladovanie;

4. „marže“ sú marže uvedené v článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať počiatočné marže a variačné marže;

5. „počiatočná marža“ je marža inkasovaná centrálnou protistranou na krytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim maržu a, podľa potreby, interoperabilným centrálnym protistranám v intervale od posledného výberu marže do uzatvorenia pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo po zlyhaní interoperabilnej centrálnej protistrany;

6. „variačná marža“ sú inkasované alebo vyplatené marže, v ktorých sa premietajú súčasné expozície spôsobené skutočnými zmenami trhovej ceny;

7. „riziko náhleho zlyhania“ je riziko, že protistrana alebo emitent náhle zlyhá predtým, ako má trh čas zohľadniť jeho zvýšené riziko zlyhania;

8. „obdobie likvidácie“ je časové obdobie používané na výpočet marží, ktoré centrálna protistrana odhaduje ako potrebné na riadenie svojej expozície voči neplniacemu členovi a počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozícií neplniacich členov;

9. „spätné referenčné obdobie“ je časový horizont na výpočet historickej volatility;

10. „výnimka v testovaní“ je výsledok testu, ktorým sa preukáže, že model alebo rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany nedosiahol plánovanú úroveň krytia;

11. „riziko nesprávnej voľby“ je riziko vyplývajúce z expozície voči protistrane alebo emitentovi, keď kolaterál poskytnutý touto protistranou alebo emitovaný týmto emitentom vysoko koreluje s jej kreditným rizikom.

KAPITOLA II

UZNÁVANIE CENTRÁLNYCH PROTISTRÁN Z TRETEJ KRAJINY

[článok 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 2

Informácie poskytované orgánu ESMA na účel uznania centrálnej protistrany

Žiadosť o uznanie predložená centrálnou protistranou usadenou v tretej krajine musí obsahovať aspoň tieto informácie:

a) úplný názov právneho subjektu;

b) totožnosť akcionárov alebo členov s kvalifikovanou účasťou;

c) zoznam členských štátoch, v ktorých plánuje poskytovať služby;

d) triedy zúčtovávaných finančných nástrojov;

e) podrobnosti, ktoré sa majú uviesť na webovej stránke ESMA v súlade s článkom 88 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

f) podrobnosti o jej finančných zdrojoch, forme a metódach, ktorými sa udržiavajú, a o opatreniach na ich zabezpečenie vrátane postupov riadenia zlyhania;

g) údaje o maržovej metodike a na výpočet fondu pre prípad zlyhania;

h) zoznam oprávnených kolaterálov;

i) členenie hodnôt, v prípade potreby vo výhľadovej forme, zúčtovávaných žiadajúcou centrálnou protistranou podľa každej zúčtovávanej meny Únie;

j) výsledky stresových testov a spätných testov vykonaných počas roka predchádzajúceho dátumu žiadosti;

k) jej pravidlá a interné postupy s dôkazmi o úplnom dodržiavaní požiadaviek platných v danej tretej krajine;

l) údaje o akýchkoľvek opatreniach týkajúcich sa externého zabezpečovania činností;

m) údaje o podmienkach oddelenia a o príslušnej právnej správnosti a vykonateľnosti;

n) údaje o požiadavkách centrálnej protistrany na prístup a o podmienkach pozastavenia a ukončenia členstva;

o) údaje o akejkoľvek dohode o interoperabilite vrátane informácií poskytovaných príslušnému orgánu tretej krajiny na účel posúdenia dohody.

KAPITOLA III

ORGANIZAČNÉ POŽIADAVKY

[článok 26 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 3

Systém riadenia

1. Kľúčové zložky systému riadenia centrálnej protistrany, ktoré vymedzujú jej organizačnú štruktúru, a jasne opísané a dobre zdokumentované politiky, postupy a procesy, ktorými sa riadia jej rada a vrcholový manažment, zahŕňajú:

a) zloženie, úlohu a zodpovednosť rady a akýchkoľvek výborov rady;

b) úlohy a zodpovednosť manažmentu;

c) štruktúru vrcholového manažmentu;

d) hierarchické línie medzi vrcholovým manažmentom a radou;

e) postupy menovania členov rady a vrcholového manažmentu;

f) návrh funkcií riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly;

g) postupy na zabezpečenie zodpovednosti voči zainteresovaným stranám.

2. Centrálna protistrana musí mať primeraných zamestnancov na splnenie všetkých povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia a z nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Centrálna protistrana nesmie zdieľať svojich zamestnancov s inými subjektmi v skupine s výnimkou prípadu, keď to umožňujú podmienky dohody týkajúcej sa externého zabezpečovania činností v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3. Centrálna protistrana vytvorí línie zodpovednosti, ktoré sú zreteľné, konzistentné a dobre zdokumentované. Centrálna protistrana zaistí, aby funkcie hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie vykonávali odlišní jednotlivci, ktorí musia byť zamestnancami centrálnej protistrany poverenými výhradnou zodpovednosťou za vykonávanie týchto funkcií.

4. Centrálna protistrana, ktorá je súčasťou skupiny, zohľadní akékoľvek vplyvy skupiny na jej vlastný systém riadenia vrátane toho, či má potrebnú úroveň nezávislosti na plnenie svojich regulačných povinností ako samostatná právnická osoba a či by jej nezávislosť mohla byť ohrozená štruktúrou skupiny alebo tým, že akýkoľvek člen rady by bol zároveň členom rady iných subjektov v rovnakej skupine. Takáto centrálna protistrana musí zvážiť najmä osobitné postupy na účel predchádzania a riadenia konfliktov záujmov, a to aj pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa externého zabezpečovania činností.

5. V prípade, že centrálna protistrana má dvojúrovňový systém rady, úloha a povinnosti rady, ktoré sa stanovujú v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) č. 648/2012, sa náležitým spôsobom prideľujú dozornej rade a riadiacej rade.

6. Politiky, postupy, systémy a kontroly riadenia rizík sú súčasťou súdržného a jednotného rámca riadenia, ktorý sa pravidelne skúma a aktualizuje.

Článok 4

Mechanizmy riadenia rizík a vnútornej kontroly

1. Centrálna protistrana musí mať spoľahlivý rámec na komplexné riadenie všetkých závažných rizík, ktorým je alebo ktorým by mohla byť vystavená. Centrálna protistrana zavedie zdokumentované politiky, postupy a systémy na identifikovanie, meranie, monitorovanie a riadenie takýchto rizík. Pri zavádzaní politík, postupov a systémov riadenia rizík centrálna protistrana vytvára takú ich štruktúru, aby sa zabezpečilo, že zúčtovací členovia riadne riadia a obmedzujú riziká, ktoré predstavujú pre centrálnu protistranu.

2. Centrálna protistrana musí mať integrovaný a komplexný prehľad o všetkých príslušných rizikách. Tieto riziká zahŕňajú riziká, ktoré znáša od zúčtovacích členov a ktoré pre nich predstavuje, a v praktickom rozsahu riziká, ktoré znáša od klientov a ktoré pre nich predstavuje, ako aj riziká, ktoré znáša a ktoré predstavuje pre iné subjekty, ako napríklad okrem iných pre interoperabilné centrálne protistrany, zúčtovacie a platobné systémy cenných papierov, zúčtovacie banky, poskytovateľov likvidity, centrálnych depozitárov cenných papierov, miesta obchodovania, ktoré obsluhuje centrálna protistrana, a ostatných poskytovateľov kritických služieb.

3. Centrálna protistrana vypracuje primerané nástroje na riadenie rizík, aby bola schopná riadiť a ohlasovať všetky príslušné riziká. Tieto nástroje zahŕňajú identifikáciu a riadenie systému, trhu alebo iné vzájomné závislosti. Ak centrálna protistrana poskytuje služby súvisiace so zúčtovaním, ktoré predstavujú odlišný rizikový profil od jej funkcií a potenciálne pre ňu predstavujú významné dodatočné riziká, centrálna protistrana musí uvedené dodatočné riziká primerane riadiť. To môže zahŕňať právne oddelenie dodatočných služieb, ktoré centrálna protistrana poskytuje od jej základných funkcií.

4. Systémom riadenia sa zabezpečí, aby rada centrálnej protistrany prevzala konečnú zodpovednosť a zodpovednosť za riadenie rizík centrálnej protistrany. Rada vymedzí, určí a zdokumentuje primeranú úroveň tolerancie voči riziku a kapacity na ochranu pred rizikami pre centrálnu protistranu. Rada a vrcholový manažment zabezpečia, aby boli politiky, postupy a kontroly centrálnej protistrany v súlade s toleranciou voči riziku a kapacitou na ochranu pred rizikami centrálnej protistrany a aby riešili spôsob, ktorým centrálna protistrana identifikuje, vykazuje, monitoruje a riadi riziká.

5. Centrálna protistrana zavedie spoľahlivé informačné systémy a systémy na kontrolu rizík, aby sa centrálnej protistrane a v prípade potreby jej zúčtovacím členom, a ak je to možné, klientom poskytla kapacita na včasné získanie informácií a náležité uplatňovanie politík a postupov riadenia rizík. Týmito systémami sa zabezpečí minimálne to, aby sa priebežne monitorovali kreditné expozície a expozície likvidity na úrovni centrálnej protistrany, ako aj na úrovni zúčtovacieho člena a v možnom rozsahu na úrovni klienta.

6. Centrálna protistrana zabezpečí, aby funkcia riadenia rizík mala potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým príslušným informáciám a aby bola dostatočne nezávislá od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Hlavný manažér centrálnej protistrany zodpovedný za riadenie rizík uplatňuje rámec riadenia rizík vrátane politík a postupov stanovených radou.

7. Centrálna protistrana má primerané mechanizmy vnútornej kontroly na pomoc rade pri monitorovaní a posudzovaní primeranosti a účinnosti jej politík, postupov a systémov riadenia rizík. Tieto mechanizmy zahŕňajú spoľahlivé administratívne a účtovné postupy, spoľahlivú funkciu dodržiavania súladu s predpismi a nezávislú funkciu vnútorného auditu a potvrdzovania alebo preskúmavania.

8. Finančné výkazy centrálnej protistrany sa vypracúvajú ročne a sú predmetom auditu štatutárnymi audítormi alebo audítorskými spoločnosťami v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (5).

Článok 5

Politika a postupy na dodržiavanie súladu s predpismi

1. Centrálna protistrana zavedie, vykonáva a udržiava primerané politiky a postupy určené na zistenie akéhokoľvek rizika nedodržania povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1248/2012 centrálnou protistranou a jej zamestnancami, ako aj súvisiacich rizík, a zavedie primerané opatrenia a postupy na minimalizovanie týchto rizík, ktoré príslušným orgánom umožnia, aby účinne vykonávali svoje právomoci podľa týchto nariadení.

2. Centrálna protistrana zabezpečí, aby boli jej pravidlá, postupy a zmluvné dojednania zrozumiteľné a komplexné a aby sa nimi zabezpečil súlad s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením č. 1249/2012, ako aj so všetkými ostatnými platnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu.

Pravidlá, postupy a zmluvné dojednania centrálnej protistrany sa musia zaznamenávať v písomnej forme alebo na inom trvalom médiu. Tieto pravidlá, postupy a zmluvné dojednania a akýkoľvek sprievodný materiál musia byť presné, aktuálne a ihneď k dispozícii príslušnému orgánu, zúčtovacím členom, a ak je to vhodné, klientom.

Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje spoľahlivosť pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálnej protistrany. V prípade potreby sa na účel tejto analýzy zabezpečia nezávislé právne stanoviská. Centrálna protistrana musí disponovať procesom navrhovania a vykonávania zmien vo svojich pravidlách a postupoch a pred vykonaním akýchkoľvek závažných zmien konzultuje so všetkými dotknutými zúčtovacími členmi a predkladá navrhované zmeny príslušnému orgánu.

3. Pri vypracúvaní svojich pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálna protistrana zohľadní príslušné regulačné zásady a odvetvové normy a trhové protokoly a zreteľne uvedie prípady, v ktorých boli tieto postupy začlenené do dokumentácie, ktorou sa riadia práva a povinnosti centrálnej protistrany, jej zúčtovacích členov a ostatných príslušných tretích strán.

4. Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje možné konflikty zákonných otázok a vypracuje pravidlá a postupy na zníženie právneho rizika vyplývajúceho z týchto otázok. V prípade potreby centrálna protistrana na účel tejto analýzy zabezpečí nezávislé právne stanoviská.

V pravidlách a postupoch centrálnej protistrany sa jasne uvedie právo, ktoré sa má uplatňovať na jednotlivé aspekty činností a operácií centrálnej protistrany.

Článok 6

Funkcia dodržiavania súladu s predpismi

1. Centrálna protistrana vytvorí a udržiava stálu a účinnú funkciu dodržiavania súladu s predpismi, ktorá pôsobí nezávisle od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Zabezpečí, aby mala funkcia dodržiavania súladu s predpismi potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup ku všetkým relevantným informáciám.

Pri vytváraní funkcie dodržiavania súladu s predpismi centrálna protistrana zohľadní povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti a povahu a škálu služieb a činností vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.

2. Hlavný manažér pre súlad s predpismi má aspoň tieto povinnosti:

a) monitoruje a pravidelne posudzuje primeranosť a účinnosť opatrení zavedených v súlade s článkom 5 ods. 4 a opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov v plnení si povinností centrálnou protistranou;

b) spravuje politiky a postupy dodržiavania súladu s predpismi stanovené vrcholovým manažmentom a radou;

c) poskytuje poradenstvo a pomoc osobám zodpovedným za vykonávanie služieb a činností centrálnej protistrany na účel plnenia povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a ostatných regulačných požiadaviek, ak sa uplatňujú;

d) pravidelne podáva rade správy o dodržiavaní súladu centrálnej protistrany a jej zamestnancov s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1249/2012;

e) stanovuje postupy na účinnú nápravu prípadov nedodržania súladu;

f) zabezpečuje, aby príslušné osoby pôsobiace vo funkcii dodržiavania súladu s predpismi nepôsobili v službách alebo činnostiach, ktoré monitorujú, a aby sa akékoľvek konflikty záujmov týchto osôb riadne identifikovali a odstránili.

Článok 7

Organizačná štruktúra a oddelenie hierarchických línií

1. Centrálna protistrana vymedzí zloženie, úlohu a povinnosti rady a vrcholového manažmentu a akýchkoľvek výborov rady. Tieto opatrenia musia byť jasne špecifikované a dobre zdokumentované. Rada vytvorí minimálne výbor pre audit a výbor pre odmeňovanie. Výbor pre riziká zriadený v súlade s článkom 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je poradným výborom rady.

2. Rada preberá aspoň tieto povinnosti:

a) stanovenie jasných cieľov a stratégií pre centrálnu protistranu;

b) účinné monitorovanie vrcholového manažmentu;

c) stanovenie primeraných politík odmeňovania,

d) stanovenie a dohľad nad funkciou riadenia rizík;

e) dohľad nad funkciou dodržiavania súladu s predpismi a funkciou vnútornej kontroly;

f) dohľad nad opatreniami týkajúcimi sa externého zabezpečovania činností;

g) dohľad nad dodržiavaním súladu so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012, vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a všetkými ostatnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu;

h) zabezpečenie zodpovednosti voči akcionárom alebo vlastníkom a zamestnancom, zúčtovacím členom a ich zákazníkom a ostatným príslušným zainteresovaným stranám.

3. Vrcholový manažment má aspoň tieto povinnosti:

a) zabezpečenie súladu činností centrálnej protistrany s cieľmi a stratégiou centrálnej protistrany, ktoré určila rada;

b) návrh a stanovenie postupov dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly, ktorými sa presadzujú ciele centrálnej protistrany;

c) podrobovanie postupov vnútornej kontroly pravidelnému preskúmaniu a testovaniu;

d) zabezpečenie, aby sa na riadenie rizík a dodržiavanie súladu s predpismi vyčlenili dostatočné zdroje;

e) byť aktívne zapojený do procesu kontroly rizík;

f) zabezpečenie, aby riziká, ktorým je vystavená centrálna protistrana z dôvodu jej zúčtovania a činností súvisiacich so zúčtovaním, boli riadne riešené.

4. V prípade, že rada deleguje úlohy na výbory alebo podvýbory, zachová si právomoc schvaľovať rozhodnutia, ktoré by mohli mať významný vplyv na rizikový profil centrálnej protistrany.

5. Opatrenia, ktorými sa riadi rada a vrcholový manažment, zahŕňajú postupy na identifikovanie, riešenie a riadenie možných konfliktov záujmov členov rady a vrcholového manažmentu.

6. Centrálna protistrana má jasné a priame hierarchické línie medzi svojou radou a vrcholovým manažmentom, aby sa zabezpečilo, že vrcholový manažment je zodpovedný za svoje výsledky. Hierarchické línie pre riadenie rizík, dodržiavanie súladu s predpismi a vnútorný audit musia byť jasné a oddelené od hierarchických línií pre ostatné činnosti centrálnej protistrany. Hlavný manažér zodpovedný za riadenie rizík podlieha rade buď priamo, alebo prostredníctvom predsedu výboru pre riziko. Hlavný manažér pre súlad s predpismi a funkcia vnútorného auditu podlieha priamo rade.

Článok 8

Politika odmeňovania

1. Výbor pre odmeňovanie navrhuje a ďalej rozvíja politiku odmeňovania, dohliada na jej uplatňovanie vrcholovým manažmentom a pravidelne skúma jej praktické fungovanie. Samotná politika musí byť zdokumentovaná a preskúmaná najmenej raz za rok.

2. Politika odmeňovania musí byť navrhnutá tak, aby spájala úroveň a štruktúru odmeňovania s obozretným riadením rizík. V politike sa zohľadňujú budúce riziká, ako aj existujúce riziká a výsledky týkajúce sa rizík. Harmonogramy vyplácania musia byť citlivé na časový horizont rizík. Osobitne v prípade variabilného odmeňovania sa v politike musí náležite zohľadniť možná nerovnováha medzi obdobiami výkonnosti a obdobiami rizík a musí sa zabezpečiť, aby boli platby náležite časovo rozlíšené. Pevné a variabilné zložky celkového odmeňovania musia byť vyvážené a musia zodpovedať rozmiestneniu riziku.

3. Politikou odmeňovania sa zabezpečí, aby zamestnanci pôsobiaci vo funkciách riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútorného auditu boli odmeňovaní spôsobom, ktorý je nezávislý od obchodných výsledkov centrálnej protistrany. Úroveň odmeňovania musí byť primeraná, pokiaľ ide o zodpovednosť, ako aj v porovnaní s úrovňou odmeňovania v oblastiach podnikania.

4. Politika odmeňovania je každoročne predmetom nezávislému auditu. Výsledky týchto auditov sa sprístupnia príslušnému orgánu.

Článok 9

Systémy informačných technológií

1. Centrálna protistrana navrhne a zabezpečí, aby jej systémy informačných technológií boli spoľahlivé a bezpečné, ako aj schopné spracúvať informácie, ktoré sú potrebné na to, aby centrálna protistrana vykonávala svoje činnosti a operácie bezpečným a efektívnym spôsobom.

Architektúra informačných technológií musí byť dobre zdokumentovaná. Systémy musia byť navrhnuté tak, aby riešili prevádzkové potreby centrálnej protistrany a riziká, ktorým centrálna protistrana čelí, boli odolné, a to aj za stresových trhových podmienok, a v prípade potreby škálovateľné, aby dokázali spracovať dodatočné informácie. Centrálna protistrana zabezpečí postupy a plánovanie kapacít, ako aj dostatočnú nadbytočnú kapacitu, aby systém mohol spracovať všetky zvyšné transakcie pred koncom dňa za okolností, keď sa vyskytne závažný výpadok. Centrálna protistrana zabezpečí postupy na zavedenie novej technológie vrátane jasných plánov návratu do pôvodného stavu.

2. Na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti spracovania informácií a s cieľom umožniť konektivitu so svojimi zúčtovacími členmi a klientmi, ako aj so svojimi poskytovateľmi služieb centrálna protistrana založí svoje systémy informačných technológií na medzinárodne uznaných technických normách a osvedčených odvetvových postupoch. Centrálna protistrana podrobí svoje systémy prísnemu testovaniu so simuláciou stresových podmienok, a to pred začatím používania, po uskutočnení významných zmien a po výskyte závažného výpadku. Zúčtovací členovia a klienti, interoperabilné centrálne protistrany a ostatné zúčastnené strany sa podľa potreby zapoja do návrhu a vykonávania týchto testov.

3. Centrálna protistrana udržiava odolný rámec bezpečnosti informácií, ktorým sa náležite riadi jej riziko v oblasti bezpečnosti informácií. Tento rámec zahŕňa náležité mechanizmy, politiky a postupy na ochranu informácií pred nepovoleným zverejnením, na zabezpečenie presnosti a integrity údajov a na zaručenie dostupnosti služieb centrálnej protistrany.

4. Rámec bezpečnosti informácií zahŕňa aspoň tieto funkcionality:

a) kontroly prístupu do systému;

b) primerané ochranné opatrenia proti vniknutiam a zneužitiu údajov;

c) osobitné zariadenia na zachovanie autentickosti a integrity údajov vrátane kryptografických techník;

d) spoľahlivé siete a postupy na presný a rýchly prenos údajov bez závažných výpadkov;

e) audit traily.

5. Systémy informačných technológií a rámec bezpečnosti informácií sa preskúmavajú minimálne raz za rok. Podliehajú posúdeniam nezávislým auditom. Výsledky týchto posúdení sa oznamujú rade a sprístupnia sa príslušnému orgánu.

Článok 10

Zverejňovanie

1. Centrálna protistrana verejnosti bezplatne sprístupní tieto informácie:

a) informácie o systéme riadenia vrátane: i) jej organizačnej štruktúry, ako aj kľúčových cieľov a stratégií; ii) hlavných prvkov politiky odmeňovania; iii) kľúčových finančných informácií vrátane najnovších auditovaných finančných výkazov;

b) informácie o jej pravidlách vrátane: i) postupov riadenia pri zlyhaní, procesov a doplňujúcich textov; ii) príslušných informácií o kontinuite podnikateľskej činnosti; iii) informácií o systémoch, mechanizmoch a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany v súlade s kapitolou XII; iv) všetkých relevantných informácií o jej návrhu a činnostiach, ako aj o právach a povinnostiach zúčtovacích členov a klientov, ktoré sú potrebné na to, aby mohli jasne identifikovať a úplne chápať riziká a náklady spojené s využívaním služieb centrálnej protistrany; v) súčasných zúčtovacích služieb centrálnej protistrany vrátane podrobných informácií o tom, čo poskytuje v rámci jednotlivých služieb; vi) systémov, mechanizmov a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany vrátane informácií o finančných zdrojoch, investičnej politike, zdrojoch údajov o cenách a modelov používaných na výpočty marže; vii) práva a pravidiel, ktorými sa riadi: 1. prístup k centrálnej protistrane; 2. zmluvy uzatvárané centrálnou protistranou so zúčtovacími členmi, a ak je to možné, s klientmi; 3. zmluvy, ktoré centrálna protistrana prijíma na zúčtovanie; 4. akékoľvek opatrenia interoperability; 5. používanie kolaterálu a príspevky do fondu pre prípad zlyhania vrátane uzatvárania pozícií a kolaterálu a rozsahu, v ktorom je kolaterál chránený proti nárokom tretích strán;

c) informácie týkajúce sa oprávneného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty (haircuts);

d) zoznam všetkých súčasných zúčtovacích členov vrátane kritérií na povolenie, pozastavenie a ukončenie zúčtovacieho členstva.

V prípade, že sa príslušný orgán s centrálnou protistranou dohodne, že ktorákoľvek z informácií v písmene b) alebo c) tohto odseku môže ohroziť obchodné tajomstvá alebo bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnej protistrany, centrálna protistrana sa môže rozhodnúť zverejniť uvedené informácie spôsobom, ktorým sa zabráni týmto rizikám alebo ktorým sa tieto riziká znižujú, alebo tieto informácie nezverejniť.

2. Centrálna protistrana bezplatne zverejní informácie týkajúce sa významných zmien v jej systéme riadenia, cieľoch, stratégiách a hlavných politikách, ako aj v jej platných pravidlách a postupoch.

3. Informácie, ktoré má centrálna protistrana zverejniť, musia byť dostupné na jej webovej stránke. Informácie musia byť dostupné minimálne v jazyku zvyčajnom vo sfére medzinárodných financií.

Článok 11

Vnútorný audit

1. Centrálna protistrana zavedie a udržiava funkciu vnútorného auditu, ktorá je oddelená a nezávislá od ostatných funkcií a činností centrálnej protistrany a ktorá má tieto úlohy:

a) zaviesť, vykonávať a udržiavať plán auditu na preskúmanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a systému riadenia centrálnej protistrany;

b) vydávať odporúčania na základe výsledku práce vykonanej podľa písmena a);

c) overovať dodržiavanie súladu s uvedenými odporúčaniami;

d) podávať rade správy o veciach týkajúcich sa vnútorného auditu.

2. Funkcia vnútorného auditu musí mať na výkon svojich funkcií potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým relevantným dokumentom. Musí byť dostatočne nezávislá od manažmentu a podlieha priamo rade.

3. Vnútorným auditom sa posudzuje účinnosť postupov riadenia rizík a kontrolných mechanizmov centrálnej protistrany spôsobom, ktorý je primeraný rizikám, ktorým čelia rôzne obchodné útvary, a nezávisle od posudzovaných oblastí podnikania. Funkcia vnútorného auditu musí mať potrebný prístup k informáciám, aby mohla skúmať všetky činnosti a operácie, procesy a systémy centrálnej protistrany vrátane externe zabezpečovaných činností.

4. Posúdenia vnútorného auditu sú založené na komplexnom pláne auditu, ktorý sa preskúmava a oznamuje príslušnému orgánu minimálne raz ročne. Centrálna protistrana zabezpečí, aby sa osobitné audity mohli vykonávať na základe konkrétnych udalostí v krátkom čase. Plánovanie a preskúmanie auditu schvaľuje rada.

5. Zúčtovacie operácie, postupy riadenia rizík a mechanizmy vnútornej kontroly a účty centrálnej protistrany sú predmetom nezávislého auditu. Nezávislé audity sa vykonávajú aspoň raz ročne.

KAPITOLA IV

UCHOVÁVANIE ZÁZNAMOV

[článok 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 12

Všeobecné požiadavky

1. Centrálna protistrana uchováva záznamy na trvalom médiu, ktoré umožňuje poskytovať informácie príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), a v takej forme a takým spôsobom, aby boli splnené tieto podmienky:

a) každú kľúčovú fázu spracovania centrálnou protistranou možno rekonštruovať;

b) možno zaznamenať, vystopovať a obnoviť pôvodný obsah záznamu pred vykonaním akýchkoľvek opráv alebo iných zmien či doplnení;

c) sú zavedené opatrenia, aby sa zabránilo nepovolenému pozmeňovaniu záznamov;

d) prostredníctvom vhodných opatrení je zaistená bezpečnosť a dôvernosť zaznamenávaných údajov;

e) v systéme na uchovávanie záznamov je začlenený mechanizmus na identifikáciu a nápravu chýb;

f) v systéme na uchovávanie záznamov je zaistené včasné obnovenie záznamov pre prípad zlyhania systému.

2. V prípade, že záznamy alebo informácie nie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a najneskôr do konca pracovného dňa nasledujúceho po žiadosti od príslušného orgánu.

3. V prípade, že záznamy alebo informácie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a v lehote piatich pracovných dní od žiadosti príslušného orgánu.

4. Ak záznamy spracúvané centrálnou protistranou obsahujú osobné údaje, centrálna protistrana zohľadní svoje povinnosti podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7).

5. V prípade, že centrálna protistrana uchováva záznamy mimo Únie, zabezpečí, aby príslušný orgán, ESMA a príslušní členovia ESCB mali prístup k záznamom v rovnakom rozsahu a v rovnakých lehotách, ako keby sa uchovávali v rámci Únie.

6. Každá centrálna protistrana uvedie mená príslušných osôb, ktoré môžu v rámci lehoty stanovenej v odsekoch 2 a 3 na poskytnutie príslušných záznamov vysvetliť obsah jej záznamov príslušným orgánom.

7. Všetky záznamy, ktorých uchovávanie centrálnou protistranou sa vyžaduje podľa tohto nariadenia, sú k dispozícii na kontrolu zo strany príslušného orgánu. Centrálna protistrana na požiadanie poskytuje príslušnému orgánu priamy dátový prístup k záznamom požadovaným podľa článkov 13 a 14.

Článok 13

Záznamy o transakciách

1. Centrálna protistrana vedie záznamy o všetkých transakciách vo všetkých zmluvách, ktoré zúčtováva, a zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky informácie potrebné na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie zúčtovacieho procesu každej zmluvy a aby každý záznam o každej transakcii bol jedinečne identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2. V súvislosti s každou transakciou prijatou na zúčtovanie centrálna protistrana ihneď pri prijatí príslušných informácií vyhotoví a udržiava aktuálny záznam s týmito informáciami:

a) cena, sadzba alebo rozpätie a množstvo;

b) zúčtovacia kapacita, ktorou sa identifikuje, či transakcia bola z pohľadu zaznamenávania centrálnej protistrany kúpou alebo predajom;

c) identifikácia nástroja;

d) identifikácia zúčtovacieho člena;

e) identifikácia miesta, na ktorom sa uzavrela zmluva;

f) dátum a čas interpozície centrálnej protistrany;

g) dátum a čas ukončenia zmluvy;

h) podmienky a spôsob vyrovnania;

i) dátum a čas vyrovnania alebo odkúpenia transakcie a v rozsahu, v akom sa uplatňujú, tieto informácie: i) dátum a čas pôvodného uzavretia zmluvy; ii) pôvodné zmluvné podmienky a strany zmluvy; iii) identifikácia interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá zúčtováva jednu platobnú časť transakcie, ak sa uplatňuje; iv) totožnosť klienta vrátane akéhokoľvek nepriameho klienta v prípade, že je centrálnej protistrane známy a v prípade prenechania (give-up) identifikáciu strany, ktorá previedla zmluvu.

Článok 14

Záznamy o pozíciách

1. Centrálna protistrana vedie záznamy o pozíciách v držbe každého zúčtovacieho člena. Pre každý účet vedený v súlade s článkom 39 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vedú samostatné záznamy a centrálna protistrana zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky potrebné informácie na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie transakcií, ktoré vytvorili pozíciu, a aby bol každý záznam identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2. Na konci pracovného dňa centrálna protistrana urobí záznam o každej pozícii vrátane nasledujúcich informácií v rozsahu, v akom sú spojené s danou pozíciou:

a) identifikácia zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a akejkoľvek interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá drží túto pozíciu, ak je to vhodné;

b) znamienko pozície;

c) denný výpočet hodnoty pozície so záznamami o cenách, ktorými sú zmluvy ocenené, a o akýchkoľvek iných príslušných informáciách.

3. Centrálna protistrana vypracúva a udržiava aktualizovaný záznam o výške marží, príspevkoch do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojoch uvedených v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 použitých centrálnou protistranou a o zodpovedajúcej sume skutočne zloženej zúčtovacím členom na konci dňa a o zmenách uvedenej sumy, ktoré sa môžu vyskytnúť v priebehu dňa, pokiaľ ide o každého jedného zúčtovacieho člena a účet klienta, ak je centrálnej protistrane známy.

Článok 15

Obchodné záznamy

1. Centrálna protistrana vedie primerané a riadne záznamy o činnostiach týkajúcich sa jej podnikateľskej činnosti a vnútornej organizácie.

2. Záznamy uvedené v odseku 1 sa robia vždy, keď sa vyskytne závažná zmena v príslušných dokumentoch, a obsahujú aspoň:

a) organizačné schémy rady a príslušných výborov, zúčtovacieho útvaru, útvaru riadenia rizík a všetkých ostatných príslušných útvarov alebo divízií;

b) totožnosti akcionárov alebo členov, priamych aj nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, a výšku uvedených podielov;

c) dokumenty potvrdzujúce politiky, postupy a procesy vyžadované podľa kapitoly III a článku 29;

d) zápisnice zo zasadnutí rady, a ak je to vhodné, zo zasadnutí podvýborov rady a výborov vrcholového manažmentu;

e) zápisnice zo zasadnutí výboru pre riziká;

f) zápisnice konzultačných skupín so zúčtovacími členmi a klientmi, ak existujú;

g) správy o vnútornom a externom audite, správy o riadení rizík, správy o dodržiavaní súladu s predpismi a správy od konzultantských spoločností vrátane odpovedí manažmentu;

h) politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii vyžadovaný v článku 17;

i) plán likvidity a denné správy o likvidite požadované podľa článku 32;

j) záznamy odzrkadľujúce všetky aktíva a pasíva a kapitálové účty vyžadované podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

k) doručené sťažnosti s informáciami o mene, adrese a čísle účtu sťažovateľa; dátum doručenia sťažnosti; mená všetkých osôb identifikovaných v sťažnosti; opis povahy sťažnosti; dispozíciu sťažnosti a dátum vyriešenia sťažnosti;

l) záznamy o akomkoľvek prerušení služieb alebo nefungovaní vrátane podrobnej správy o čase, vplyvoch a nápravných opatreniach;

m) záznamy výsledkov vykonaných spätných a stresových testov;

n) písomnú komunikáciu s príslušnými orgánmi, ESMA a príslušnými členmi ESCB;

o) právne stanoviská získané v súlade s kapitolou III;

p) v prípade potreby dokumentáciu týkajúcu sa dojednaní o interoperabilite s ostatnými centrálnymi protistranami;

q) informácie podľa článku 10 ods. 1 písm. b) bodu vii) a ods. 1 písm. d);

r) príslušné dokumenty, v ktorých sa opisuje vývoj nových podnikateľských iniciatív.

Článok 16

Záznamy údajov ohlasovaných archívu obchodných údajov

Centrálna protistrana identifikuje a zachováva všetky informácie a údaje, ktoré je potrebné ohlásiť v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 spolu so záznamom o dátume a čase nahlásenia transakcie.

KAPITOLA V

KONTINUITA PODNIKATEĽSKEJ ČINNOSTI

[článok 34 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 17

Stratégia a politika

1. Centrálna protistrana musí mať politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii, ktoré sú schválené radou. Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii sú predmetom nezávislých preskúmaní, ktoré sa oznamujú rade.

2. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa identifikujú všetky kritické funkcie podnikania a súvisiace systémy a zahŕňa stratégiu, politiku a ciele centrálnej protistrany na zabezpečenie kontinuity týchto funkcií a systémov.

3. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa zohľadňujú externé prepojenia a vzájomné súvislosti s finančnou infraštruktúrou vrátane miest obchodovania zúčtovávaných centrálnou protistranou, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a úverových inštitúcií, ktoré používa centrálna protistrana alebo prepojená centrálna protistrana. Takisto sa v nej zohľadňujú kritické funkcie alebo služby, ktoré sú zabezpečované prostredníctvom poskytovateľských tretích strán.

4. Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii obsahuje jasne vymedzené a zaznamenané opatrenia, ktoré sa použijú v prípade ohrozenia kontinuity podnikateľskej činnosti, katastrofy alebo krízy a ktoré sú navrhnuté tak, aby zabezpečili minimálnu úroveň služby kritických funkcií.

5. V pláne obnovy po havárii sa identifikujú a do plánu sa zahrnú ciele bodov obnovy a časové ciele obnovy kritických funkcií a stanoví sa najvhodnejšia stratégia obnovy pre každú z týchto funkcií. Tieto opatrenia musia byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že v extrémnych scenároch budú kritické funkcie dokončené včas a že budú splnené dohodnuté úrovne služieb.

6. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany sa určí maximálny prípustný čas nefungovania kritických funkcií a systémov. Maximálny čas obnovy kritických funkcií centrálnej protistrany, ktorý sa zahrnie do politiky kontinuity podnikateľskej činnosti, nesmie byť viac ako 2 hodiny. Postupy a platby vykonávané na konci dňa sa dokončia v požadovaný čas a deň za všetkých okolností.

7. Centrálna protistrana zohľadní pri určovaní časov obnovy pre každú funkciu možný celkový vplyv na efektívnosť trhov.

Článok 18

Analýza dosahu činnosti

1. Centrálna protistrana vykoná analýzu dosahu činnosti, ktorá je určená na identifikovanie funkcií podnikania, ktoré sú kritické na zabezpečenie služieb centrálnej protistrany. Súčasťou analýzy je kritickosť týchto funkcií pre iné inštitúcie a funkcie vo finančnej infraštruktúre.

2. Centrálna protistrana použije analýzu rizík na základe scenárov, ktorá je určená na identifikovanie toho, ako rôzne scenáre ovplyvňujú riziká týkajúce sa jej kritických funkcií podnikania.

3. Pri posudzovaní rizík centrálna protistrana zohľadní závislosti na externých poskytovateľoch vrátane verejných služieb. Centrálna protistrana prijme opatrenia na riadenie takýchto závislostí primeranými zmluvnými a organizačnými dojednaniami.

4. Analýza dosahu činnosti a analýza scenárov sa udržiavajú v aktualizovanej podobe, musia sa preskúmať aspoň raz ročne a po incidente alebo významných organizačných zmenách. V analýzach sa zohľadní každý príslušný vývoj vrátane vývoja trhov a technológií.

Článok 19

Obnova po havárii

1. Centrálna protistrana musí mať zavedené opatrenia na zabezpečenie kontinuity svojich kritických funkcií na základe havarijných scenárov. Týmito opatreniami sa rieši aspoň dostupnosť primeraných ľudských zdrojov, maximálny čas nefunkčnosti kritických funkcií a prechodu a obnovy na sekundárnom mieste.

2. Centrálna protistrana udržiava sekundárne miesto spracovania v stave schopnom zabezpečiť kontinuitu všetkých kritických funkcií centrálnej protistrany rovnako ako primárne miesto. Sekundárne miesto musí mať odlišný geografický rizikový profil od geografického rizikového profilu primárneho miesta.

3. Centrálna protistrana udržiava alebo má okamžitý prístup k sekundárnemu obchodnému miestu aspoň tak, aby sa zamestnancom umožnilo zabezpečiť kontinuitu služieb, ak nie je k dispozícii primárne miesto podnikania.

4. Potrebu ďalších miest spracovania centrálna protistrana zváži, najmä ak rozmanitosť rizikových profilov primárneho a sekundárneho miesta neposkytuje dostatočnú istotu, že ciele kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany budú splnené v prípade všetkých scenárov.

Článok 20

Testovanie a monitorovanie

1. Centrálna protistrana testuje a monitoruje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii v pravidelných intervaloch a po významných úpravách alebo zmenách systémov alebo súvisiacich funkcií, aby sa zabezpečilo, že politikou kontinuity podnikateľskej činnosti sa dosahujú stanovené ciele vrátane cieľa týkajúceho sa maximálne 2-hodinového času obnovy. Testy musia byť plánované a zdokumentované.

2. Testovanie politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii spĺňa tieto podmienky:

a) obsahuje scenáre havárií veľkého rozsahu a prepínania medzi primárnym a sekundárnym miestom;

b) zahŕňa zapojenie zúčtovacích členov, externých poskytovateľov a príslušných inštitúcií vo finančnej infraštruktúre, s ktorými boli v politike kontinuity podnikateľskej činnosti zistené vzájomné závislosti.

Článok 21

Udržiavanie

1. Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti tak, aby zahŕňala všetky kritické funkcie a najvhodnejšiu stratégiu ich obnovy.

2. Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoj plán obnovy po havárii tak, aby zahŕňal najvhodnejšiu stratégiu obnovy všetkých kritických funkcií.

3. V aktualizáciách politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii sa zohľadní výsledok testov a odporúčaní nezávislých preskúmaní a ostatných preskúmaní a odporúčaní príslušných orgánov. Centrálne protistrany preskúmajú svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii po každom významnom výpadku, aby sa identifikovali príčiny a akékoľvek potrebné zlepšenia činností, politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii centrálnej protistrany.

Článok 22

Krízové riadenie

1. Centrálna protistrana musí mať funkciu krízového riadenia, ktorá koná v prípade núdze. Postup krízového riadenia musí byť jasný a zdokumentovaný v písomnej forme. Rada monitoruje funkciu krízového riadenia a pravidelne dostáva a skúma správy o nej.

2. Funkcia krízového riadenia obsahuje dobre štruktúrované a jasné postupy riadenia interných a externých krízových komunikácií počas krízovej udalosti.

3. Po krízovej udalosti vykoná centrálna protistrana preskúmanie toho, ako zvládla krízu. Preskúmanie zahŕňa, ak je to vhodné, príspevky od zúčtovacích členov a ostatných externých zainteresovaných strán.

Článok 23

Komunikácia

1. Centrálna protistrana musí mať komunikačný plán, v ktorom sa zdokumentuje spôsob, prostredníctvom ktorého budú vrcholový manažment, rada a príslušné externé zainteresované strany vrátane príslušných orgánov, zúčtovacích členov, klientov, zúčtovacích agentov, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a miest obchodovania priebežne primerane informované počas krízy.

2. Rade sa podávajú správy o analýze scenárov, analýze rizík, preskúmaniach a výsledkoch monitorovania a testov.

KAPITOLA VI

MARŽE

[článok 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 24

Percentuálna hodnota

1. Centrálna protistrana počíta počiatočné marže na krytie expozícií vyplývajúcich z pohybov trhu pre každý finančný nástroj, ktorý je kolateralizovaný na produktovej báze, za časové obdobie vymedzené v článku 25 a s predpokladaným časovým horizontom uzavretia pozície vymedzeným v článku 26. Pri výpočte počiatočných marží centrálna protistrana dodržiava aspoň tieto intervaly spoľahlivosti:

a) pre mimoburzové deriváty 99,5 %;

b) pre iné finančné nástroje ako mimoburzové deriváty 99 %.

2. Na účel stanovenia primeraného intervalu spoľahlivosti centrálna protistrana pre každú triedu finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, okrem toho zohľadní aspoň tieto faktory:

a) zložitosti a úroveň neistôt tvorby cien triedy finančných nástrojov, ktoré môžu obmedzovať potvrdenie výpočtu počiatočnej a variačnej marže;

b) charakteristiky rizík triedy finančných nástrojov, ktoré môžu okrem iných zahŕňať volatilitu, trvanie, likviditu, nelineárne cenové charakteristiky, riziko náhleho zlyhania a riziko nesprávnej voľby;

c) mieru, v akej ostatné kontroly rizík primerane neobmedzujú kreditné expozície;

d) súvisiaci pákový efekt triedy finančných nástrojov vrátane toho, či je trieda finančných nástrojov významne volatilná, je vysoko koncentrovaná na niekoľkých účastníkov trhu, alebo môže byť zložité uzavrieť ju.

3. Centrálna protistrana informuje svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov o zvažovaných kritériách na určenie percentuálnej hodnoty použitej na výpočet marží pre každú triedu finančných nástrojov.

4. V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, na základe posúdenia rizikových faktorov uvedených v odseku 2 môže centrálna protistrana pre tieto zmluvy použiť alternatívny interval spoľahlivosti najmenej 99 %, ak sú riziká zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré zúčtováva, náležite zmiernené s použitím daného intervalu spoľahlivosti a sú dodržané podmienky uvedené v odseku 2.

Článok 25

Časový horizont výpočtu historickej volatility

1. Centrálna protistrana zaistí, aby sa podľa jej modelovej metodiky a jej procesu potvrdenia stanoveného v súlade s kapitolou XII počiatočné marže kryli aspoň s intervalom spoľahlivosti vymedzeným v článku 24 a na obdobie likvidácie vymedzené v článku 26 expozície vyplývajúce z historickej volatility vypočítanej na základe údajov vzťahujúcich sa najmenej na posledných 12 mesiacov.

Centrálna protistrana zabezpečí, aby údaje použité na výpočet historickej volatility zachytávali celú škálu trhových podmienok vrátane stresových období.

2. Centrálna protistrana môže na výpočet historickej volatility použiť akýkoľvek iný časový horizont za predpokladu, že výsledkom použitia tohto časového horizontu budú maržové požiadavky, ktoré budú aspoň také vysoké ako maržové požiadavky získané s časovým obdobím vymedzeným v odseku 1.

3. Parametre marží pre finančné nástroje bez obdobia historického pozorovania musia byť založené na konzervatívnych predpokladoch. Centrálna protistrana ihneď prispôsobí výpočet požadovaných marží na základe analýzy cenovej histórie nových finančných nástrojov.

Článok 26

Časové horizonty pre obdobie likvidácie

1. Centrálna protistrana vymedzí časové horizonty pre obdobie likvidácie so zohľadnením charakteristík zúčtovávaného finančného nástroja, trhu, na ktorom sa s ním obchoduje, a obdobia na výpočet a inkasovanie marží. Tieto obdobia likvidácie trvajú aspoň:

a) päť pracovných dní pri mimoburzových derivátoch;

b) dva pracovné dni pri iných finančných nástrojoch ako mimoburzových derivátov.

2. Vo všetkých prípadoch centrálna protistrana na účel určenia primeraného obdobia likvidácie posúdi a zhrnie aspoň:

a) najdlhšie možné obdobie, ktoré môže uplynúť od posledného inkasovania marží po vyhlásenie zlyhania zo strany centrálnej protistrany alebo aktivovania procesu riadenia zlyhania centrálnou protistranou;

b) odhadované obdobie potrebné na navrhnutie a vykonanie stratégie na riadenie zlyhania zúčtovacieho člena podľa osobitostí každej triedy finančných nástrojov vrátane ich úrovne likvidity a veľkosti a koncentrácie pozícií a trhov, ktoré centrálna protistrana použije na uzavretie alebo úplné zabezpečenie pozície zúčtovacieho člena;

c) ak je to vhodné, obdobie potrebné na krytie rizika protistrany, ktorému je centrálna protistrana vystavená.

3. Pri hodnotení období vymedzených v odseku 2 centrálna protistrana zohľadní aspoň faktory uvedené v článku 24 ods. 2 a časové obdobie na výpočet historickej volatility vymedzené v článku 25.

4. V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, môže pre obdobie likvidácie použiť odlišný časový horizont od horizontu uvedeného v odseku 1 za predpokladu, že môže svojmu príslušnému orgánu preukázať, že:

a) tento časový horizont by bol vhodnejší než horizont uvedený v odseku 1 so zreteľom na osobitné vlastnosti príslušných mimoburzových derivátov;

b) tento časový horizont predstavuje aspoň dva pracovné dni.

Článok 27

Stanovenie marží pre portfólio

1. Centrálna protistrana môže umožniť vzájomné započítania alebo zníženia požadovanej marže v rámci finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, ak je cenové riziko jedného finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov významne a spoľahlivo korelované alebo založené na rovnocennom štatistickom parametri závislosti s cenovým rizikom iných finančných nástrojov.

2. Centrálna protistrana zdokumentuje svoj prístup k stanovovaniu marží pre portfólio a zabezpečí aspoň to, aby sa korelácia alebo rovnocenný štatistický parameter závislosti medzi dvomi alebo viacerými zúčtovávanými finančnými nástrojmi preukázali ako spoľahlivé počas spätného referenčného obdobia vypočítaného v súlade s článkom 25 a vykazovali odolnosť počas stresových historických a hypotetických scenárov. Centrálna protistrana preukáže existenciu ekonomického zdôvodnenia cenového vzťahu.

3. Všetky finančné nástroje, na ktoré sa uplatňuje stanovovanie marží pre portfólio, musia byť kryté rovnakým fondom pre prípad zlyhania. Odchylne od týchto ustanovení, ak centrálna protistrana môže svojmu príslušnému orgánu a svojim zúčtovacím členom vopred preukázať, ako by sa potenciálne straty rozdelili medzi jednotlivé fondy pre prípad zlyhania, a má vo svojich pravidlách stanovené nevyhnutné ustanovenia, stanovovanie marží pre portfólio sa môže uplatniť na finančné nástroje kryté rozličnými fondmi pre prípad zlyhania.

4. V prípade, že stanovovanie marží pre portfólio zahŕňa viacero nástrojov, výška znížení marží nesmie byť väčšia ako 80 % rozdielu medzi sumou marží pre každý produkt vypočítanou na individuálnom základe a maržou vypočítanou na základe kombinovaného odhadu expozície pre kombinované portfólio. V prípade, že centrálna protistrana nie je vystavená žiadnemu možnému riziku zníženia marží, môže uplatňovať zníženie do výšky 100 % tohto rozdielu.

5. Zníženia marží súvisiace so stanovením marží pre portfólio sú predmetom spoľahlivého programu stresového testovania v súlade s kapitolou XII.

Článok 28

Procyklickosť

1. Centrálna protistrana zabezpečí, aby jej politika výberu a revízie intervalu spoľahlivosti, obdobia likvidácie a spätného referenčného obdobia poskytovala stabilné a obozretné maržové požiadavky zamerané do budúcnosti, ktoré obmedzujú procyklickosť v takom rozsahu, aby nebola nepriaznivo ovplyvnená spoľahlivosť a finančná bezpečnosť centrálnej protistrany. To zahŕňa predchádzanie možným narúšajúcim alebo veľkým zmenám v maržových požiadavkách, keď je to možné, a stanovenie transparentných a predvídateľných postupov na prispôsobenie maržových požiadaviek v reakcii na meniace sa trhové podmienky. Pritom centrálna protistrana využije aspoň jednu z týchto možností:

a) uplatňovanie rezervy na marže aspoň vo výške 25 % vypočítaných marží, ktorá jej umožňuje dočasné vyčerpanie v obdobiach, keď vypočítané maržové požiadavky významne rastú;

b) pridelenie najmenej 25 % váhy stresovým pozorovaniam v spätnom referenčnom období vypočítanom v súlade s článkom 26;

c) zabezpečenie toho, aby maržové požiadavky neboli nižšie ako požiadavky, ktoré by sa vypočítali s použitím volatility odhadnutej za 10-ročné historické spätné referenčné obdobie.

2. V prípade, že centrálna protistrana reviduje parametre modelu marží, aby lepšie odzrkadľoval súčasné trhové podmienky, v tejto revízii zohľadní akékoľvek možné procyklické vplyvy.

KAPITOLA VII

FOND PRE PRÍPAD ZLYHANIA

[článok 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 29

Rámec a riadenie

1. Na účel stanovenia minimálnej veľkosti fondu pre prípad zlyhania a výšky ďalších finančných zdrojov potrebných na splnenie požiadaviek článkov 42 a 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 so zohľadnením skupinových závislostí centrálna protistrana zavedie rámec vnútornej politiky na vymedzenie typov extrémnych, ale realistických trhových podmienok, ktoré by ju mohli vystaviť najväčšiemu riziku.

2. Rámec musí obsahovať vyhlásenie, v ktorom sa opisuje, ako centrálna protistrana vymedzuje extrémne, ale realistické trhové podmienky. Musí byť plne zdokumentovaný a uchovávaný v súlade s článkom 12.

3. O rámci rokuje výbor pre riziká a schvaľuje ho rada. Odolnosť rámca a jeho schopnosť odzrkadľovať pohyby na trhu podlieha preskúmaniu aspoň raz ročne. O preskúmaní rokuje výbor pre riziká a oznamuje sa rade.

Článok 30

Identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok

1. Rámec opísaný v článku 29 odzrkadľuje rizikový profil centrálnej protistrany so zohľadnením cezhraničných a krížových menových expozícií, ak je to potrebné. Identifikujú sa v ňom trhové riziká, ktorým by bola centrálna protistrana vystavená po zlyhaní jedného alebo viacerých zúčtovacích členov vrátane nepriaznivých pohybov trhových cien zúčtovávaných nástrojov, zníženej trhovej likvidity týchto nástrojov a poklesov likvidačnej hodnoty kolaterálu. Rámec odzrkadľuje aj dodatočné riziká centrálnej protistrany vyplývajúce zo súčasného zlyhania subjektov v skupine neplniaceho zúčtovacieho člena.

2. V rámci sa individuálne identifikujú všetky trhy, ktorým je centrálna protistrana vystavená v scenári zlyhania zúčtovacieho člena. Pre každý identifikovaný trh centrálna protistrana spresní extrémne, ale realistické podmienky aspoň na základe:

a) škály historických scenárov vrátane období extrémnych pohybov na trhu pozorovaných za uplynulých 30 rokov alebo za také dlhé obdobie, za ktoré sú k dispozícii spoľahlivé údaje, v ktorom by bola centrálna protistrana vystavená najväčšiemu finančnému riziku. Ak sa centrálna protistrana rozhodne, že opätovný výskyt historického prípadu veľkých cenových pohybov nie je realistický, jeho vynechanie z rámca odôvodní príslušnému orgánu;

b) škály možných budúcich scenárov založených na konzistentných predpokladoch týkajúcich sa volatility trhu a korelácie cien v rámci trhov a finančných nástrojov, čerpajúc z kvantitatívnych aj kvalitatívnych posúdení možných trhových podmienok.

3. V rámci sa takisto kvantitatívne aj kvalitatívne zohľadní rozsah, v akom by sa extrémne cenové pohyby mohli vyskytnúť naraz na viacerých identifikovaných trhoch. V rámci sa pripustí, že historické cenové korelácie môžu za extrémnych, ale realistických trhových podmienok zlyhať.

Článok 31

Preskúmanie extrémnych, ale realistických scenárov

Postupy opísané v článku 30 centrálna protistrana pravidelne preskúma so zohľadnením celého príslušného vývoja trhov a rozsahu a koncentrácie expozícií zúčtovacím členom. Súbor historických a hypotetických scenárov, ktoré používa centrálna protistrana na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok, centrálna protistrana preskúma a konzultuje pritom s výborom pre riziká, a to najmenej raz ročne a častejšie v prípade, keď vývoj na trhu alebo závažné zmeny súboru zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou ovplyvňujú predpoklady tvoriace základ scenárov, a tým si vyžadujú prispôsobenie scenárov. O významných zmenách rámca sa podáva správa rade.

KAPITOLA VIII

KONTROLY RIZIKA LIKVIDITY

[článok 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 32

Posúdenie rizika likvidity

1. Centrálna protistrana vytvorí odolný rámec riadenia rizika likvidity, ktorý zahŕňa účinné prevádzkové a analytické nástroje na identifikovanie, meranie a monitorovanie jej tokov vyrovnania a financovania na priebežnom a včasnom základe vrátane jej používania likvidity v rámci dňa. Centrálne protistrany pravidelne skúmajú návrh a fungovanie svojho rámca riadenia likvidity a zohľadnia aj výsledky stresových testov.

2. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany musí byť primerané robustný na to, aby zabezpečoval, že centrálna protistrana je schopná vykonávať platobné povinnosti a povinnosti týkajúce sa vyrovnania vo všetkých príslušných menách podľa ich splatnosti, a to aj v rámci dňa, ak je to potrebné. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany obsahuje aj posúdenie jej možných budúcich potrieb likvidity v širokej škále možných stresových scenárov. Stresový scenár zahŕňa zlyhanie zúčtovacích členov podľa článku 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 od dátumu zlyhania do konca obdobia likvidácie a riziko likvidity spôsobené investičnou politikou a postupmi centrálnej protistrany za extrémnych, ale realistických trhových podmienok.

3. Rámec riadenia rizika likvidity obsahuje plán likvidity, ktorý je zdokumentovaný a uchováva sa v súlade s článkom 12. Súčasťou obsahu plánu likvidity musia byť aspoň postupy centrálnej protistrany na:

a) riadenie a monitorovanie jej potrieb likvidity v škále trhových scenárov najmenej na dennom základe;

b) udržiavanie dostatočných likvidných finančných zdrojov na krytie jej potrieb likvidity a rozlišovanie používania rôznych typov likvidných zdrojov;

c) denné posudzovanie a hodnotenie likvidných aktív dostupných centrálnej protistrane a jej potrieb likvidity;

d) identifikovanie zdrojov rizika likvidity;

e) posudzovanie časových rozsahov, počas ktorých by mali byť likvidné finančné zdroje centrálnej protistrany dostupné;

f) zohľadnenie možných potrieb likvidity vyplývajúcich zo schopnosti zúčtovacích členov vymieňať si peňažné prostriedky za bezhotovostnú zábezpeku;

g) procesy v prípade nedostatkov likvidity;

h) doplnenie akýchkoľvek likvidných finančných zdrojov, ktoré môže využiť počas stresovej udalosti.

Plán schváli rada centrálnej protistrany po konzultácii s výborom pre riziká.

4. Centrálna protistrana posúdi riziko likvidity, ktorému čelí, a to aj v prípade, že centrálna protistrana alebo jej zúčtovací členovia nemôžu vyrovnať svoje platobné záväzky v čase splatnosti ako súčasť procesu zúčtovania alebo vyrovnania, a to aj so zohľadnením investičnej činnosti centrálnej protistrany. Rámcom riadenia rizík sa riešia potreby likvidity vyplývajúce zo vzťahov centrálnej protistrany s akýmkoľvek subjektom, voči ktorému má centrálna protistrana expozíciu likvidity vrátane:

a) zúčtovacích bánk;

b) platobných systémov;

c) zúčtovacích systémov cenných papierov;

d) nostro agentov;

e) depozitných bánk;

f) poskytovateľov likvidity;

g) interoperabilných centrálnych protistrán;

h) poskytovateľov služieb.

5. Centrálna protistrana zohľadní akékoľvek vzájomné závislosti medzi subjektmi uvedenými v odseku 4 a rôzne vzťahy, ktoré subjekt uvedený v odseku 4 môže mať s centrálnou protistranou v jej rámci riadenia rizika likvidity.

6. Centrálna protistrana zavedie dennú správu o potrebách a zdrojoch podľa odseku 3 písm. a), b) a c) a štvrťročnú správu o svojom pláne likvidity podľa odseku 3 písm. d) až h). Správy sa musia zdokumentovať a uchovávať v súlade s kapitolou IV.

Článok 33

Prístup k likvidite

1. Centrálna protistrana udržiava v každej príslušnej mene likvidné zdroje úmerné svojím požiadavkám na likviditu vymedzeným v súlade s článkom 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a článkom 32 tohto nariadenia. Tieto likvidné zdroje sa vzťahujú len na:

a) peňažné prostriedky uložené v emitujúcej centrálnej banke;

b) peňažné prostriedky uložené v úverových inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s článkom 47;

c) viazané úverové linky alebo rovnocenné dojednania so zúčtovacími členmi, ktorí si plnia záväzky;

d) viazané zmluvy o spätnej kúpe;

e) vysoko obchodovateľné finančné nástroje, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 a článku 46 a o ktorých môže centrálna protistrana preukázať, že sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky v rámci rovnakého dňa s použitím vopred dohodnutých a vysoko spoľahlivých dojednaní o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok.

2. Centrálna protistrana venuje pozornosť menám, v ktorých sú denominované jej záväzky, a zohľadňuje možný vplyv stresových podmienok na jej schopnosť prístupu k devízovým trhom spôsobom, ktorý je v súlade so zúčtovacími cyklami cenných papierov pre devízy a zúčtovacími systémami cenných papierov.

3. Viazané úverové linky, ktoré sa poskytujú na základe kolaterálu poskytnutého zúčtovacími členmi, sa nesmú počítať dvojmo ako likvidné zdroje. Centrálna protistrana príjme opatrenia na monitorovanie a kontrolu koncentrácie expozícií riziku likvidity voči jednotlivým poskytovateľom likvidity.

4. Centrálna protistrana uskutoční prísnu hĺbkovú analýzu, že jej poskytovatelia likvidity majú dostatočnú kapacitu na plnenie podľa dojednaní o likvidite.

5. Centrálna protistrana pravidelne testuje svoje postupy prístupu k vopred dohodnutým dojednaniam o financovaní. Toto môže zahŕňať čerpanie testovacích súm komerčných úverových liniek, kontrola rýchlosti dostupnosti zdrojov a spoľahlivosti postupov.

6. Centrálna protistrana má vo svojom pláne likvidity podrobné postupy na používanie svojich likvidných finančných prostriedkov na splnenie si platobných povinností počas nedostatku likvidity. V postupoch v oblasti likvidity sa musí zreteľne uviesť, kedy by sa mali použiť určité zdroje. V postupoch sa takisto opíše, ako sa dostať k hotovostným vkladom alebo investíciám hotovostných vkladov cez noc, ako uskutočňovať trhové transakcie v rámci rovnakého dňa alebo ako čerpať vopred dohodnuté línie likvidity. Tieto postupy sa pravidelne testujú. Centrálna protistrana zavedie primeraný plán na obnovu dojednaní o financovaní pred ich uplynutím.

Článok 34

Riziko koncentrácie

1. Centrálna protistrana dôkladne monitoruje a kontroluje koncentráciu svojej expozície voči riziku likvidity vrátane expozícií voči subjektom uvedeným v článku 32 ods. 4 a subjektom v rovnakej skupine.

2. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany zahŕňa uplatňovanie medzí expozície a koncentrácie.

3. Centrálna protistrana vymedzí procesy a postupy v prípade porušenia medzí koncentrácie.

KAPITOLA IX

POSTUPNOSŤ PRI ZLYHANÍ

[článok 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 35

Výpočet výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1. Centrálna protistrana vedie a uvádza oddelene vo svojej súvahe výšku účelových vlastných zdrojov na účel stanovený v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2. Centrálna protistrana vypočítava minimálnu výšku uvedenú v odseku 1 tak, že sumu minimálneho kapitálu vrátane nerozdeleného zisku a rezerv držaných v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a delegovaného nariadenia (ES) č. 152/2013 (8) vynásobí faktorom 25 %.

Centrálna protistrana uvedenú minimálnu sumu každoročne reviduje.

3. V prípade, že centrálna protistrana vytvorila viac ako jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, celkové účelové vlastné zdroje vypočítané podľa odseku 1 sa pridelia každému z fondov pre prípad zlyhania pomerne k veľkosti každého fondu pre prípad zlyhania, čo sa oddelene uvedie v jej súvahe a použije na zlyhania objavujúce sa v rôznych segmentoch trhu, na ktoré sa fondy pre prípad zlyhania vzťahujú.

4. Na dodržanie požiadavky v odseku 1 sa nesmú použiť žiadne iné zdroje než kapitál vrátane nerozdelených ziskov a rezerv, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Článok 36

Udržiavanie výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1. Centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán, ak výška účelových vlastných zdrojov v držbe klesne pod sumu požadovanú v článku 35, spolu s dôvodmi porušenia a úplným opisom opatrení a časového harmonogramu doplnenia tejto sumy v písomnej forme.

2. V prípade, že nastane následné zlyhanie jedného alebo viacerých zúčtovacích členov predtým, ako centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje, na účel článku 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa použije len zostatková suma pridelených účelových vlastných zdrojov.

3. Centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje najmenej v lehote jedného mesiaca od dátumu oznámenia podľa odseku 1.

KAPITOLA X

KOLATERÁL

[článok 46 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 37

Všeobecné požiadavky

Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a nepretržité monitorovanie likvidity aktív akceptovaných ako kolaterál a v prípade potreby prijme nápravné opatrenia.

Centrálna protistrana najmenej raz ročne preskúma svoje politiky a postupy v oblasti oprávnených aktív. Toto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

Článok 38

Hotovostná zábezpeka

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je vysoko likvidný kolaterál vo forme peňažných prostriedkov denominovaný v jednej z týchto mien:

a) v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť;

b) v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene.

Článok 39

Finančné nástroje

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa finančné nástroje, bankové záruky a zlato, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v prílohe I, považujú za vysoko likvidný kolaterál.

Článok 40

Určovanie hodnoty kolaterálu

1. Na účely určovania hodnoty vysoko likvidného kolaterálu vymedzeného v článku 37 centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na monitorovanie úverovej kvality, trhovej likvidity a cenovej volatility každého aktíva prijatého ako kolaterál, a to takmer v reálnom čase. Centrálna protistrana pravidelne a najmenej raz ročne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov určovania hodnoty. Takéto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

2. Centrálna protistrana oceňuje svoj kolaterál trhovou cenou takmer v reálnom čase, a ak to nie je možné, centrálna protistrana musí byť schopná preukázať príslušným orgánom, že je schopná riadiť riziká.

Článok 41

Zníženia hodnoty (haircuts)

1. Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje politiky a postupy na určenie obozretných znížení hodnoty (haircuts), ktoré sa uplatnia na hodnotu kolaterálu.

2. V zníženiach hodnoty (haircuts) sa uzná, že kolaterál možno bude potrebné likvidovať v stresových trhových podmienkach, a zohľadní sa čas potrebný na jeho likvidáciu. Centrálna protistrana príslušnému orgánu preukáže, že zníženia hodnoty (haircuts) sú vypočítané konzervatívne, aby sa čo najviac obmedzili možné procyklické vplyvy. Pre každé kolaterálové aktívum sa určí zníženie hodnoty (haircut) so zohľadnením príslušných kritérií vrátane:

a) typu aktíva a úrovne kreditného rizika spojeného s finančným nástrojom na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

b) splatnosti aktíva;

c) historickej a hypotetickej budúcej cenovej volatility aktíva v stresových trhových podmienkach;

d) likvidity podkladového trhu vrátane kúpno-predajných rozpätí;

e) devízového rizika, ak existuje;

f) rizika nesprávnej voľby.

3. Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť znížení hodnoty (haircuts). Centrálna protistrana preskúma politiky a postupy znížení hodnoty aspoň raz ročne a vždy vtedy, ak sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje rizikovú expozíciu centrálnej protistrany, ale pokiaľ je to možné, malo by sa zabrániť možným rušivým alebo veľkým zmenám v zníženiach hodnoty (haircuts), ktoré by mohli spôsobiť procyklickosť. Politiky a postupy zníženia hodnoty (haircut) by mali byť nezávisle potvrdzované aspoň raz ročne.

Článok 42

Medze koncentrácie

1. Centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na zabezpečenie toho, že kolaterál zostane dostatočne diverzifikovaný, aby mohol byť zlikvidovaný vo vymedzenej lehote držby bez významného trhového vplyvu. V politikách a postupoch sa určia opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa budú uplatňovať v prípade prekročenia medzí koncentrácie uvedených v odseku 2.

2. Centrálna protistrana určí medze koncentrácie na úrovni:

a) jednotlivých emitentov;

b) typu emitenta;

c) typu aktíva;

d) každého zúčtovacieho člena;

e) všetkých zúčtovacích členov.

3. Medze koncentrácie sa určujú konzervatívne so zohľadnením všetkých príslušných kritérií vrátane:

a) finančných nástrojov emitovaných emitentmi rovnakého typu, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, činnosť, geografický regió