Úradný vestník L 332 , 28/12/2000 S. 0017 - 0031



Nariadenie Rady (ES) č. 2852/2000 z 22. decembra 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné antidumpingové clo uložené na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Indii a Kórejskej republike Rada Európskych spoločenstiev so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1], najmä na jeho článok 9, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: A. KONANIE 1. Predbežné opatrenia (1) Nariadením Komisie (ES) č. 1472/2000 [2] (ďalej len "predbežné nariadenie") bolo uplatnené dočasné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien (ďalej len "PSF") do spoločenstva, ktoré patria pod kód (kombinovanej nomenklatúry) KN 55032000 a majú pôvod v Indii a Kórejskej republike. 2. Následné konanie (2) Po uložení dočasných antidumpingových dovozných ciel niekoľko strán podalo písomné pripomienky. V súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 (ďalej len "základné nariadenie") strany, ktoré o to požiadali, dostali príležitosť byť vypočuté. Strany boli informované o zásadných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporúčať uloženie definitívneho antidumpingového cla a definitívne vyberanie, na úrovni definitívneho cla, súm zabezpečených pomocou dočasného cla. Bolo tiež udelené obdobie, v rámci ktorého je možné podať protest proti tomuto zverejneniu. (3) Ústne a písomné pripomienky podané zainteresovanými stranami v termíne stanovenom na tento účel boli zvážené, a kde sa to považovalo za vhodné, na tieto pripomienky sa riadne prihliadalo pri definitívnych zisteniach. (4) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že úvodné normy uplatnené Komisiou boli nesprávne a svojvoľné. Ďalej tvrdili, že začatie nového konania proti Kórejskej republike dva mesiace po ukončení predchádzajúceho konania (pozri úvodnú časť 7 predbežného nariadenia) je v rozpore so zistením v tomto šetrení, že nie je pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu. V tomto ohľade treba poznamenať, že zistenie, že nie je pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu, bolo založené na zisteniach týkajúcich sa dvanásťmesačného obdobia šetrenia končiaceho v septembri 1997, t. j. dva roky pred začatím súčasného konania. Okrem toho, Komisia preskúmala nové dôkazy predložené v sťažnosti z augusta 1999 a považovala tieto dôkazy za dostatočné na začatie terajšieho šetrenia. (5) Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje definitívne zistenia. 3. POSUDZOVANÝ VÝROBOK (6) Združenie užívateľov tvrdilo, že Oznámenie o začatí súčasného konania nepokrývalo druhy PSF na iné použitie ako je spriadanie a že tieto druhy PSF preto mali byť z konania vylúčené. (7) Treba poznamenať, že oznámenie o začatí, ako aj sťažnosť, jasne reprodukujú opis príslušného kódu KN, ktorý pokrýva všetky druhy PSF dovážané od vyvážajúcich výrobcov z daných krajín a vyrábané priemyslom spoločenstva bez ohľadu na ich použitie. Znenie opisu príslušného kódu KN bolo správne pochopené všetkými zainteresovanými stranami tohto konania, okrem spomenutého združenia užívateľov, ktoré zopakovala nárok, ktorý už bol zamietnutý v predošlom šetrení ohľadom dovozu PSF z Austrália, Indonézie a Thajska obsiahnutom v nariadení (ES) č. 1522/2000 [3]. (8) Niektoré zainteresované strany argumentovali aj tým, že v každom prípade treba rozlišovať medzi druhmi PSF používanými na spriadanie (nazývané aj tkané, ďalej len PSF-Sp) a PSF používanými na iné účely ako spriadanie (nazývané aj netkané alebo výplňové vlákna, ďalej len PSF-NW) kvôli rozličným špecifickým základným fyzikálnym charakteristikám, ktoré určujú konečné použitie výrobku. Preto sa tvrdilo, že dovážané vlákna by mali podliehať neutrálnym laboratórnym osvedčeniam potvrdzujúcim tieto charakteristiky. Naviac sa uvádzalo, že prípadná zameniteľnosť medzi PSF-Sp a PSF-NW je veľmi obmedzená a týka sa iba určitých druhov vlákien pôvodne určených na PSF-Sp, ktoré by sa mohli používať ako PSF-NW. Preto PSF-NW, ak nie sú vylúčené zo šetrenia, by mali byť aspoň skúmané v samostatnom konaní. (9) Pokiaľ ide o použitie posudzovaného výrobku, medzi jednotlivými druhmi PSF bolo zistené značné prekrývanie, nahrádzanie a hospodárska súťaž. Šetrenie ukázalo, že neexistuje jasná deliaca čiara medzi rôznymi druhmi, na základe ktorej by sa dala stanoviť jednoznačná väzba medzi fyzikálnymi charakteristikami výrobku a použitím daného výrobku, a že preto dostupné dôkazy neumožňujú rozlišovať výrobky na tomto základe. V tomto ohľade treba zdôrazniť, že pomocou výsledkov nezávislej laboratórnej analýzy nie je možné definitívne určiť konečné použitie výrobku. Preto rôzne druhy daných PSF by sa mali považovať za predstavujúce na účely tohto konania jeden samostatný výrobok. (10) Na základe vyššie uvedených skutočností sa potvrdzuje, že prijaté pripomienky týkajúce sa definície posudzovaného výrobku nie sú také, aby rušili platnosť záverov úvodnej časti 18 predbežného nariadenia. Preto tieto závery, ktoré sú v súlade so závermi dosiahnutými pre ten istý výrobok v predchádzajúcom šetrení, sa týmto potvrdzujú. C. DUMPING 1. India (11) Neboli podané žiadne pripomienky pokiaľ ide o rozhodnutia neodobrať vzorky indických vyvážajúcich výrobcov, a preto zistenia uvedené v úvodných častiach 20 až 25 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 1.1. Bežná cena (12) Po prijatí dočasných opatrení jeden vyvážajúci výrobca požiadal, aby výrobné náklady niektorých druhov výrobku druhej akosti predávaných na domácom trhu boli upravené smerom nadol pre obvyklý priebeh obchodného testu. Túto žiadosť nebolo možné prijať, pretože spoločnosť uvádzala totožné výrobné náklady rozličných akostí každého druhu výrobku v svojej odpovedi v dotazníku. (13) Neboli podané žiadne ďalšie nároky ohľadom stanovenia bežnej ceny. Závery uvedené v úvodnej časti 46 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 1.2. Vývozná cena (14) Boli podané nároky ohľadom stanovenia vývoznej ceny. Závery uvedené v úvodnej časti 47 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 1.3. Porovnanie (15) Po prijatí dočasných opatrení jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli porovnávané s výrobkami vyvážanými do spoločenstva, majú rozličné fyzikálne a technické charakteristiky a rozličné konečné použitia. Preto spoločnosť žiadala o úpravu kvôli fyzikálnym charakteristikám a predložila nové informácie na podporu jej žiadosti. Bolo zistené, že nové informácie predložené po prijatí predbežných opatrení sa týkali dodatočných charakteristík výrobku, ktoré Komisia nikdy nežiadala ani ich spoločnosť neuvádzala v svojej odpovedi v dotazníku. V tomto štádiu šetrenia nebolo možné zmeniť základ porovnávania výrobkov, ktorý je stanovený v tabuľke špecifikácií dotazníka Komisie a vzťahuje sa na všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho nové informácie boli v rozpore s informáciami prijatými predtým a preto žiadosť o úpravu kvôli fyzikálnym charakteristikám bola zamietnutá. (16) Ďalší vyvážajúci výrobca argumentoval, že rozdiely v dôsledku hrúbky vlákien vyjadrené v denieroch alebo decitexoch by sa nemali brať do úvahy, a že preto všetky druhy výrobkov by sa mali považovať za jeden výrobok. V tomto ohľade, aby sa zabezpečilo prijateľné a plnovýznamové porovnanie medzi výrobkami predávanými na domácom a vývoznom trhu, výrobky vyrábané všetkými vyvážajúcimi výrobcami sa porovnávané podľa typov definovaných v dotazníku spoločenstva. Preto argument týkajúci sa obmedzenia porovnania na jeden typ výrobku nie je možné prijať. (17) Jeden vyvážajúci výrobca predložil nové informácie na podporu nároku na vrátenie cla, ktorý Komisia zamietla v predbežnom štádiu. Túto žiadosť nebolo možné prijať, pretože tieto informácie, hoci boli v dotazníku požadované, neboli predložené v požadovanom termíne a preto nebolo možné ich overiť. (18) Ten istý vyvážajúci výrobca ďalej argumentoval, že pretože nárok na úpravu vrátenia cla bol už preukázaný v kontexte predchádzajúceho konania začatého asi pred desiatimi rokmi (nariadenie Rady (EHS) č. 54/93 [4], nemal by sa znovu skúmať. V tejto súvislosti treba mať na pamäti, že každé antidumpingové konanie sa posudzuje v rámci svojej vlastnej skutkovej podstaty a skúma sa na základe svojich vlastných faktických a právnych okolností, ktoré môžu byť v každom konaní odlišné. Ako sa uvádza v predchádzajúcej úvodnej časti, tento vyvážajúci výrobca neposkytol v rámci tohto šetrenia dôkazy, ktoré môžu podporiť jeho nárok. Najmä nebolo preukázané, že podobný výrobok určený na domácu spotrebu obsahoval nejaké clo počas obdobia šetrenia. Preto bol nárok zamietnutý. (19) V kontexte otázky vrátenia cla dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že táto úprava by sa mala udeľovať automaticky hneď potom, ako boli clá refundované na strane vývozu a že otázka, či tieto clá boli zahrnuté na domácej strane, nie je podstatná. Na základe článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia sa úprava cla udeľuje len za predpokladu, že sú súčasne splnené dve podmienky: po prvé, musí sa preukázať, že podobný výrobok a materiály fyzicky zahrnuté do tohto výrobku obsahujú dovozné poplatky, keď sú určené na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, a po druhé, tieto dovozné poplatky sa refundujú alebo nevyberajú, keď sa výrobok vyváža do spoločenstva. Ak jedna z týchto požiadaviek nie je splnená, úpravu na vrátenie cla nie je možné udeliť. (20) Jeden vyvážajúci vývozca tvrdil, že niektoré dovozné clá boli zahrnuté do výrobku predávaného na domácom trhu v sume prevyšujúcej sumu, ktorú udelila Komisia v predbežných zisteniach. Tento dodatočný nárok bol prešetrený a bolo zistené, že dovozné clá zaplatené za niektoré materiály zahrnuté do výrobku predávaného na domácom trhu skutočne prevyšovali sumu, ktorá bola stanovená predtým. Preto boli predbežné výpočty podľa toho upravené. (21) Tento nový nárok vyvážajúceho výrobcu na ďalšiu úpravu dovozných ciel na materiál dovážaný a zaplatený príslušnou spoločnosťou však nie je možné prijať, pretože nebol podaný v stanovenom termíne ani nepreukázal, že ovplyvňuje porovnateľnosť cien, a okrem toho nové informácie predložené v tomto ohľade nebolo možné overiť v tomto štádiu šetrenia. (22) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dôsledku politiky indickej vlády Indie na podporu zakladania závodov v menej rozvinutých oblastiach spoločnosti boli oslobodené od platenia dane z predaja vláde a žiadal, aby z toho dôvodu bola udelená úprava. Predložené informácie ukazujú, že všetky faktúry týkajúce sa predaja výrobkov z týchto oslobodených tovární uvádzajú, že štát nebude vyberať žiadne dane z predaja a že kupujúci nie je oprávnený podať nárok na vrátenie, započítanie alebo refundáciu akejkoľvek dane z predaja. Za týchto okolností, pretože nie je zaplatená žiadna daň z predaja, nie je možné udeliť žiadnu úpravu. Avšak v prípadoch, kde faktúry týkajúce sa predaja výrobkov vyrobených v iných továrňach zahŕňali dane z predaja vyberané štátom, bolo rozhodnuté, že úprava je zaručená a výpočty boli podľa toho upravené. (23) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že platba dane z príjmu sa vzťahuje len na zisk vytvorený na domácom trhu a nie na vývoznom trhu, čo ovplyvňuje porovnateľnosť cien. V tomto ohľade treba poznamenať, že daň z príjmu predstavuje poplatok uložený na zisk spoločnosti, a ako taký sa vypočíta spätne na konci každého finančného roka. Preto nie je možné prihliadať naň vtedy, keď sa tvorí cena. Okrem toho spoločnosť neposkytla žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že daň bola zahrnutá do domácich faktúr. Preto bola táto žiadosť zamietnutá. 1.4. Dumpingové rozpätie (24) Porovnanie upraveného, a ak to bolo vhodné, váženého aritmetického priemeru bežnej ceny s váženým aritmetickým priemerom vývoznej ceny za jednotlivé druhy výrobkov pri predaji z továrne ukázalo existenciu dumpingu u všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli predmetom šetrenia. Pretože úroveň spolupráce bola vysoká, dumpingové rozpätie pre všetky ostatné spoločnosti sa stanovuje na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. (25) Konečné dumpingové rozpätia ako percentuálny podiel z nezaplateného cla z dovoznej ceny cif sú nasledovné: Indian Organic Chemicals Limited, Mumbai | 23,3 % | JCT Limited, New Delhi | 32,6 % | Reliance Industries Ltd., Mumbain | 35,4 % | Všetky ostatné spoločnosti | 35,4 % | 2. Kórejská republika 2.1. Bežná cena (26) Po prijatí dočasných opatrení traja vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že vylúčenie predajov "miestneho vývozu" zo zoznamov domácich predajov použitých na stanovenie bežnej ceny je nesprávne a neprimerané. (27) Argumentovali, že vylúčenie je v rozpore s ustanoveniami článku 2 základného nariadenia a s bežnou praxou Komisie a že nie je v súlade s prístupom prijatým členskými krajinami WTO. Dvaja z týchto vyvážajúcich výrobcov tiež argumentovali, že Komisia nevysvetlila právny základ, na základe ktorého boli tieto predaje vylúčené. (28) Vyvážajúci výrobcovia ďalej uvádzali, že v predchádzajúcich konaniach týkajúcich sa Kórejskej republiky (napr. skúmanie uplynutia platnosti pre PSF v nariadení Rady (ES) č. 1728/1999 [5] a pre drôty z nehrdzavejúcej ocele v nariadení Rady (ES) č. 1600/1999 [6] a rozhodnutí Komisie č. 1999/483/ES [7] Komisia nenamietala proti zatriedeniu predajov "miestneho vývozu" vyvážajúcich výrobcov do zoznamu domácich predajov a v jednom citovanom prípade žiadala o ich zahrnutie do zoznamu domácich predajov. (29) Usudzujeme, že osobitné administratívne dojednania uplatniteľné na predaje "miestneho vývozu" podľa ktorých nepodliehali dani z domáceho predaja, boli bežne faktúrované v USD a platené akreditívmi a nepodliehali dojednaniam o vrátení cla, dokazovali skutočnosť, že tieto predaje boli uskutočňované prostredníctvom osobitného predajného kanála orientovaného na vývoz s konkrétnou trhovou situáciou. Daní vyvážajúci výrobcovia špecificky označili tieto predaje v svojich účtovných záznamoch ako určené na zahrnutie medzi výrobky na vývoz. Vzhľadom na ich konkrétnu trhovú situáciu sa dospelo k záveru, že takéto predaje "miestneho vývozu" neboli vykonávané v obvyklom chode obchodovania a preto ich zahrnutie do výpočtov bežnej ceny by neumožnilo správne a primerané porovnanie s vývoznou cenou v súlade s článkom 2 základného nariadenia. Komisia neakceptuje tvrdenie, že minulá prax bola výslovne zahrnúť takéto predaje do výpočtov bežnej ceny. Ich zahrnutie v predchádzajúcich konaniach môže odrážať skutočnosť, že neboli špecificky označené alebo boli považované za také že ich zahrnutie nemá významný dopad na výsledky. Avšak v takom prípade, z dôvodov uvedených vyššie, predaje "miestneho vývozu" boli vylúčené zo zoznamu domácich predajov použitého na stanovenie bežnej ceny. (30) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že niektoré suroviny boli kupované od príbuzného dodávateľa za nezávislú trhovú cenu a preto Komisia neprávom stanovila vyššiu trhovú nákupnú cenu a podľa toho zvýšila výrobné náklady. Ďalej argumentoval, že v každom prípade úprava bola nadmerná, pretože neprihliadala na technické ani cenové rozdiely medzi surovinou nakupovanou v prvom rade od príbuzného dodávateľa a podobnou surovinou nakupovanou od ostatných dodávateľov. (31) Zistilo sa, že vzťah s dodávateľom bol taký, že vyvážajúci výrobca bol mohol uplatniť významný vplyv na nákupnú cenu. Naviac, pretože priemerná cena za surovinu nakupovanú od príbuzného dodávateľa bola podstatne nižšia ako priemerná cena tej istej suroviny nakupovanej od nepríbuzných dodávateľov a pretože nákupná cena bola zrejme stratou pre dodávateľa, ceny surovín boli považované za nespoľahlivé transferové ceny. Za takýchto okolností bola použitá metodika výpočtu pri určovaní nezávislej trhovej nákupnej ceny zvýšením ceny surovín nakupovaných od príbuzného dodávateľa úmerne k rozdielu vážených aritmetických priemerov nákupných cien surovín, ktoré boli nakupované od príbuzného dodávateľa a od nepríbuzných dodávateľov. (32) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že bežná cena za jeden druh výrobku mala byť založená skôr na domácej cene, ako na konštruovanej cene. Tento argument bol prijatý, pretože bolo zistené, že predaje tohto druhu výrobku boli vykonávané v reprezentatívnych množstvách a takmer všetky boli ziskové. Preto boli výpočty upravené podľa toho. (33) Jeden vyvážajúci vývozca argumentoval, že Komisia nesprávne zamietla čistý devízový výnos zahrnutý do predajných, všeobecných a administratívnych nákladov použitých na stanovenie úplných výrobných nákladov, na použitie pri stanovení konštruovanej bežnej ceny a v bežnom priebehu obchodnej skúšky. Ďalej argumentoval, že by sa to malo znovu zvážiť, pretože časť výnosu z prevodu meny bola realizovaná, a naviac že základ obratu je najvhodnejší základ pre rozdelenie čistého devízového výnosu na jednotlivé trhy. (34) Zistilo sa, že devízový výnos sa skôr vzťahoval najmä na výnosy z prevodu meny z opakovaného vykazovania dlhodobých devízových záväzkov ako na výrobu a predaj v bežnom chodu obchodovania na domácom trhu v priebehu obdobia šetrenia (1. október 1998 až 30. september 1999). Pretože na takéto devízové výnosy alebo straty sa neprihliada v antidumpingových šetreniach, bez ohľadu na to, či sú realizované alebo nie, argument bol zamietnutý. 2.2. Vývozná cena (35) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že jeho príbuzná spoločnosť v spoločenstve má len minoritnú úlohu v procese predaja nepríbuzným zákazníkom v spoločenstve a preto nebolo odôvodnené odrátanie zisku pri zostavovaní vývoznej ceny. Argumentoval aj tým, že neexistuje žiaden základ pre stanovenie úrovne použitého ziskového rozpätia. V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia položky, pre ktoré by sa mala vykonať úprava na skonštruovanie vývoznej ceny zahŕňajú primerané rozpätie zisku. Usudzujeme, že zisk odrátaný na skonštruovanie vývoznej ceny bol primeraný v porovnaní s informáciami dostupnými od spolupracujúcich nezávislých dovozcov. Preto sa nárok zamieta. (36) Neboli podané žiadne ďalšie nároky ohľadom stanovenia vývoznej ceny. Preto sa týmto potvrdzujú závery uvedené v úvodnej časti 54 predbežného nariadenia. 2.3. Porovnanie (37) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že omylom zahrnul rovnaké úpravy týkajúce sa úverových nákladov do rôznych stĺpcov zoznamu vývozných predajov a preto Komisia počítala dvakrát odpočty pri stanovení vývoznej ceny pre primerané porovnanie s bežnou cenou. Úverové náklady uvádzané spoločnosťou v odpovedi na dotazník vo vzťahu k platobným podmienkam v každej transakcii boli prešetrené a tento nárok bol prijatý, kde to bolo odôvodnené. (38) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že základ výpočtu Komisie podcenil sumu vrátenia cla, pretože bol skôr založený na cle zaplatenom na dovoz surovín, ktoré boli fyzicky zahrnuté do podobného výrobku, ako na vrátení cla prijatom pri vývoze posudzovaného výrobku do spoločenstva počas obdobia šetrenia. Ďalej argumentoval, že výpočet spoločenstva bol neprimerane založený na cle zaplatenom počas prvých ôsmich mesiacov obdobia šetrenia vydelenom celkovým objemom dovozu za celé obdobie šetrenia. Prvý argument bol zamietnutý, pretože suma zaplatená počas obdobia šetrenia bola nižšia ako suma refundovaná podľa článku 2 ods. 10 písmena b) základného nariadenia. Avšak, ako spoločnosť žiadala, vrátenie cla na jeden kilogram bolo prepočítané na základe objemu dovozu za prvých osem mesiacov. (39) Ďalší vyvážajúci výrobca argumentoval, že pri výpočte príspevku vrátenia cla na jeden kilogram Komisia mala vydeliť celkové dovozné clá zahrnuté do nákupov niektorých dovezených surovín len množstvom dovezených surovín a nie celkovým množstvom surovín nakúpených miestne aj dovezených. Usudzujeme, že príspevok vrátenia cla, ktorý sa má odrátať od bežnej ceny, by mal byť založený na priemernom cle zahrnutom do nákladov na domáci predaj, pretože výrobok predávaný na domácom trhu by zahŕňal suroviny nakúpené na domácom trhu aj dovezené. Tento argument sa preto zamieta. (40) Dvaja vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že prístup, ktorým sa riadila Komisia pri zamietnutí požadovaných úprav úverových nákladov podľa systému otvorených účtov, pretože platby nemohli byť jasne prepojené na faktúry, bol bez právneho základu. Avšak nebolo možné overiť, že platby vykonané podľa systému "otvorených účtov" boli vykonané v súlade s akýmikoľvek dohodnutými platobnými podmienkami. Za takýchto okolností nebol dôvod predpokladať, že zmluvné platobné podmienky boli faktorom, na ktorý sa prihliadalo pri určovaní účtovaných cien, a preto tieto nároky boli zamietnuté. 2.4. Dumpingové rozpätie (41) Porovnanie vhodne upraveného váženého aritmetického priemeru bežnej ceny s váženým aritmetickým priemerom vývoznej ceny podľa druhu výrobku na základe predaja z továrne ukázalo existenciu dumpingu u všetkých vyvážajúcich výrobcov. Pretože úroveň spolupráce bola vysoká, dumpingové rozpätie pre všetky ostatné spoločnosti sa stanovuje na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. (42) Po odhalení predbežných zistení dvaja vyvážajúci výrobcovia, Samyang Corporation a SK Chemicals Co. Ltd, informovali Komisiu, že zlúčia svoje obchodné činnosti v oblasti polyesteru do jednej spoločne vlastnenej spoločnosti, t. j. Huvis Corporation. Títo vyvážajúci výrobcovia poskytli doplnkové informácie ohľadom tejto zmeny okolností na žiadosť Komisie a v dôsledku toho bolo rozhodnuté, že pre Huvis Corporation by sa malo definitívne stanoviť jediné dumpingové rozpätie. Toto dumpingové rozpätie bolo preto stanovené ako vážený aritmetický priemer upravených dumpingových rozpätí daných dvoch vyvážajúcich výrobcov. Dumpingové rozpätie pre príbuznú obchodnú spoločnosť v Kórei bolo stanovené na rovnakej úrovni ako pre Huvis Corporation. (43) Konečné dumpingové rozpätia ako percentuálny podiel z nezaplateného cla z dovoznej ceny cif sú nasledovné: Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd,Seoul | 0,9 % (minimum) | Huvis Corporation, Seoul | 4,8 % | Saehan Industries Inc., Seoul | 20,2 % | SK Global Co. Ltd, Seoul | 4,8 % | Sung Lim Co. Ltd, Seoul | 0,05 % (minimum) | Všetky ostatné spoločnosti | 20,2 % | D. UJMA 1. Procedurálne otázky (44) Bolo tvrdené, že kombináciou antidumpingových konaní týkajúcich sa Kórejskej republiky a Indie bolo neprimerané stanoviť rovnaké obdobie šetrenia na šetrenie možného škodlivého dumpingu zapríčineného dovozmi z týchto krajín. Pokiaľ ide o Indiu, to znamenalo vynechanie posledných troch mesiacov roka 1999 a argumentovalo sa, že vzhľadom na zvýšenie cien ropy to bude mať dopad na výsledky šetrenia predajnej ceny, výrobných nákladov a ziskovosť v šetrení ujmy. (45) Treba pripomenúť, že ako je uvedené v úvodnej časti 8 predbežného nariadenia, kombinácia konaní ohľadom Indie a Kórejskej republiky bola vykonaná z administratívnych dôvodov. Určenie obdobia šetrenia je pokryté článkom 6 ods. 1 základného nariadenia, ktoré okrem iného stanovuje, že obdobie šetrenia bude obvykle pokrývať obdobie najmenej šiestich mesiacov bezprostredne pred začatím konania. V prípade Indie šetrenie sa začalo v decembri 1999. Teda obdobie, o ktoré obdobie šetrenia mohlo byť posunuté, bolo najviac dva mesiace. Treba pripomenúť aj to, že dovozy z obidvoch krajín môžu byť kumulatívne posudzované, pretože kritériá spomenuté v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené (pozri úvodnú časť 65 predbežného nariadenia). Napokon, aby sa prihliadalo na základné obavy, vplyv zvýšených nákladov na suroviny za rok 1999 bol analyzovaný a porovnaný s obdobím šetrenia. (46) Šetrenie ukázalo, že ceny hlavnej suroviny používanej vo výrobe PSF, menovite kyseliny tereftalovej (ESP) a monoetylénglykolu (MEG) sa zvýšili aj v roku 1999 aj počas obdobia šetrenia. Šetrenie ukázalo aj to, že predajné ceny PFS v spoločenstve v roku 1999 boli o 2,6 % vyššie ako počas obdobia šetrenia. Napriek týmto zisteniam sa ukázalo, že priemysel spoločenstva bol ziskovejší počas obdobia šetrenia ako v roku 1999. (47) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že Komisia neoverila informácie predložené priemyslom spoločenstva. V tomto ohľade sa potvrdzuje, že podstatná časť informácií predložených priemyslom spoločenstva už bola overená v priebehu príbuzného antidumpingového konania. Všetky ostatné informácie prijaté od priemyslu spoločenstva boli prešetrené z hľadiska ich presnosti v súlade s článkom 6 ods. 8 základného nariadenia. 2. Definícia priemyselného odvetvia spoločenstva (48) Úvodná časť 63 predbežného nariadenia ustanovovala, že nebolo zistené, že dvaja výrobcovia zo spoločenstva, ktorí sú príbuzní indonézskym vyvážajúcim výrobcom, boli chránení pred účinkom dumpingu alebo mali nadmerný prospech z dumpingových praktík, alebo sa dokonca zúčastňovali na dumpingových praktikách. V tomto ohľade niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že tieto dve spoločnosti by mali byť vylúčené z posudzovania situácie priemyslu spoločenstva, s odkazom na iné antidumpingové prípady, menovite magnetické disky v nariadeniach Komisie (ES) č. 534/94 a (ES) č. 2426/95 [8] a mikrovlnné rúry v nariadení Komisie (ES) č. 1645/95 [9]. (49) Treba poznamenať, že akékoľvek vylúčenie výrobcov zo spoločenstva z definície priemyselného odvetvia spoločenstva môže byť zaručené len na základe skutočností každého prípadu. V tomto prípade neboli predložené žiadne argumenty na odôvodnené nároku na vylúčenie týchto dvoch výrobcov. Na tomto základe vyššie uvedená žiadosť nie je opodstatnená a preto sa zamieta. (50) Ďalšiu žiadosť podali niektorí vyvážajúci výrobcovia na vylúčenie ďalšieho výrobcu zo spoločenstva z definície priemyselného odvetvia spoločenstva, vzhľadom na jeho vzťah z dovozcom so sídlom mimo spoločenstva, hoci nie v jednej zo skúmaných krajín. Tvrdili, že výrobca zo spoločenstva spôsobil spoločenstvu ujmu tým, že dovážal PSF od svojho príbuzného dovozcu. (51) Po prvé, Komisia nezistila žiadne dôkazy o dovozoch PSF od tohto dovozcu počas uvažovaného obdobia, menovite od 1996 po obdobie šetrenia. Okrem toho skutočnosť, že výrobca zo spoločenstva je príbuzný dovozcovi so sídlom mimo spoločenstva, nemôže byť ako taká dôvodom na vylúčenie tohto výrobcu z definície priemyselného odvetvia spoločenstva. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie argumenty, potvrdzuje sa definícia priemyselného odvetvia spoločenstva obsiahnutá v úvodnej časti 60 predbežného nariadenia. 3. Dovozy PSF do spoločenstva zo skúmaných krajín 3.1. Kumulatívne posudzovanie dovozov (52) Dvaja indickí vyvážajúci vývozcovia tvrdili, že kumulatívne posudzovanie dovozov je neodôvodnené, pretože rast, ako aj absolútny objem indických dovozov je nepodstatný v porovnaní s kórejskými dovozmi a s objemom predaja v priemysle spoločenstva. Tiež sa argumentovalo, že indickí vyvážajúci výrobcovia sa majú uvažovať ako výrobcovia, ktorí sa riadia cenami, a nie ako výrobcovia určujúci ceny. Naviac na základe údajov Eurostatu indické dovozy boli nižšie, ako sú uvedené v predbežnom nariadení. (53) Tieto argumenty boli analyzované z hľadiska ustanovení článku 3 odseku 4 základného nariadenia. V tomto ohľade pripomíname, že rozpätie dumpingu zistené pre Indiu je vyššie ako minimálna úroveň. Okrem toho objem dovozov s pôvodom v Indii nie je zanedbateľný a počas obdobia šetrenia bol nad minimálnou úrovňou. (54) V skutočnosti nárast dovozov počas obdobia od roku 1996 do obdobia šetrenia je dokonca výraznejší pre indické dovozy (približne 600 % nárast) ako pre kórejské dovozy (približne 300 % nárast). Pokiaľ ide o priemernú cenovú úroveň indických dovozov, táto bola podstatne nižšia ako úroveň cien kórejských vyvážajúcich výrobcov a klesala prudšie počas obdobia od roku 1996 po obdobie šetrenia. To nenaznačuje správanie výrobcov, ktorí sa riadia cenami. Napokon, pokiaľ ide o rozdiel medzi číslami Eurostatu a zisteniami Komisie, inštitúcie spoločenstva založili tieto zistenia na overených odpovediach v dotazníkoch, vzhľadom na to, že boli uvádzané vyššie dovozy ako dovozy zaznamenané v štatistikách Eurostatu. 3.2. Dovozy z Kórejskej republiky (55) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že niektoré nedumpingové dovozy s pôvodom v Kórejskej republike by mali byť vylúčené z analýzy ujmy. (56) V tomto ohľade, keď bolo zistené, že dumpingové rozpätie v rámci celej krajiny (predstavujúce aritmetický vážený priemer rozpätí zahŕňajúci všetky šetrené spoločnosti) je nad minimálnou úrovňou v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia, praxou Komisie je posudzovať účinky dumpingových dovozov na národnej úrovni. 3.3. Znižovanie cien a predaj pod cenou (57) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že výpočet rozpätí ujmy založený na rodinách zoskupujúcich rôzne druhy PSF bol neodôvodnený, vzhľadom na to, že v dotazníkoch boli požadované ďalšie informácie o charakteristikách jednotlivých druhov PSF. Tvrdil tiež, že sa neprihliadalo na podrobnosti o jednotlivých transakciách a že nebolo správne vylúčiť záporné znižovanie cien/predaj pod cenou z celkového výsledku výpočtov. (58) Po opätovnom preskúmaní rozdielov pripisovaných charakteristikám, ako je dĺžka, hrúbka, ťažnosť, húževnatosť, zvlnenie, zmraštenie, lesk a povrchová úprava pradiva sa dospelo k záveru, že druhy výrobkov v rámci definovaných rodín sú dostatočne porovnateľné. Na tomto základe sa potvrdzuje, že uplatňovanie znižovania cien a predaja pod cenou na úrovni rodín výrobkov je plnovýznamové. Okrem toho poskytujú reprezentatívny výsledok z hľadiska počtu transakcií ustanovených v článku 3 ods. 3 základného nariadenia. Naviac usudzujeme, že na informácie o transakcii sa skutočne prihliadalo pri uplatňovaní porovnávania cien. Avšak potvrdzuje sa, že nebola vykonaná žiadna kompenzácia sumy, kde ceny neboli znížené pod ceny priemyslu spoločenstva a nepredávalo sa pod ceny priemyslu spoločenstva v konečnom porovnaní na úrovni rodín výrobkov. Pretože neboli predložené žiadne ďalšie argumenty, vyššie uvedené nároky boli zamietnuté. (59) Jeden vyvážajúci výrobca žiadal, aby bola uplatená úprava na jeho ceny cif pri výpočtoch znižovania cien a predaja pod cenou, pretože takáto úprava bola uvedená v sťažnosti. (60) V tomto ohľade treba pripomenúť, že Komisia zhromažďovala informácie pomocou dotazníkov a overovala ich kontrolou na mieste a nespoliehala sa na čísla uvedené v sťažnosti. Avšak bolo zistené, že clo bolo chybne opomenuté pri výpočtoch predajov pod cenou ohľadom dvoch indických vyvážajúcich výrobcov. Súčasne bola akceptovaná aj žiadosť o zmenu metódy váženia a špecifická úroveň obchodnej úpravy. Rozpätia predajov pod cenou pre týchto dvoch indických vyvážajúcich výrobcov boli Preto podľa toho upravené. (61) Výsledky výpočtov zníženia ceny s prihliadnutím na znížené zníženie ceny zistené pre ďalšieho indického vyvážajúceho výrobcu spomenutého v úvodnej časti 75 sa pohybujú medzi 0 % a 27,7 % pre Indiu a zostávajú medzi 14,8 % a 56,7 % pre Kórejskú republiku. Vážený aritmetický priemer rozpätia zníženia ceny bol 19,9 % pre Indiu a 23,3 % pre Kórejskú republiku. 4. Hospodárska situácia priemyslu spoločenstva 4.1. Všeobecne (62) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že na základe ustanovení článku 3.4 Antidumpingovej dohody WTO šetrenie hospodárskej situácie priemyslu spoločenstva si vyžaduje posudzovanie všetkých relevantných hospodárskych faktorov a ukazovateľov majúcich vplyv na stav tohto priemyslu. (63) Toto šetrenie by zahŕňalo faktory, ktoré nie sú komentované v predbežnom nariadení, ako je dopad veľkosti rozpätia dumpingu, produktivita, návratnosť investícií, hotovostný tok, mzdy, rast a schopnosť získať kapitál. V tomto ohľade bolo zistené nasledovné. 4.1.1. Dopad veľkosti rozpätia dumpingu (64) Pokiaľ ide o dopad veľkosti skutočného rozpätia dumpingu na priemysel spoločenstva, vzhľadom na objem a ceny dovozov zo skúmaných krajín, tento dopad nie je možné považovať za zanedbateľný. 4.1.2. Produktivita (65) Produktivita priemyslu spoločenstva vypočítaná ako výroba posudzovaného výrobku na jedného zamestnanca ukazuje zvýšenie z 92,1 ton v roku 1996 na 127,1 ton počas obdobia šetrenia (+ 38 %). Toto zvýšenie je najmä dôsledkom poklesu zamestnanosti opísanom v úvodnej časti 85 predbežného nariadenia. 4.1.3. Návratnosť investícií (66) Návratnosť investícií bola vypočítaná vytvorením vzťahu medzi čistým ziskom pred zdanením a mimoriadnymi položkami a zostatkovou účtovnou hodnotou investícií týkajúcich sa posudzovaného výrobku. Návratnosť investícií sa pre posudzovaný výrobok zvýšila zo 4,6 % v roku 1996 na 16,7 % v roku 1997 a na 25,7 % v roku 1998. Potom klesla späť na 5,5 % počas obdobia šetrenia. Vývoj tohto ukazovateľa je podobný vývoju ziskovosti opísanému v úvodných častiach 81 až 83 predbežného nariadenia. 4.1.4. Hotovostný tok (67) Hotovostný tok priemyslu spoločenstva sa pre skúmaný výrobok podstatne zvýšil od roku 1996 do 1996 (+ 84 %) a od roku 1997 do 1998 (+ 28 %) v dôsledku dobrých výsledkov za tieto dva roky. Od roku 1998 po obdobie šetrenia hotovostný tok klesol o 60 % a dostal sa na úroveň, ktorá bola o 6 % nižšia ako v roku 1996. Zvýšenie hotovostného toku v roku 1997 a 1998 je menej výrazné ako zvýšenie ziskovosti. Naviac počas obdobia šetrenia je hotovostný tok nižší ako v roku 1996, zatiaľ čo čistý zisk a ziskovosť sú vyššie. 4.1.5. Mzdy (68) Mzdy predstavujú súčasť analýzy výrobných nákladov opísanej v úvodných častiach 79 a 80 predbežného nariadenia. Mzdy v priemysle spoločenstva sa zvýšili o 10 % od roku 1996 do 1997, ale významne klesli od roku 1997 do 1998 a do obdobia šetrenia, kde absolútna úroveň miezd bola o 24 % a 23 % nižšia ako v roku 1996. 4.1.6. Rast (69) Rast trhu posudzovaného výrobku bol komentovaný v úvodnej časti 64 predbežného nariadenia. (Záporný) rast podielu trhu priemyslu spoločenstva bol spomenutý v úvodnej časti 76 predbežného nariadenia. 4.1.7. Schopnosť získať kapitál (70) Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, súčasný hotovostný tok sa v priemere považuje za ešte dostatočný na uskutočňovanie potrebných obnovovacích investícií. Avšak krízová situácia na trhu negatívne ovplyvnila schopnosť priemyslu spoločenstva prilákať dodatočné externé finančné zdroje vo forme bankových pôžičiek alebo zvýšenej angažovanosti akcionárov na začatie nových projektov. Najmä keď sa vyrábajú ostatné výrobky, porovnanie návratnosti investícií u PSF s návratnosťou investícií i týchto ostatných výrobkov je nepriaznivé, čo zapríčiňuje ťažkosti pri prideľovaní rozpočtov skúmanému výrobku. 4.1.8. Záver (71) Usudzujeme, že v predbežnom nariadení boli analyzované všetky faktory a ukazovatele, ktoré boli rozhodujúce pre plnovýznamovú analýzu stavu priemyslu spoločenstva. Opis ukazovateľov, ktoré neboli komentované v predbežnom nariadení, ako sú uvedené v úvodných častiach 65 až 70 vyššie, skutočne posilňuje závery uvedené v predbežnom nariadení. 4.1.9. Zásoby (72) Jeden vyvážajúci výrobca argumentoval, že porovnanie vykonané Komisiou v úvodnej časti 77 predbežného nariadenia týkajúce sa úrovne zásob na konci roku 1998 a na konci roku 1999 je neobvyklé a v rozpore so základným nariadením. Bolo tvrdené, že porovnanie zásob na konci mesiaca september (1999) so zásobami na konci roka (1998) je jedinou platnou, nestrannou a objektívnou metódou na analyzovanie vývoja zásob PSF. (73) V tomto ohľade upozorňujeme na sezónny charakter tvorby zásob v priemysle PSF. V skutočnosti úrovne zásob kolíšu počas kalendárneho roka a preto porovnanie úrovní zásob medzi rokom 1998 a obdobím šetrenia dáva zmysel len vtedy, ak sa berú do úvahy zodpovedajúce časové body počas roka. Úroveň zásob na konci roka 1998 (31. december) nie je preto možné porovnávať s úrovňou zásob na konci obdobia šetrenia (30. september). 4.2. Výrobné náklady (74) Jeden vyvážajúci výrobca prehlásil, že výrobné náklady pre jedného výrobcu priemyslu spoločenstva sú príliš vysoké v porovnaní s ostatnými výrobcami, aby mohli byť použité pri určovaní rozpätia predaja pod cenou. (75) Náklady pripisované skúmanému výrobku každou spoločnosťou boli overené Komisiou. Preto neboli zistené žiadne dôvody na vylúčenie akejkoľvek spoločnosti z výpočtu predaja pod cenou na základe absolútnej úrovne jej výrobných nákladov. (76) Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobca, ktorý vyrába PSF z dimetyltereftalátu (DMT) a MEG miesto ESP a MEG, by mal byť vylúčený, pretože toto údajne nepredstavuje najlacnejšiu výrobnú metódu. (77) Na základe zdôvodnenia uvedeného v úvodnej časti 75 výrobný proces ako taký ani výrobné náklady s ním spojené nemôžu predstavovať kritériá, na základe ktorých by spoločnosti mali byť vylúčené z rozsahu šetrenia. 4.3. Záver (78) Na základe predchádzajúceho usudzujeme, že vyššie uvedené argumenty a nároky nie sú také, aby menili zistenia vykonané v predbežnom nariadení. Preto obsah úvodných častí 86 až 90 predbežného nariadenia a záver, že priemysel spoločenstva utrpel hmotnú ujmu počas obdobia šetrenia, sa týmto potvrdzujú. E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ 1. Vplyv dumpingových dovozov (79) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jediný faktor, ktorý vysvetľuje nízku ziskovosť priemyslu spoločenstva počas obdobia šetrenia sú ceny surovín a nie vplyv dumpingových dovozov. Bolo tiež tvrdené, že zvýšenie ziskovosti priemyselného odvetvia spoločenstva z 2,30 % na 3,38 % počas obdobia od roku 1996 po obdobie šetrenia vylučuje ujmy zapríčinené dumpingovými dovozmi počas tohto obdobia. (80) Treba poznamenať, že prítomnosť dumpingových dovozov uplatňovala tlak smerom nadol na predajné ceny prevládajúce na trhu spoločenstva, čím bránila, aby predajné ceny správne odrážali zvýšenia cien surovín. (81) Pokiaľ ide o nízke zvýšenie ziskovosti od roku 1996 po obdobie šetrenia, šetrenie ukázalo, že zvýšenie ziskovosti bolo najmä v dôsledku reštrukturalizačného procesu uskutočneného priemyselným odvetvím spoločenstva. To zahŕňalo aj zníženie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. (82) Ako je uvedené v úvodnej časti 87 predbežného nariadenia pokiaľ ide o závery o hospodárskej situácii priemyslu spoločenstva, nízka ziskovosť dosahovaná priemyslom nemôže by považovaná za uspokojivú. Naopak, musí byť považovaná za príliš nízku v dôsledku vplyvov dumpingových dovozov, ktoré potláčajú ceny. Ďalšie negatívne faktory boli zníženie objemu predaja, strata podielu na trhu, zníženie výrobných kapacít a zamestnanosti a zvýšenie úrovní zásob. (83) Na základe predchádzajúceho sa týmto potvrdzuje záver uvedený v úvodnej časti 87 predbežného nariadenia. (84) Jeden vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že žiadna ujma, ktorú utrpel priemysel spoločenstva, nemohla byť zapríčinená dovozmi z Kórejskej republiky, vzhľadom na to, že antidumpingové opatrenia už boli uplatnené počas väčšiny obdobia od januára 1996 po koniec obdobia šetrenia. Definitívne antidumpingové opatrenia uplatnené na dovozy PSF s pôvodom v Kórejskej republike boli zrušené v auguste 1999 nariadením (ES) č. 1728/99 [10]. (85) Musíme pripomenúť, že opatrenia uplatnené na dovozy PSF s pôvodom v Kórejskej republike boli zrušené, pretože bolo posúdené, že nie je pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu po zisteniach z preskúmania uplynutia ich platnosti, ktorého obdobie šetrenia pokrývalo obdobie od 1. januára 1996 do 30. septembra 1997. Počas obdobia šetrenia terajšieho konania bol však dumping znovu zavedený a vyššie uvedený argument preto neplatí. 2. Ostatné dovozy (86) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala prešetriť možné vplyvy dovozov z Poľska, Turecka a Českej republiky. (87) Na základe informácií Eurostatu bolo stanovené, že cenové úrovne, na ktorých tieto dovozy prichádzali do spoločenstva, boli podstatne vyššie ako dovozné ceny šetrených krajín (od 12,3 % do 30,5 % počas obdobia šetrenia). Preto nebol dôvod zaradiť tieto dovozy do toho istého rozsahu dovozných cien ako je rozsah dovozných cien pre šetrené krajiny ani uvažovať, že akákoľvek ujma, ktorú mohli spôsobiť, bola taká, že porušil príčinnú väzbu medzi zistenou ujmou a dumpingom vyvážajúcich výrobcov v skúmaných krajinách. 3. Závery (88) Vzhľadom na vyššie uvedené sa záver, že dumpingové dovozy zapríčinili hmotnú ujmu priemyslu spoločenstva, ako je uvedené v úvodnej časti 102 predbežného nariadenia, týmto potvrdzuje. F. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Záujem priemyselného odvetvia spoločenstva (89) Pretože v tomto ohľade neboli prijaté žiadne pripomienky, zistenia o záujme priemyselného odvetvia spoločenstva citované v úvodných častiach 104 až 10 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 2. Dopad na dovozcov a užívateľov (90) Združenie užívateľov a tiež samostatne jeden užívateľ, člen tejto asociácie, tvrdili, že niektoré druhy PSF neboli ponúkané výrobcami spoločenstva a že užívatelia boli preto nútení zaobstarať si ich mimo spoločenstva. Ďalší užívateľ tvrdil, že výrobcovia zo spoločenstva nemôžu uspokojiť dopyt zo spoločenstva. (91) Šetrením sa zistilo, že hoci niektoré druhy PSF neboli vyrábané priemyslom spoločenstva počas niektorých období, to neznamená, že priemysel spoločenstva by nebol schopný vyrábať tieto druhy. V skutočnosti by boli potrebné iba malé úpravy, ako je zmena zvlákňovacej dýzy a vynechanie alebo pridanie prísady, ktoré si vyžadujú nízke investície. V určitých časových momentoch niektoré druhy PFS neboli dostupné skôr preto, lebo výrobcovia spoločenstva nemohli dodávať príslušné množstvá za znížené cenové úrovne, ktoré užívatelia boli ochotní zaplatiť. (92) Pokiaľ ide o spotrebu spoločenstva, vzhľadom na úroveň navrhovaných ciel, dovozy zo skúmaných krajín budú ďalej môcť prichádzať na trh spoločenstva, aj keď za nedumpingové ceny. Pokiaľ ide o ceny priemyslu spoločenstva, hoci tieto sa pravdepodobne budú zvyšovať, toto zvýšenie by malo byť obmedzené vzhľadom na to, že existujú aj dovozy z ostatných tretích krajín. Z hľadiska uvedeného vyššie, dopad antidumpingových opatrení neohrozí dostatočný výber a ponuku pre užívateľov zo spoločenstva. (93) Požadovalo sa objasnenie pre úvodnú časť 109 predbežného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že navrhované opatrenia môžu mať dopad zvýšenia výrobných nákladov užívateľov o 0,6 % až 1,2 %. (94) Na základe informácií, ktoré dostalo niekoľko spolupracujúcich užívateľov zo spoločenstva, sa zistilo, že dopad antidumpingových opatrení na PFS s pôvodom v Indii a Kórejskej republike na ich výrobné náklady by sa pohyboval od 0,6 % do 1,2 %. K tomuto zisteniu sa dospelo s prihliadnutím na význam PSF vo výrobných nákladoch týchto výrobkov dokončených užívateľmi, priemerné antidumpingové clo predbežne uplatnené na dovozy z Kórejskej republiky a Indie a podielu kórejských a indických dovozov na trhu v porovnaní so spotrebou spoločenstva počas obdobia šetrenia. (95) Je zrejmé, že situácia, v ktorej sa nachádza konkrétny užívateľ, závisí od miery, do akej dováža zo skúmaných krajín a vyvážajúcich výrobcov, a od jeho nákladovej štruktúry. Uvedený priemerný dopad preto vykresľuje spoločnosť reprezentatívnym priemerným chovaním pri získavaní alternatívnych zdrojov, z ktorých Kórejská republika a India predstavujú 14,7 %. (96) Po zverejnení predbežného nariadenia viacero užívateľov v spoločenstve tvrdilo, že uloženie antidumpingových ciel bude mať negatívne účinky na ich konkurencieschopnosť na trhoch s výrobkami po prúde a nakoniec ohrozí ich prežitie. Podľa ich názoru uloženie antidumpingových ciel by spustilo zvýšenie cien, ktoré by užívatelia museli odraziť v svojich cenách výrobkov po prúde. Tento vývoj by zasa spôsobil zvýšenie dovozov výrobkov po prúde s nízkou cenou z tretích krajín a z krajín skúmaných v tomto šetrení a prinútil by niektorých výrobcov konečných výrobkov po prúde v spoločenstve, ktorí používajú PSF, premiestniť ich výrobu mimo územia spoločenstva. (97) Analýza maximálneho priemerného dopadu navrhovaných opatrení na užívateľov však naznačuje, že uloženie antidumpingových opatrení pravdepodobne nezapríčiní významné zvýšenie dovozu lacných výrobkov po prúde do spoločenstva. K tomuto záveru sa tiež dospelo pri absencii akýchkoľvek dôkazov od skúmaných užívateľov, ktoré by podložili ich tvrdenie, a v skutočnosti neexistovali dôkazy o takýchto účinkoch v období platnosti minulých opatrení ohľadom PSF. Naviac treba poznamenať, že tkané fotové výrobky (ako sa používajú v odevoch a na domácich nábytkoch) patria pod kvantitatívne obmedzenia systému textilných kvót. (98) Pretože prešetrenie vyššie uvedených argumentov predložených užívateľskými spoločnosťami nevedie k novým záverom, úvahy úvodných častí 109 a 111 predbežného nariadenia o pravdepodobnom dopade navrhovaných opatrení na užívateľov sa týmto potvrdzujú. 3. Záver (99) Nové argumenty prijaté v súvislosti s určovaním záujmu spoločenstva sa nepovažujú za také, aby zvrátili záver, že neexistujú žiadne neprekonateľné dôvody proti uloženiu antidumpingových opatrení. Preto sa potvrdzujú predbežné zistenia. G. KONEČNÉ CLO (100) Z hľadiska záverov, ku ktorým sa dospelo vzhľadom na dumping, ujmu, príčinnosť a záujem spoločenstva, sa usudzuje, že definitívne antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú spôsobujú priemyslu spoločenstva dumpingové dovozy z Indie a Kórejskej republiky. 1. Úroveň eliminácie ujmy (101) Ako bolo vysvetlené v úvodnej časti 116 predbežného nariadenia, bola stanovená neškodlivá úroveň cien, ktorá bude pokrývať úplné výrobné náklady spoločenstva a primeraný zisk, ktorý by sa dosiahol pri absencii dumpingových dovozov zo skúmaných krajín. (102) Niektorí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že ako primeraný zisk by sa malo použiť 6 % s poukázaním na prípady o PSF a priadzi z polyesterových textúrovaných vlákien (PTY), ktoré predchádzali šetreniu proti Austrálii et al. V uvedenom konaní bol však primeraný zisk stanovený na úrovni 10 %, ako v prípade terajšieho šetrenia. Ďalší vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že primeraný zisk by mal byť dokonca nižší, napríklad 4 %, pretože celková ziskovosť priemyslu spoločenstva je teraz lepšia ako v čase týchto bývalých konaní týkajúcich sa Bieloruska v nariadení (ES) č. 1490/96 [11] a Indonézie v nariadení (ES) č. 2160/96 [12]. (103) Treba poznamenať, že Komisia uviedla v úvodnej časti 116 predbežného nariadenia, že rozpätie 10 % by sa malo považovať za úroveň zisku, ktorý by bolo možné dosiahnuť pri absencii dumpingových dovozov. (104) Úroveň zisku, ktorá sa považuje na primeranú, sa určuje na základe toho, čo by priemysel spoločenstva pravdepodobne dosiahol pri absencii škodlivého dumpingu. Pretože obdobia šetrenia v predchádzajúcich šetreniach boli odlišné a účinky dumpingu na znižovanie cien stanovené v týchto prípadoch boli tiež odlišné, nie je dôvod predpokladať, že priemysel spoločenstva by bol dosiahol rovnakú úroveň zisku. Predchádzajúce úrovne zisku nie sú preto v tomto prípade nevyhnutne vhodné. V tomto ohľade sa okrem toho odkazuje na zdôvodnenie obsiahnuté v úvodnej časti 117 predbežného nariadenia. (105) Na základe predchádzajúceho sa preto týmto potvrdzujú závery obsiahnuté v úvodnej časti 117 predbežného nariadenia. 2. Forma a úroveň cla (106) V súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia nasledujúce antidumpingové colné sadzby zodpovedajú dumpingovým rozpätiam, keď sa zistí, že tieto rozpätia sú nižšie ako rozpätia ujmy. To sa vzťahuje na všetky spoločnosti okrem jednej. Krajina | Spoločnosť | Sadzba cla | India | Indian Organic Chemicals Limited | 14,7 % | JCT Limited | 32,6 % | všetky ostatné spoločnosti | 35,4 % | Kórejská republika | Daehaan Synthetic Fibre Co. Ltd | 0 % | Huvis Corporation | 4,8 % | SK Global Co. Ltd | 4,8 % | Sung Lim Co. Ltd | 0 % | všetky ostatné spoločnosti | 20,2 % | (107) Antidumpingové colné sadzby jednotlivých spoločností boli stanovené na základe zistení terajšieho šetrenia. Preto odrážajú situáciu zistenú počas tohto šetrenia s ohľadom na tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od národného cla uplatniteľného na "všetky ostatné spoločnosti") sú teda výhradne uplatniteľné na dovozy výrobkov s pôvodom v skúmanej krajine a vyrobené týmito spoločnosťami a teda špecifickými uvedenými právnymi subjektami. Dovezené výrobky vyrobené ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne spomenutá v platnej časti ktoréhokoľvek nariadenia s menom a adresou, vrátane subjektov príbuzných týmto osobitne spomenutým subjektom, nemôžu mať prospech z týchto sadzieb a budú podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na "všetky ostatné spoločnosti". (108) Každý nárok požadujúci uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb jednotlivých spoločností (napr. po zmene mena subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mal bezodkladne adresovať Komisii [13] so všetkými príslušnými informáciami, najmä každá zmena činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácimi a zahraničnými predajmi spojenými napríklad s touto zmenou mena alebo touto zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, Komisia po konzultácii s Poradným výborom patrične zmení a doplní každé nariadenie aktualizovaním zoznamu spoločností, ktoré majú prospech z individuálnych colných sadzieb. H. VYBERANIE DOČASNÉ HO CLA (109) Vzhľadom na veľkosť dumpingových rozpätí zistených pre vyvážajúcich výrobcov a z hľadiska závažnosti ujmy zapríčinenej priemyslu spoločenstva považujeme za nutné, aby sumy zaistené pomocou dočasného antidumpingového cla na základe nariadenia Komisie (ES) č. 124/2000 [14] boli definitívne vyberané v rozsahu sumy definitívnych uložených ciel, ak sa táto suma rovná alebo je nižšia ako suma dočasného cla. V opačnom prípade sa bude definitívne vyberať len suma dočasného cla. Zaistené sumy, ktoré prevyšujú úroveň sadzby definitívneho antidumpingového cla, budú uvoľnené. (110) Po zlúčení polyesterových obchodných činností Samyang Corporation and SK Chemicals Co. Ltd do jednej spoločne vlastnenej spoločnosti, t. j. Huvis Corporation, definitívny výber predbežne uložených ciel by sa mal pre tieto spoločnosti vykonávať s odkazom na definitívne uplatnené clo pre Huvis Corporation. I. ZÁVÄZOK (111) Po uložení predbežných antidumpingových opatrení jeden vyvážajúci výrobca v Indii ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. (112) Komisia usudzuje, že záväzok ponúknutý spoločnosťou Reliance Industries Limited je možné prijať, pretože eliminuje škodlivý účinok dumpingu. Naviac pravidelné a podrobné správy, ktoré sa spoločnosť zaviazala poskytovať Komisii, budú umožňovať efektívne sledovanie a štruktúra spoločnosti je taká, že Komisia usudzuje, že riziko obchádzania záväzku je minimalizované. Aby sa zabezpečilo efektívne rešpektovanie a sledovanie záväzku, keď sa predloží žiadosť o uvoľnenie do voľného obehu na základe záväzku, oslobodenie od cla je podmienené predložením obchodnej faktúry obsahujúcej informácie uvedené v prílohe, ktoré sú potrebné pre colnicu na zistenie, či všetky zásielky zodpovedajú obchodnému dokumentu na požadovanej úrovni detailov. Ak sa nepredloží žiadna takáto faktúra alebo ak nebude zodpovedať výrobku predloženému colnici, mala by byť splatná príslušná sadzba antidumpingového cla. (113) V prípade podozrenia z porušenia, porušenia alebo odstúpenia od záväzku môže byť uplatnené antidumpingové clo na základe článku 8 odseku 9 a 10 základného nariadenia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Konečné antidumpingové clo sa týmto uplatňuje na dovozy syntetických strižových vlákien z polyesterov, nemykaných, nečesaných ani inak nespracovaných na spriadanie, ktoré spadajú pod kód KN 55032000 s pôvodom v Indii a Kórejskej republike. 2. Sadzba konečného cla uplatniteľného na franco cenu na hranici spoločenstva pred zaplatením cla pre výrobky vyrábané uvedenými spoločnosťami bude nasledovná: Krajina | Spoločnosť | Sadzba cla | Doplnkový kód TARIC | India | Indian Organic Chemicals Limited,Bhupati Chambers3rd floor, 13 Mathew Road,Mumbay – 400 004 | 14,7 % | A148 | JCT Limited Thapac House, 124 Janpath,New Delhi – 110 001, India. | 32,6 % | A149 | Všetky ostatné spoločnosti | 35,4 % | A999 | Kórejská republika | Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd 162-1 Changchoong-dong Chung-gu Seoul, Kórea | 0 % | A150 | Huvis Corporation,77-1 Carak-dong,Songpaku, Seoul, Kórea | 4,8 % | A151 | SK Global Co. Ltd,36-1, 2Ga, Ulchiro,Chung-Gu Seoul, Kórea | 4,8 % | A153 | Sung Lim Co. Ltd,Rum 502, Shinhan Bilding,Youido-DongYoungdungpo-Ku Seoul, Kórea | 0 % | A154 | Všetky ostatné spoločnosti | 20,2 % | A999 | 3. Napriek článku 1 ods. 1, konečné clo sa nebude uplatňovať na dovozy uvoľnené do voľného obehu v súlade s ustanoveniami článku 2. 4. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 1. Tovar vyrábaný nasledujúcou spoločnosťou a dovážaný v súlade s odsekom 2 bude oslobodený od cla v článku 1: Spoločnosť | Krajina | Doplnkový kód TARIC | Reliance Industries Limited,Marker Chamber IV, 3rd Floor222, Nariman Point,Mumbai 400 021 | India | A212 | 2. Dovozy deklarované podľa doplnkového kódu TARIC A212 budú oslobodené od antidumpingových ciel uložených článkom 1, ak sú vyrobené a priamo vyvážané (t. j. faktúrované a odoslané) spoločnosti pôsobiacej ako dovozca v spoločenstve spoločnosťou uvedenou v odseku 1, za predpokladu, že obchodná faktúra predložená príslušným colným úradom súčasne so žiadosťou o voľný obeh bude obsahovať informácie uvedené v prílohe. 3. Oslobodenie od ciel bude ďalej podmienené tovarom deklarovaným a predloženým colnici, ktorý bude presne zodpovedať opisu na obchodnej faktúre. Článok 3 1. Sumy zaistené pomocou dočasného antidumpingového cla na dovozy s pôvodom v Indii a Kórejskej republike na základe nariadenia (ES) č. 1472/2000 budú vyberané v colnej sadzbe, ktorú definitívne uplatňuje toto nariadenie. Zaistené sumy, ktoré budú prevyšovať sadzbu definitívneho antidumpingového cla, budú uvoľnené. V prípadoch, kde sadzba definitívneho antidumpingového cla bude vyššia ako sadzba dočasného cla, by sa mali definitívne vyberať iba sumy zaistené na úrovni dočasného cla. 2. Pokiaľ ide o Samyang Corporation a SK Chemicals Co. Ltd, sumy zaistené pomocou dočasného antidumpingového cla budú vyberané na úrovni cla definitívne uloženého týmto nariadením na Huvis Corporation. Zaistené sumy, ktoré budú prevyšovať sadzbu definitívneho cla uloženého na Huvis Corporation, by mali byť uvoľnené. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 22. decembra 2000 Za Radu predseda C. Pierret [1] Ú. v. ES, L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2238/2000 (Ú. v. ES, L 257, 11.10.2000, s. 2. [2] Ú. v. ES, L 266, 6.7.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1899/2000 (Ú. v. ES, L 228, 8.9.2000, s. 24). [3] Ú. v. ES, L 175, 14.7.2000, s. 10. [4] Ú. v. ES, L 9. 15.1.1993, s. 2. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 907/97 (Ú. v. ES L 131, 23. 5. 1997, s. 1). [5] Ú. v. ES, L 204, 4.8.1999, s. 3. [6] Ú. v. ES, L 189, 22.7.1999, s. 19. [7] Ú. v. ES, L 189, 22.7.1999, s. 50. [8] Ú. v. ES L 68, 11. 3. 1994, s. 5 a Ú. v. ES L 249, 17. 10. 1995, s. 3. [9] Ú. v. ES L 156, 7. 7. 1995, s. 5. [10] Ú. v. ES L 204, 4. 8. 1999, s. 3. [11] Ú. v. ES L 189, 30. 7. 1996, s. 13. [12] Ú. v. ES L 289, 12. 11. 1996, s. 14. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1822/98 (Ú. v. ES L 236, 22. 8. 1998, s. 3). [13] European Commission, Directorate-General Trade, Directorate B, TERV – 0/13, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels/Belgium. [14] Ú. v. ES L 16, 21. 1. 2000, s. 30. -------------------------------------------------- PRÍLOHA Potrebné informácie pre obchodné faktúry sprevádzajúce predaje uskutočnené na základe záväzku Položky, ktoré budú uvedené v obchodnej faktúre uvedenej v článku 2 ods. 2: 1. Číslo faktúry. 2. Doplnkový kód TARIC, podľa ktorého môže byť tovar na faktúre colne vybavený na hraniciach spoločenstva (ako je špecifikovaný v nariadení). 3. Presný opis tovaru, vrátane: - čísla kódu ohlasovania výrobku (PRC) (ako je uvedený v záväzku ponúknutom daným vyrábajúcim vývozcom). - kódu KN. - množstva (má byť udané v kg). 4. Opis podmienok predaja, vrátane: - ceny/kg; - uplatniteľných platobných podmienok; - uplatniteľných dodacích podmienok; - celkových diskontov a zliav. 5. Meno spoločnosti pôsobiacej ako dovozca, ktorej sa faktúra vydáva priamo spoločnosťou. 6. Meno úradníka spoločnosti, ktorý vydal faktúru záväzku a nasledujúce podpísané vyhlásenie: "Ja, dolu podpísaný, potvrdzujem, že predaj na priamy vývoz tovaru pokrytého touto faktúrou do Európskeho spoločenstva sa uskutočňuje v rozsahu a podľa podmienok záväzku ponúknutého … (spoločnosť) a prijatého Európskou komisiou prostredníctvom rozhodnutia 2000/818/ES. Vyhlasujem, že informácie poskytnuté v tejto faktúre sú úplné a správne." --------------------------------------------------