SK Úradný vestník Európskej únie L 114/38

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2006/25/ES

z 5. apríla 2006

o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (umelé optické žiarenie)(19. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 137 ods. 2,

so zreteľom na návrh Komisie (1) predložený po porade s Poradným výborom pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3), v zmysle spoločného textu schváleného Zmierovacím výborom dňa 31. januára 2006,

keďže:

(1) Podľa zmluvy môže Rada prostredníctvom smerníc prijať minimálne požiadavky na podporu zlepšovania najmä pracovného prostredia, aby sa zaručila vyššia úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Takéto smernice by nemali ukladať správne, finančné a zákonné obmedzenia spôsobom, ktorý by bránil vzniku a rozvoju malých a stredných podnikov (MSP).

(2) Oznámenie Komisie týkajúce sa akčného programu súvisiaceho s vykonávaním Charty Spoločenstva o základných sociálnych právach pracovníkov ustanovuje zavedenie minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadaviek týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov. V septembri 1990 Európsky parlament prijal uznesenie o tomto akčnom programe (4), ktoré vyzýva predovšetkým Komisiu, aby pripravila osobitnú smernicu o rizikách spôsobených hlukom, vibráciami a všetkými ďalšími fyzikálnymi faktormi na pracovisku.

(3) Európsky parlament a Rada prijali ako prvý krok smernicu 2002/44/ES z 25. júna 2002 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách vyplývajúcich z vystavenia pracovníkov rizikám vzniknutým pôsobením fyzikálnych faktorov (vibrácie) (16. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (5). Ďalej 6. februára 2003 Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2003/10/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk) (17. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (6). Následne Európsky parlament a Rada 29. apríla 2004 prijali smernicu 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (elektromagnetické polia) (18. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (7).

(4) V súčasnosti sa považuje za potrebné zaviesť opatrenia na ochranu pracovníkov pred rizikami spojenými s optickým žiarením v dôsledku jeho účinkov na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, najmä poškodenie očí a kože. Zámerom týchto opatrení nie je len zabezpečiť ochranu zdravia a bezpečnosť každého pracovníka jednotlivo, ale aj vytvoriť minimálny základ ochrany pre všetkých pracovníkov v Spoločenstve, aby sa vyhlo možnému narušeniu hospodárskej súťaže.

(5) Jedným z cieľov tejto smernice je včasné zistenie nepriaznivých účinkov na zdravie vyplývajúcich z vystavenia optickému žiareniu.

(6) Táto smernica stanovuje minimálne požiadavky, a teda umožňuje členským štátom zachovať alebo prijať prísnejšie ustanovenia na ochranu pracovníkov, najmä stanovenie nižších limitných hodnôt expozície. Vykonávanie tejto smernice nesmie byť dôvodom na zhoršenie dosiahnutej situácie, ktorá už prevláda v jednotlivých členských štátoch.

(7) Systém ochrany pred rizikami optického žiarenia by sa bez prílišných podrobností mal obmedziť na stručné vymedzenie cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, zásad, ktoré je potrebné dodržiavať, a základných hodnôt, ktoré sa majú uplatňovať, tak aby sa členským štátom umožnilo rovnakým spôsobom uplatňovať minimálne požiadavky.

(8) Úroveň vystavenia optickému žiareniu sa môže účinnejšie znížiť začlenením preventívnych opatrení do projektovania pracovných stanovíšť a voľbou pracovných prostriedkov, postupov a metód, tak aby sa uprednostnilo znižovanie rizík pri zdroji. Ustanovenia súvisiace s pracovnými prostriedkami a metódami takto prispievajú k ochrane dotknutých pracovníkov. V súlade so všeobecnými zásadami prevencie stanovenými v článku 6 ods. 2 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (8) majú kolektívne ochranné opatrenia prednosť pred individuálnymi ochrannými opatreniami.

(9) Zamestnávatelia by mali urobiť úpravy s ohľadom na technický pokrok a vedecké poznatky, pokiaľ ide o riziká spojené s vystavením optickému žiareniu na účely zlepšenia ochrany bezpečnosti a zdravia pracovníkov.

(10) Keďže táto smernica je samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, uvedená smernica sa uplatňuje na vystavenie pracovníkov optickému žiareniu bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici.

(11) Táto smernica predstavuje praktický krok pre vytvorenie sociálneho rozmeru vnútorného trhu.

(12) Doplnkový prístup na podporu zásady lepšej regulácie a zabezpečenia vyššej úrovne ochrany možno dosiahnuť, ak výrobky zhotovené výrobcami zdrojov optického žiarenia a príslušenstva sú v súlade s harmonizovanými štandardami zameranými na ochranu zdravia a bezpečnosti užívateľov pred nebezpečenstvom obsiahnutým v týchto výrobkoch; preto nie je potrebné, aby zamestnávatelia opakovali merania alebo výpočty, ktoré už uskutočnili výrobcovia na určenie súladu so základnými bezpečnostnými požiadavkami daného zariadenia, ako je určené v príslušných smerniciach Spoločenstva, ak bolo zariadenie riadne a pravidelne udržiavané.

(13) Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9).

(14) Dodržiavanie limitných hodnôt expozície by malo poskytovať vysokú úroveň ochrany, pokiaľ ide o účinky na zdravie, ktoré môžu vyplývať z vystavenia optickému žiareniu.

(15) Komisia by mala vypracovať praktickú príručku na pomoc zamestnávateľom, najmä manažérom MSP, aby lepšie pochopili technické ustanovenia tejto smernice. Komisia by sa mala snažiť čo najrýchlejšie dokončiť túto príručku, a tak uľahčila členským štátom prijatie potrebných opatrení na vykonávanie tejto smernice.

(16) V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodárstve (10) sa členské štáty podporujú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, ktoré budú podľa možnosti vysvetľovať vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

ODDIEL I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel a rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica, ktorá je 19. samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov pred rizikami na ich zdravie a bezpečnosť, vyplývajúcimi, alebo u ktorých je pravdepodobnosť, že vyplývajú z vystavenia umelému optickému žiareniu počas ich práce.

2. Táto smernica sa vzťahuje na riziko pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov v dôsledku nepriaznivých účinkov na oči a kožu spôsobených vystavením umelému optickému žiareniu.

3. Smernica 89/391/EHS sa v plnom rozsahu uplatňuje na celú oblasť uvádzanú v odseku 1 bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto pojmy:

a) optické žiarenie: akékoľvek elektromagnetické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 1 mm. Spektrum optického žiarenia sa delí na ultrafialové žiarenie, viditeľné žiarenie a infračervené žiarenie: i) ultrafialové žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 400 nm. Ultrafialová oblasť sa delí na UVA (315 – 400 nm), UVB (280 – 315 nm) a UVC (100 – 280 nm); ii) viditeľné žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 380 nm do 780 nm; iii) infračervené žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 780 nm do 1 mm. Infračervená oblasť sa delí na IRA (780 – 1 400 nm), IRB ((1 400 – 3 000 nm) a IRC ((3 000 nm – 1 mm);

b) laser (zosilňovanie svetla pomocou stimulovanej emisie žiarenia): akékoľvek zariadenie, ktoré môže byť prispôsobené na výrobu alebo zosilňovanie elektromagnetického žiarenia v rozsahu vlnovej dĺžky optického žiarenia predovšetkým procesom kontrolovanej stimulovanej emisie;

c) žiarenie laserov: optické žiarenie laserov;

d) nekoherentné žiarenie: akékoľvek iné optické žiarenie ako žiarenie laserov;

e) limitné hodnoty expozície: limitné hodnoty vystavenia optickému žiareniu, ktoré sa priamo zakladajú na známych účinkoch na zdravie a biologických dôvodoch. Dodržiavanie týchto limitov zabezpečí, že pracovníci, ktorí sú vystavení umelým zdrojom optického žiarenia, sú chránení proti všetkým známym zdraviu škodlivým účinkom;

f) ožiarenosť (E) alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch vyjadrený vo wattoch na meter štvorcový (W m-2);

g) dávka ožiarenia (H): časový integrál ožiarenosti vyjadrený v jouloch na meter štvorcový (J m-2);

h) žiara (L): žiarivý tok alebo výstup energie na jednotku priestorového uhla na jednotku plochy vyjadrený vo wattoch na meter štvorcový na steradián (W m– sr-1);

i) úroveň: kombinácia intenzity ožiarenia, dávky ožiarenia a žiary, ktorej je pracovník vystavený.

Článok 3

Limitné hodnoty expozície

1. Limitné hodnoty expozície pre nekoherentné žiarenie odlišné od prírodných zdrojov optického žiarenia sú stanovené v prílohe I.

2. Limitné hodnoty expozície pre laserové žiarenie sú stanovené v prílohe II.

ODDIEL II

POVINNOSTI ZAMESTNÁVATEĽOV

Článok 4

Určenie expozície a posúdenie rizík

1. Pri plnení povinností stanovených v článku 6 ods. 3 a článku 9 ods. 1 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ v prípade pracovníkov vystavených umelým zdrojom optického žiarenia posúdi, a ak je to potrebné zmeria a/alebo vypočíta úrovne optického žiarenia, ktorému sú pracovníci pravdepodobne vystavení tak, aby bolo možné určiť opatrenia a zaviesť do praxe platné obmedzenia obmedzujúce expozíciu. Metodika, ktorá sa uplatňuje pri posúdení, meraní a/alebo výpočte dodržiava pri laserovom žiarení normy Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) a pri nekoherentnom žiarení odporúčanie Medzinárodnej komisie pre osvetlenie (CIE) a Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN). V prípadoch expozícií, na ktoré sa nevzťahujú tieto normy a odporúčania, a kým sa nezavedú vhodné štandardy alebo odporúčania EÚ, sa posúdenie, meranie a/alebo výpočet uskutoční použitím dostupných vnútroštátnych alebo medzinárodných vedecky založených usmernení. V oboch prípadoch expozície sa pri posúdení môžu zohľadniť údaje poskytnuté výrobcami zariadenia, ak sa naň vzťahujú príslušné smernice Spoločenstva.

2. Posúdenie, meranie a/alebo výpočet uvedený v odseku 1 plánujú a vykonávajú príslušné služby alebo osoby vo vhodných intervaloch, berúc do úvahy najmä ustanovenia článku 7 a článku 11 smernice 89/391/EHS týkajúce sa nevyhnutných príslušných služieb alebo osôb a konzultácie a účasti pracovníkov. Údaje získané z posúdenia vrátane údajov získaných z merania a/alebo výpočtu úrovne expozície uvedenej v odseku 1 sa zachovajú vo vhodnej forme, aby bolo možné do nich neskôr nahliadnuť.

3. Podľa článku 6 ods. 3 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ pri hodnotení rizík venuje osobitnú pozornosť:

a) úrovni, rozsahu vlnovej dĺžky a trvania expozície umelým zdrojom optického žiarenia;

b) limitným hodnotám expozície uvedeným v článku 3 tejto smernice;

c) všetkým vplyvom týkajúcim sa zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ktorí patria do osobitne citlivých rizikových skupín;

d) všetkým možným vplyvom na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, ktoré vyplývajú zo vzájomného pôsobenia medzi optickým žiarením a fotosenzitívnymi chemickými látkami na pracovisku;

e) všetkým nepriamym vplyvom, ako je dočasné oslepenie, výbuch alebo požiar;

f) existencii náhradného zariadenia určeného na zníženie úrovní vystavenia umelému optickému žiareniu;

g) primeraným informáciám získaným z vykonávania zdravotného dozoru vrátane publikovaných informácií, pokiaľ je to možné;

h) viacnásobným zdrojom vystavenia umelému optickému žiareniu;

i) klasifikácii lasera tak, ako je definovaná v súlade s príslušnými normami IEC a vo vzťahu ku každému umelému zdroju, ktorý by mohol spôsobiť podobné poškodenie ako laser triedy 3B alebo 4, každej podobnej klasifikácii;

j) informáciám poskytovaným výrobcami zdrojov optického žiarenia a súvisiacich pracovných prostriedkov v súlade s príslušnými smernicami Spoločenstva.

4. Zamestnávateľ musí mať posúdenie rizika v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a) smernice 89/391/EHS a určí, ktoré opatrenia sa musia prijať v súlade s článkami 5 a 6 tejto smernice. Posúdenie rizík sa zaznamená na vhodné médium podľa vnútroštátneho práva a postupu; môže obsahovať odôvodnenie zamestnávateľa, že povaha a rozsah rizika súvisiaceho s optickým žiarením si nevyžaduje ďalšie podrobné posúdenie rizika. Posúdenie rizík sa pravidelne aktualizuje, najmä ak došlo k závažným zmenám, ktoré by mohli spôsobiť jeho neaktuálnosť, alebo ak výsledky zdravotného dozoru ukážu, že aktualizácia je potrebná.

Článok 5

Ustanovenia zamerané na odstránenie alebo zníženie rizík

1. Berúc do úvahy technický pokrok a dostupnosť opatrení na kontrolu rizika pri zdroji, riziká vznikajúce z vystavenia umelému optickému žiareniu sa obmedzujú alebo znižujú na minimum.

Zníženie rizík vznikajúcich vystavením umelému optickému žiareniu sa zakladá na všeobecných zásadách prevencie ustanovených v smernici 89/391/EHS.

2. Ak posúdenie rizika uskutočnené v súlade s článkom 4 ods. 1 pre pracovníkov vystavených umelým zdrojom optického žiarenia ukazuje akúkoľvek možnosť, že limitné hodnoty expozície môžu byť prekročené, zamestnávateľ vypracuje a uskutoční akčný plán zložený z technických a/alebo organizačných opatrení zameraných na predchádzanie expozícii prekračujúcej limitné hodnoty, ktorý zohľadní predovšetkým:

a) ostatné pracovné metódy, ktoré znižujú riziko optického žiarenia;

b) voľbu zariadenia, ktoré vzhľadom k práci, ktorá sa má vykonať, vyžaruje menej optického žiarenia;

c) technické opatrenia na zníženie optického žiarenia vrátane použitia blokovacích, tieniacich alebo podobných mechanizmov na ochranu zdravia tam, kde je to potrebné;

d) vhodné programy na údržbu pracovných prostriedkov, pracovísk a systémov pracovných stanovíšť;

e) návrh a dispozičné riešenie pracovísk a pracovných stanovíšť;

f) obmedzenie trvania a úrovne expozície;

g) dostupnosť vhodných osobných ochranných prostriedkov;

h) pokyny výrobcu zariadenia, pokiaľ sa naň vzťahujú príslušné smernice Spoločenstva.

3. Na základe posúdenia rizika vykonaného v súlade s článkom 4 pracoviská, na ktorých by pracovníci mohli byť vystavení úrovni optického žiarenia z prírodných zdrojov presahujúcej limitné hodnoty expozície, sa označia vhodnými označeniami v súlade so smernicou Rady 92/58/EHS z 24. júna 1992 o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnostných a/alebo zdravotných označení pri práci (9. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (11). Kde je to technicky možné a kde je riziko, že by mohli byť prekročené limitné hodnoty expozície, príslušné oblasti sa vyznačujú a obmedzuje sa prístup do nich.

4. V žiadnom prípade pracovníci nesmú byť vystavení vyšším hodnotám ako limitným hodnotám expozície. Ak sú napriek opatreniam prijatým zamestnávateľom na dodržiavanie tejto smernice v súvislosti s umelými zdrojmi optického žiarenia limitné hodnoty expozície prekročené, zamestnávateľ okamžite podnikne kroky na zníženie expozície pod limitné hodnoty expozície. Zamestnávateľ zisťuje dôvody, pre ktoré boli limitné hodnoty expozície prekročené, a príslušným spôsobom upravuje ochranné a preventívne opatrenia, aby zabránil opakovanému prekročeniu limitných hodnôt expozície.

5. Podľa článku 15 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ prispôsobuje opatrenia uvedené v tomto článku požiadavkám pracovníkov patriacich k osobitne citlivým rizikovým skupinám.

Článok 6

Informovanie a školenie pracovníkov

Bez toho, aby boli dotknuté články 10 a 12 smernice 89/391/EHS, zamestnávateľ zabezpečí, aby pracovníci, ktorí sú vystavení rizikám umelého optického žiarenia pri práci, a/alebo ich zástupcovia dostali všetky potrebné informácie a školenie súvisiace s výsledkami posúdenia rizika stanoveného v článku 4 tejto smernice, ktoré sa týkajú najmä:

a) opatrení prijatých na vykonávanie tejto smernice;

b) limitných hodnôt expozície a s nimi spojených možných rizík;

c) výsledkov posúdenia, merania a/alebo výpočtov úrovne vystavenia umelému optickému žiareniu vykonaných v súlade s článkom 4 tejto smernice spolu s výkladom ich významu a možných rizík;

d) spôsobov zistenia škodlivých účinkov expozície na zdravie a spôsobov ako ich oznámiť;

e) podmienok, za ktorých majú pracovníci právo na zdravotnú prehliadku;

f) bezpečných pracovných postupov na minimalizovanie rizík z expozície;

g) správneho používania vhodných osobných ochranných prostriedkov.

Článok 7

Porady a účasť pracovníkov

Podľa článku 11 smernice 89/391/EHS sa konajú porady s pracovníkmi a/alebo s ich zástupcami o veciach upravených touto smernicou.

ODDIEL III

RÔZNE USTANOVENIA

Článok 8

Zdravotné prehliadky

1. Členské štáty prijmú opatrenia, aby zabezpečili primerané zdravotné prehliadky pracovníkov podľa článku 14 smernice 89/391/EHS s cieľom prevencie a včasného zistenia akýchkoľvek nepriaznivých účinkov na zdravie, ako aj prevencie akýchkoľvek dlhodobých zdravotných rizík a akýchkoľvek rizík chronických chorôb vyplývajúcich z vystavenia optickému žiareniu.

2. Členské štáty zabezpečia, aby zdravotné prehliadky vykonával lekár, závodný lekár alebo zdravotnícky orgán zodpovedný za zdravotnú prehliadku v súlade s vnútroštátnym právom a praxou.

3. Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pre každého pracovníka, ktorý sa podrobuje zdravotnej prehliadke v súlade s odsekom 1, vyhotovili a aktualizovali zdravotné záznamy. Zdravotné záznamy obsahujú súhrn výsledkov vykonaných zdravotných prehliadok. Uchovávajú sa vo vhodnej forme, aby sa do nich mohlo nahliadnuť aj neskôr, berúc do úvahy ich dôvernosť. Kópie príslušných záznamov sa na požiadanie vydajú príslušnému orgánu, berúc do úvahy ich dôvernosť. Zamestnávateľ prijme vhodné opatrenia, aby zabezpečil, že lekár, závodný lekár alebo zdravotnícky orgán zodpovedný za zdravotné prehliadky, ktorí sú určení v prípade potreby členskými štátmi, majú prístup k výsledkom posúdenia rizika uvedeného v článku 4, ak môžu byť takéto výsledky relevantné pre zdravotnú prehliadku. Jednotliví pracovníci majú na požiadanie prístup k ich osobným zdravotným záznamom.

4. Vždy, keď sa zistí expozícia, ktorá prekračuje limitné hodnoty, umožní sa dotknutému pracovníkovi (pracovníkom) podrobiť sa lekárskemu vyšetreniu v súlade s vnútroštátnym právom alebo praxou. Toto lekárske vyšetrenie sa tiež uskutoční, ak sa z výsledku zdravotnej prehliadky zistilo, že pracovník má identifikovateľné ochorenie alebo nepriaznivý zdravotný dôsledok, ktorý lekár alebo závodný lekár považuje za výsledok vystavenia umelému optickému žiareniu pri práci. V oboch prípadoch, ak sa prekročia limitné hodnoty alebo sa zistia nepriaznivé účinky na zdravie (vrátane chorôb):

a) lekár alebo iná vhodne kvalifikovaná osoba informuje pracovníka o výsledku osobne. Pracovník dostáva predovšetkým informácie a rady, ktoré sa týkajú každej zdravotnej prehliadky, ktorú má podstúpiť po ukončení expozície;

b) zamestnávateľ je informovaný o všetkých závažných zisteniach zdravotnej prehliadky, berúc do úvahy lekárske tajomstvo;

c) zamestnávateľ: — preskúma posúdenie rizík, ktoré je vykonané podľa článku 4, — preskúma opatrenia prijaté v zmysle článku 5 na vylúčenie alebo zníženie rizika, — zohľadní rady závodného lekára alebo inej príslušne kvalifikovanej osoby alebo príslušného úradu pri vykonávaní akéhokoľvek opatrenia potrebného na vylúčenie alebo zníženie rizika v súlade s článkom 5 a — zabezpečí priebežné zdravotné prehliadky a kontrolu zdravotného stavu všetkých ostatných pracovníkov, ktorí boli podobne exponovaní. V takýchto prípadoch môže príslušný lekár alebo závodný lekár alebo príslušný úrad navrhnúť, aby sa exponované osoby podrobili lekárskemu vyšetreniu.

Článok 9

Sankcie

Členské štáty ustanovia vhodné sankcie za porušenie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 10

Technické zmeny a doplnenia

1. Akúkoľvek úpravu limitných hodnôt expozície stanovených v prílohách prijme Rada a Európsky parlament v súlade s postupom stanoveným v článku 137 ods. 2 zmluvy.

2. Zmeny a doplnenia príloh výlučne technického charakteru v súlade s:

a) prijatím smerníc v oblasti technickej harmonizácie a štandardizácie s ohľadom na navrhovanie, stavbu, výrobu alebo konštrukciu pracovných prostriedkov a/alebo pracovísk;

b) technickým pokrokom, zmenami v najpodstatnejších harmonizovaných európskych normách alebo medzinárodných špecifikáciách a novými vedeckými poznatkami o vystavení optickému žiareniu na pracoviskách

sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 11 ods. 2.

Článok 11

Výbor

1. Komisii pomáha výbor uvedený v článku 17 smernice 89/391/EHS.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

ODDIEL IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 12

Správy

Každých päť rokov členské štáty poskytnú Komisii správu o praktickom vykonávaní tejto smernice s uvedením stanovísk sociálnych partnerov.

Každých päť rokov Komisia informuje Európsky parlament, Radu, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci o obsahu týchto správ, o hodnotení týchto správ, o vývoji v danej oblasti a akejkoľvek činnosti, ktorá môže byť opodstatnená v zmysle nových vedeckých poznatkov.

Článok 13

Praktická príručka

Komisia vypracuje praktickú príručku k ustanoveniam článku 4 a 5 a prílohám I a II, aby uľahčila vykonávanie tejto smernice.

Článok 14

Transpozícia

1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 27. apríla 2010. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2. Členské štáty oznámia Komisii znenie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú alebo prijali v oblasti pôsobnosti tejto smernice

Článok 15

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 16

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 5. apríla 2006 Za Európsky parlament predseda J. BORRELL FONTELLES Za Radu predseda H. WINKLER

(1) Ú. v. ES C 77, 18.3.1993, s. 12, a Ú. v. ES C 230, 19.8.1994, s. 3.

(2) Ú. v. ES C 249, 13.9.1993, s. 28.

(3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. apríla 1994 (Ú. v. ES C 128, 9.5.1994, s. 146) potvrdené 16. septembra 1999 (Ú. v. ES C 54, 25.2.2000, s. 75), spoločná pozícia Rady z 18. apríla 2005 (Ú. v. EÚ C 172 E, 12.7.2005, s. 26) a pozícia Európskeho parlamentu zo 16. novembra 2005 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 23. februára 2006.

(4) Ú. v. ES C 260, 15.10.1990, s. 167.

(5) Ú. v. ES L 177, 6.7.2002, s. 13.

(6) Ú. v. ES L 42, 15.2.2003, s. 38.

(7) Ú. v. EÚ L 159, 30.4.2004, s. 1.

(8) Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

(9) Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(10) Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

(11) Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 23.

PRÍLOHA I Nekoherentné optické žiarenie Biofyzikálne významné hodnoty vystavenia optickému žiareniu možno stanoviť pomocou nasledujúcich vzorcov. Výber vzorcov, ktoré sa majú použiť, závisí od rozsahu žiarenia vyžiareného zdrojom a výsledky by sa mali porovnať so zodpovedajúcimi limitnými hodnotami expozície, ktoré sú uvedené v tabuľke 1.1. Danému zdroju optického žiarenia môže zodpovedať viacero hodnôt expozície a zodpovedajúcich limitných hodnôt expozície. Číslovanie a) až o) sa týka zodpovedajúcich riadkov tabuľky 1.1. a) (Heff platí len v rozsahu 180 až 400 nm) b) (HUVA platí len v rozsahu 315 až 400 nm) c), d) (LB platí len v rozsahu 300 až 700 nm) e), f) (EB platí len v rozsahu 300 až 700 nm) g)až l) (príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1) m), n) (EIR platí len v rozsahu 780 až 3 000 nm) o) (Hskin platí len v rozsahu 380 až 3 000 nm) Na účely tejto smernice vyššie uvedené vzorce môžu byť nahradené nasledujúcimi výrazmi a môžu sa používať diskrétne hodnoty, ktoré sú uvedené v týchto tabuľkách: (a) a b) a c), d) e), f) g) až l) (príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1) m), n) o) a Poznámky: Eλ (λ, t), Eλ spektrálna ožiarenosť alebo spektrálna hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch, vyjadrený vo wattoch na meter štvorcový na nanometer [W m–2 nm–1]; hodnoty Eλ (λ, t) a Eλ pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia; Eeff efektívna ožiarenosť (UV časť spektra): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UV vlnových dĺžok 180 až 400 nm, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový [W m-2]; H dávka ožiarenia: integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na meter štvorcový (J m-2); Heff efektívna dávka ožiarenia: dávka ožiarenia, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená v jouloch na meter štvorcový [J m-2]; EUVA celková ožiarenosť (UVA): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový [W m-2]; HUVA dávka ožiarenia: integrál v čase a vlnovej dĺžke v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená v jouloch na meter štvorcový [J m-2;] S (λ) spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje zdravotné účinky UV žiarenia na oči a kožu v závislosti od vlnovej dĺžky, (tabuľka 1.2) [bezrozmerná]; t, Δt čas, doba expozície, vyjadrené v sekundách [s]; λ vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm]; Δ λ šírka pásma intervalov vo výpočte alebo pri meraní, vyjadrená v nanometroch [nm]; Lλ (λ), Lλ spektrálna žiara zdroja, vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový na steradián na nanometer [W m-2 sr –1 nm-1]; R (λ) spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje účinky viditeľného a IRA žiarenia na tepelné poškodenie očí v závislosti od vlnovej dĺžky (tabuľka 1.3) [bezrozmerná]; LR efektívna žiara (tepelné poškodenie): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou R (λ), vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový na steradián [W m-2 sr –1]; B (λ) spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje závislosť fotochemického poškodenia očí od vlnovej dĺžky žiarenia modrého svetla, (tabuľka 1.3) [bezrozmerná]; LB efektívna žiara (modré svetlo): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový na steradián [W m-2 sr –1]; EB efektívna ožiarenosť (modré svetlo): vypočítaná ožiarenosť, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový [W m-2]; EIR celková ožiarenosť (tepelné poškodenie): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu infračervených vlnových dĺžok 780 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový [W m-2]; Eskin celková ožiarenosť (viditeľné, IRA a IRB): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na meter štvorcový [W m-2]; Hskin dávka ožiarenia, integrál v čase a vlnovej dĺžke alebo súčet ožiarenosti v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená v jouloch na meter štvorcový (J m-2); α zorný uhol: uhol, pod ktorým vidieť zjavný zdroj, vnímaný z bodu v priestore, vyjadrený v miliradiánoch (mrad). Zjavný zdroj je skutočný alebo virtuálny predmet, ktorý vytvára najmenší možný obraz na sietnici. Tabuľka 1.1 Limitné hodnoty expozície pre nekoherentné optické žiarenie Index Vlnová dĺžka nm Limitné hodnoty expozície Jednotky Poznámka Časť tela Riziko a. 180 – 400 (UVA, UVB a UVC) Heff = 30 denná hodnota 8 hodín [J m–2] očná rohovka spojivka šošovka koža photokeratitis conjunctivitis cataractogenesis erythema elastosis rakovina kože b. 315 – 400 (UVA) HUVA = 104 denná hodnota 8 hodín [J m–2] očná šošovka cataractogenesis c. 300 – 700 (modré svetlo) pozri poznámku 1 for t ≤ 10 000 s LB:[W m– 2 sr– 1] t: [sekundy] pre α ≥ 11 mrad očná sietnica photoretinitis d. 300 – 700 (modré svetlo) pozri poznámku 1 LB = 100 pre t ≤ 10 000 s [W m–2 sr–1] e. 300 – 700 (modré svetlo) pozri poznámku 1: pre t ≤ 10 000 s EB: [W m– 2] t: [sekundy] pre α ≥ 11 mrad pozri poznámku 2 f. 300 – 700 (modré svetlo) pozri poznámku 1: EB = 0,01 t >10 000 s [W m–2] g. 380 – 1 400 (viditeľné a IRA) pre t >10 s [W m–2 sr–1] Cα = 1,7 pre α ≤ 1,7 mrad Cα = α pre 1,7 ≤ α ≤ 100 mrad Cα = 100 pre α > 100 mrad λ1= 380; λ2= 1 400 očná sietnica popálenie očnej sietnice h. 380 – 1 400 (viditeľné a IRA) pre 10 μs ≤ t ≤ 10 s LR:[W m–2 sr–1] t: [sekundy] i. 380 – 1 400 (viditeľné a IRA) pre t <10 μs [W m–2 sr–1] j. 780 – 1 400 (IRA) pre t > 10 s [W m–2 sr–1] Cα = 11 pre α ≤ 11 mrad Cα = α pre 11≤ α ≤ 100 mrad Cα = 100 pre α > 100 mrad (meracie pole pohľadu: 11 mrad) λ1= 780; λ2= 1 400 očná sietnica popálenie očnej sietnice k. 780 – 1 400 (IRA) pre 10 μs ≤ t ≤ 10 s LR: [W m–2 sr–1] t: [sekundy] l. 780 – 1 400 (IRA) pre t < 10 μs [W m–2 sr–1] m. 780 – 3 000 (IRA a IRB) EIR = 18 000 t-0,75 pre t ≤ 1 000 s E: [W m–2] t: [sekundy] očná rohovka šošovka popálenie sietnice cataractogenesis n. 780 – 3 000 (IRA a IRB) EIR = 100 pre t > 1 000 s [W m–2] o. 380-3 000 (viditeľné, IRA a IRB) Hskin = 20 000 t0,25 pre t < 10 s H: [J m–2] t: [sekundy] koža popálenie Poznámka 1: Rozsah 300 až 700 nm zahŕňa časť UVB, celé UVA a väčšinu viditeľného žiarenia; avšak súvisiace riziko sa obyčajne nazýva riziko „modrého svetla“. Presne povedané, modré svetlo zahŕňa len interval približne 400 až 490 nm. Poznámka 2: V prípade pevného zafixovania veľmi malých zdrojov so zorným uhlom < 1 mrad, LB sa môže zmeniť na EB. Toto obyčajne platí len pre prístroje na meranie zraku alebo stabilizované oko počas anestézie. Maximálny „čas tupého pohľadu“ sa určí: tmax = 100/EB, kde EB je vyjadrená v W m– 2. V dôsledku pohybov oka počas normálneho videnia toto nepresiahne 100 s.

Tabuľka 1.2 S (λ) [bezrozmerná], 180 nm až 400 nm λ v nm S (λ) λ v nm S (λ) λ v nm S (λ) λ v nm S (λ) λ v nm S (λ) 180 0,0120 228 0,1737 276 0,9434 324 0,000520 372 0,000086 181 0,0126 229 0,1819 277 0,9272 325 0,000500 373 0,000083 182 0,0132 230 0,1900 278 0,9112 326 0,000479 374 0,000080 183 0,0138 231 0,1995 279 0,8954 327 0,000459 375 0,000077 184 0,0144 232 0,2089 280 0,8800 328 0,000440 376 0,000074 185 0,0151 233 0,2188 281 0,8568 329 0,000425 377 0,000072 186 0,0158 234 0,2292 282 0,8342 330 0,000410 378 0,000069 187 0,0166 235 0,2400 283 0,8122 331 0,000396 379 0,000066 188 0,0173 236 0,2510 284 0,7908 332 0,000383 380 0,000064 189 0,0181 237 0,2624 285 0,7700 333 0,000370 381 0,000062 190 0,0190 238 0,2744 286 0,7420 334 0,000355 382 0,000059 191 0,0199 239 0,2869 287 0,7151 335 0,000340 383 0,000057 192 0,0208 240 0,3000 288 0,6891 336 0,000327 384 0,000055 193 0,0218 241 0,3111 289 0,6641 337 0,000315 385 0,000053 194 0,0228 242 0,3227 290 0,6400 338 0,000303 386 0,000051 195 0,0239 243 0,3347 291 0,6186 339 0,000291 387 0,000049 196 0,0250 244 0,3471 292 0,5980 340 0,000280 388 0,000047 197 0,0262 245 0,3600 293 0,5780 341 0,000271 389 0,000046 198 0,0274 246 0,3730 294 0,5587 342 0,000263 390 0,000044 199 0,0287 247 0,3865 295 0,5400 343 0,000255 391 0,000042 200 0,0300 248 0,4005 296 0,4984 344 0,000248 392 0,000041 201 0,0334 249 0,4150 297 0,4600 345 0,000240 393 0,000039 202 0,0371 250 0,4300 298 0,3989 346 0,000231 394 0,000037 203 0,0412 251 0,4465 299 0,3459 347 0,000223 395 0,000036 204 0,0459 252 0,4637 300 0,3000 348 0,000215 396 0,000035 205 0,0510 253 0,4815 301 0,2210 349 0,000207 397 0,000033 206 0,0551 254 0,5000 302 0,1629 350 0,000200 398 0,000032 207 0,0595 255 0,5200 303 0,1200 351 0,000191 399 0,000031 208 0,0643 256 0,5437 304 0,0849 352 0,000183 400 0,000030 209 0,0694 257 0,5685 305 0,0600 353 0,000175 210 0,0750 258 0,5945 306 0,0454 354 0,000167 211 0,0786 259 0,6216 307 0,0344 355 0,000160 212 0,0824 260 0,6500 308 0,0260 356 0,000153 213 0,0864 261 0,6792 309 0,0197 357 0,000147 214 0,0906 262 0,7098 310 0,0150 358 0,000141 215 0,0950 263 0,7417 311 0,0111 359 0,000136 216 0,0995 264 0,7751 312 0,0081 360 0,000130 217 0,1043 265 0,8100 313 0,0060 361 0,000126 218 0,1093 266 0,8449 314 0,0042 362 0,000122 219 0,1145 267 0,8812 315 0,0030 363 0,000118 220 0,1200 268 0,9192 316 0,0024 364 0,000114 221 0,1257 269 0,9587 317 0,0020 365 0,000110 222 0,1316 270 1,0000 318 0,0016 366 0,000106 223 0,1378 271 0,9919 319 0,0012 367 0,000103 224 0,1444 272 0,9838 320 0,0010 368 0,000099 225 0,1500 273 0,9758 321 0,000819 369 0,000096 226 0,1583 274 0,9679 322 0,000670 370 0,000093 227 0,1658 275 0,9600 323 0,000540 371 0,000090

Tabuľka 1.3 B (λ), R (λ) [bezrozmerná], 380 nm až 1 400 nm λ v nm B (λ) R (λ) 300 ≤ λ < 380 0,01 — 380 0,01 0,1 385 0,013 0,13 390 0,025 0,25 395 0,05 0,5 400 0,1 1 405 0,2 2 410 0,4 4 415 0,8 8 420 0,9 9 425 0,95 9,5 430 0,98 9,8 435 1 10 440 1 10 445 0,97 9,7 450 0,94 9,4 455 0,9 9 460 0,8 8 465 0,7 7 470 0,62 6,2 475 0,55 5,5 480 0,45 4,5 485 0,32 3,2 490 0,22 2,2 495 0,16 1,6 500 0,1 1 500 < λ ≤ 600 100,02·(450-λ) 1 600 < λ ≤ 700 0,001 1 700 < λ ≤ 1 050 — 100,002·(700- λ) 1 050 < λ ≤ 1 150 — 0,2 1 150 < λ ≤ 1 200 — 0,2· 100,02·(1 150- λ) 1 200 < λ ≤ 1 400 — 0,02

PRÍLOHA II Optické žiarenie laserov Biofyzikálne významné hodnoty vystavenia optickému žiareniu možno stanoviť pomocou nasledujúcich vzorcov. Výber vzorcov, ktoré sa majú použiť, závisí od vlnovej dĺžky a trvania žiarenia vyžiareného zdrojom a výsledky by sa mali porovnať so zodpovedajúcimi limitnými hodnotami expozície, ktoré sú uvedené v tabuľkách 2.2 – 2.4. Danému zdroju optického žiarenia lasera môže zodpovedať viac hodnôt expozície a príslušných limitných hodnôt expozície. Koeficienty použité na výpočty v rámci tabuliek 2.2 – 2.4 sú uvedené v tabuľke 2.5 a korekcie na opakovanú expozíciu sú uvedené v tabuľke 2.6. Poznámky: dP výkon vyjadrený vo wattoch [W]; dA plocha vyjadrená v metroch štvorcových [m2]; E (t), E ožiarenosť alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok na jednotku plochy, obyčajne vyjadrený vo wattoch na meter štvorcový [W m–2]; hodnoty E(t), E pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia; H dávka ožiarenia, integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na meter štvorcový [J m–2]; t čas, doba expozície, vyjadrené v sekundách [s]; λ vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm]; γ hraničný priestorový uhol meraného zorného poľa, vyjadrený v miliradiánoch [mrad]; γm merané zorné pole, vyjadrené v miliradiánoch [mrad]; α zorný uhol zdroja zdroja, vyjadrený v miliradiánoch [mrad]; limitujúca apertúra: plocha kruhu, v ktorom sa priemerujú ožiarenosť a dávka ožiarenia; G integrovaná žiara: časový integrál žiary v čase za danú dobu expozície vyjadrenú ako žiarivá energia na jednotku plochy žiariaceho povrchu na jednotku priestorového uhla vyžarovania v jouloch na meter štvorcový na steradián [J m–2 sr –1]. Tabuľka 2.1 Riziká zo žiarenia Vlnová dĺžka [nm] λ Rozsah žiarenia Postihnutý orgán Riziko Tabuľka limitných hodnôt expozície 180 až 400 UV oko fotochemické poškodenie a tepelné poškodenie 2,2, 2,3 180 až 400 UV koža erytém 2,4 400 až 700 viditeľné oko poškodenie sietnice 2,2 400 až 600 viditeľné oko fotochemické poškodenie 2,3 400 až 700 viditeľné koža tepelné poškodenie 2,4 700 až 1 400 IRA oko tepelné poškodenie 2,2, 2,3 700 až 1 400 IRA koža tepelné poškodenie 2,4 1 400 až 2 600 IRB oko tepelné poškodenie 2,2 2 600 až 106 IRC oko tepelné poškodenie 2,2 1 400 až 106 IRB, IRC oko tepelné poškodenie 2,3 1 400 až 106 IRB, IRC koža tepelné poškodenie 2,4 Tabuľka 2.2 Limitné hodnoty expozície oka laseru – Krátka doba expozície < 10 s Tabuľka 2.3 Limitné hodnoty expozície oka laseru – Dlhá doba expozície ≥ 10 s Tabuľka 2.4 Limitné hodnoty expozície kože laseru Tabuľka 2.5 Použité opravné faktory a iné výpočtové parametre Parameter uvedený v ICNIRP Platná spektrálna oblasť (nm) Hodnota CA λ < 700 CA = 1,0 700 – 1 050 CA = 10 0,002(λ – 700) 1 050 – 1 400 CA = 5,0 CB 400 – 450 CB = 1,0 450 – 700 CB = 10 0,02 (λ – 450) CC 700 – 1 150 CC = 1,0 1 150 – 1 200 CC = 10 0,018 (λ – 1150) 1 200 – 1 400 CC = 8,0 T1 λ < 450 T1 = 10 s 450 – 500 T1 = 10 · [10 0,02 (λ – 450)] s λ > 500 T1 = 100 s

parameter uvedený v ICNIRP platný pre biologický účinok hodnota αmin všetky tepelné účinky αmin = 1,5 mrad

parameter uvedený v ICNIRP platný uhlový rozsah (mrad) hodnota CE α < αmin CE = 1,0 αmin < α < 100 CE = α/αmin α > 100 CE = α2/(αmin · αmax) mrad s αmax = 100 mrad T2 α < 1,5 T2 = 10 s 1,5 < α < 100 T2 = 10 · [10 (α – 1,5)/98,5] s α > 100 T2 = 100 s

parameter uvedený v ICNIRP platný časový rozsah expozície (s) hodnota γ t ≤ 100 γ = 11 [mrad] 100 < t < 104 γ = 1,1 t 0. 5 [mrad] t > 104 γ = 110 [mrad] Tabuľka 2.6 Korekcia na opakované expozície Každé z nasledujúcich troch všeobecných pravidiel by sa malo uplatňovať pri všetkých opakovaných expozíciách, ku ktorým dochádza pri opakovaných impulzoch alebo skenovacích laserových systémoch: 1. Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v slede impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz s dobou trvania takéhoto pulzu. 2. Ožiarenie akoukoľvek skupinou impulzov (alebo podskupinou súsledných impulzov) dodaných v čase t by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre čas t. 3. Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v rámci skupiny impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz vynásobenú faktorom kumulatívnej tepelnej korekcie Cp=N-0,25, ak N je počet impulzov. Toto pravidlo sa vzťahuje len na limity expozície na ochranu proti tepelnému poškodeniu, kde sa všetky impulzy dodané v menej ako Tmin považujú za jeden impulz. Parameter Platná vlnová dĺžka (nm) Hodnota Tmin 315 < λ ≤ 400 Tmin = 10 –9 s (= 1 ns) 400 < λ ≤ 1 050 Tmin = 18· 10 –6 s (= 18 μs) 1 050 < λ ≤ 1 400 Tmin = 50· 10 –6 s (= 50 μs) 1 400 < λ ≤ 1 500 Tmin = 10 –3 s (= 1 ms) 1 500 < λ ≤ 1 800 Tmin = 10 s 1 800 < λ ≤ 2 600 Tmin = 10 –3 s (= 1 ms) 2 600 < λ ≤ 10 6 Tmin = 10 –7 s (= 100 ns)