VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1207/2013

z 22. novembra 2013,

ktorým sa schvaľuje nepodstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Fourme d’Ambert (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 53 ods. 2 druhý pododsek,

keďže:

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Špecifikácia chráneného označenia pôvodu „Fourme d’Ambert“ sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

V prílohe II k tomuto nariadeniu sa nachádza konsolidovaný jednotný dokument, ktorý obsahuje hlavné prvky špecifikácie.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 19.

Spôsoby začleňovania zvierat zakúpených mimo poľnohospodárskeho podniku do stáda dojníc sa spresňujú takto: „Minimálne jeden mesiac pred laktáciou sa zakúpené jalovice a kravy, ktoré nie sú v laktácii, privezú do poľnohospodárskeho podniku, pričom ich strava musí vtedy zodpovedať ustanoveniam uvedeným v tejto špecifikácii, ktoré sa týkajú laktujúcich dojníc.“ Zvieratá zakúpené mimo poľnohospodárskeho podniku tak majú minimálne jeden mesiac na adaptáciu, kým sa ich mlieko využije na výrobu syra Fourme d’Ambert.

Cieľom tohto opatrenia je posilniť prepojenie s pôdou, a to výživou stáda dojníc (začlenením jalovíc do stáda) a uľahčiť kontrolu výživy zvierat (najmä predchádzaním presunu krmív medzi dojnicami a jalovicami). Stanovuje sa lehota na zavedenie tohto opatrenia. Dosiahnutie samostatnosti z hľadiska krmív si môže vyžadovať zavedenie dlhodobých opatrení: zmenu postupov, úpravu rozparcelovania.

PRÍLOHA II

KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1)

„FOURME D’AMBERT“

ES č.: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012

CHZO ( ) CHOP (X)

1. Názov

„Fourme d’Ambert“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Syr s chráneným označením pôvodu,„Fourme d’Ambert“ je syr vyrobený zo syreného kravského mlieka v tvare valca s výškou od 17 do 21 cm, priemerom od 12,5 do 14 cm a hmotnosťou od 1,9 do 2,5 kg, s modrou plesňou vnútri hmoty, nelisovaný, tepelne neupravovaný, fermentovaný a solený.

Obsah tuku je po úplnom vysušení minimálne 50 g na 100 g syra a celková hmotnosť sušiny nesmie byť nižšia ako 50 g na 100 g vyzretého syra.

Syr môže niesť chránené označenie pôvodu „Fourme d’Ambert“ až od dvadsiateho ôsmeho dňa po dátume syrenia.

„Fourme d’Ambert“ je syr, ktorý má tenkú suchú kôru s povrchovou flórou svetlosivej až sivej farby, môže mať biely, žltý a červený porast plesne a modrastý nádych. Hmota bielej až krémovej farby má otvory s rovnomerne rozloženou plesňou modrej až zelenej farby.

Syr „Fourme d’Ambert“ má poddajnú a jemnú textúru. Má jemnú a voňavú chuť po mlieku zdôraznenú kombináciou chutí vďaka pôsobeniu plesne Penicillium roqueforti, chuť ovocného typu. Prijateľná je aj štipka soli a mierne trpkastá príchuť.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Počas celého roka sa základná denná kŕmna dávka dojníc zabezpečuje výlučne krmivom, ktoré pochádza zo zemepisnej oblasti označenia pôvodu. Spotreba a distribúcia kapustovitých rastlín vo forme zeleného krmiva je zakázaná, a to v prípade všetkých zvierat nachádzajúcich sa v poľnohospodárskom podniku.

Spásaná tráva, sušená tráva, predsušená tráva alebo trávna siláž predstavuje ročne priemerne aspoň 50 % základnej dennej kŕmnej dávky dojníc vo forme sušiny. Spásaná tráva, sušená tráva, predsušená tráva alebo trávna siláž predstavujú denne priemerne aspoň 30 % základnej dennej kŕmnej dávky dojníc vo forme sušiny.

V období mimo pasenia predstavuje seno prinajmenšom 3 kg sušiny na každú dojnicu na deň.

V období dostupnosti trávy je pasenie laktujúcich dojníc povinné vždy, keď to klimatické podmienky dovolia. Dĺžka tohto pasenia nemôže byť menej ako 150 dní ročne.

Podiel kŕmnych doplnkov a doplnkových dávok je v priemere limitovaný na 1 800 kg sušiny na jednu dojnicu ročne v celom stáde dojníc.

V kŕmnych doplnkoch a doplnkových dávkach určených pre dojnice sú povolené len suroviny a doplnkové dávky uvedené na pozitívnom zozname.

Vo výžive zvierat sa povoľujú len rastlinné krmivá, vedľajšie produkty a doplnková potrava, ktoré pochádzajú z netransgénnych produktov.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Produkcia mlieka, výroba, zrenie a uchovávanie syrov do 28 dní po dátume syrenia sa uskutočňujú v rámci zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Rezanie syra „Fourme d’Ambert“ je povolené len v prípade, že sa ním nenaruší textúra.

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Označovanie syra „Fourme d’Ambert“ obsahuje názov označenia napísaný písmenami, ktorých veľkosť zodpovedá najmenej dvom tretinám veľkosti najväčších písmen uvedených na etikete, a symbol CHOP Európskej únie.

Akýkoľvek prívlastok priamo spojený s názvom chráneného označenia pôvodu je zakázaný, okrem osobitných výrobných alebo obchodných značiek.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť syra Fourme d’Ambert sa nachádza na tomto území:

Departement Puy-de-Dôme

Kantóny Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: všetky obce.

Obce Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.

Departement Cantal

Kantóny Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: všetky obce.

Departement Loire

Obce Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory

Zemepisná oblasť „Fourme d’Ambert“ sa nachádza v horskej oblasti a zahŕňa:

— oblasť, ktorú tvorí územie „Hautes chaumes du Forez“ vo vrcholovej časti pohoria Monts du Forez na hraniciach departementov Loire a Puy de Dôme. Územie „Hautes chaumes“, ktoré tvoria rozsiahle denudačné plochy spočívajúce na granitovom podloží so svahmi zalesnenými ihličnatými stromami, je zavlažované dažďami (priemerné ročné zrážky viac ako 1 000 mm) a vystavené vplyvom kontinentálneho a oceánskeho podnebia (priemerné ročné teploty nižšie ako 10 °C).

— oblasť tvorená najmä náhornými rovinami z kryštalických alebo sopečných hornín poprerušovaných hlboko zarezanými údoliami, ktorá vďaka nadmorskej výške alebo výskytu prudkých svahov vykazuje aj horské vlastnosti v porovnaní s nížinami Limagnes s miernou nadmorskou výškou, nízkym reliéfom s prevažne piesočnato-vápencovým substrátom a suchším podnebím.

Vďaka nadmorskej výške a vlhkému podnebiu je táto zemepisná oblasť priaznivým miestom pre rast trávy.

Ľudské faktory

Výroba syra „Fourme d’Ambert“ celkom iste siaha až do raného stredoveku, ako o tom svedčí zobrazenie vytesané do skaly v jednej starobylej feudálnej kaplnke nachádzajúcej sa uprostred pohoria Monts du Forez. Lokalita „Hautes chaumes“ je tiež miestom výskytu tzv. jasseries (staviská na vysokohorských pasienkoch, ktoré sa nachádzajú vo vyššej nadmorskej výške ako staviská na stále bývanie, t. j. nad 1 200 m), ktoré svedčia o pastierskej činnosti spojenej s výrobou syra „Fourme d’Ambert“ zdedenou po predkoch. Až do polovice 20. storočia išlo o veľmi osobité hospodárske a sociálne usporiadanie. Skromné stáda sa za pekného počasia viedli na pašu do hôr, aby tak uvoľnili vysušené lúky v blízkosti dediny, ktoré predstavovali zdroj krmiva na zimu. O zvieratá, výrobu syra a ochranu stáda sa starali výlučne ženy, ktoré žili časť roka na horách, zatiaľ čo muži zostávali v dedine, aby sušili seno a zbierali obilie. Pri výrobe sa syr „fourme“ po vybratí z formy umiestňoval na odkvapkanie do drevených žľabov z ihličnatých stromov (vyhĺbené polguláče), čím syr dostal svoj tvar.

V súčasnosti chovatelia aj naďalej používajú na výživu dojníc v prevažnej miere trávu. Techniky výroby sa v dôsledku rozvoja výroby zo začiatku 20. storočia zmenili, ale zachovali sa spoločné postupy všetkých výrobcov a osobitné odborné znalosti. Aj v súčasnosti sa výroba syra „Fourme d’Ambert“ riadi podľa týchto osobitných odborných znalostí. Syrenina sa rozdrobí na zrnká veľkosti kukuričných zŕn, ktoré sa následne zmiešajú, aby sa obalili veľmi jemným povlakom, ktorý im zabraňuje, aby sa počas formovania medzi sebou spojili. Pred vložením do formy im prvé odkvapkanie na odkvapkávacej podložke umožňuje sčasti oddeliť syreninu od srvátky bez toho, aby sa rozdrvili zrnká syra. Po formovaní sa odkvapkávanie uskutočňuje bez lisovania prostredníctvom obracania, aby sa umožnilo odstrániť zvyšky srvátky a zároveň sa zachovali otvory vytvorené v syre pri predchádzajúcej fáze. Solenie prispieva k dokončeniu fázy odkvapkania. Keď syr dosiahne dostatočne pevnú formu, čo je aspoň po 4 dňoch, vykoná sa prepichovanie, aby sa vytvorili otvory pre vzduch, ktoré umožnia kyslíku preniknúť do syra. Riadenie teploty a vlhkosti počas dozrievania umožňuje vytvoriť kôrku a kontrolovať rast plesne Penicillium roqueforti.

5.2. Špecifickosť výrobku

Syr „Fourme d’Ambert“ je syr vyrobený zo syreného kravského mlieka v pretiahnutom a vzpriamenom tvare valca s výškou od 17 do 21 cm a s priemerom od 12,5 do 14 cm.

Hmota má otvory s rovnomerne rozloženou plesňou vďaka pôsobeniu plesne Penicillium roqueforti.

Má poddajnú a jemnú textúru.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Tvar syra „Fourme d’Ambert“ je spojený s hospodárskym a sociálnym usporiadaním, ktoré historicky vzniklo na tomto zemepisnom území, ktoré poskytovalo priaznivé prírodné prostredie pre rast trávy a chov hovädzieho dobytka.

Tento tvar sa prispôsobil stádam menšej veľkosti a práci žien, ktoré syr vyrábali: bolo naň treba len málo mlieka a umožňoval jednoduchú manipuláciu. Charakteristický pretiahnutý a vzpriamený tvar syra „Fourme d’Ambert“ bol mimoriadne vhodný na odkvapkanie v drevených žľaboch z ihličnatých stromov, ktoré sa v tom období používali.

Rovnomerne rozložená pleseň na hmote syra „Fourme d’Ambert“ je spojená s odbornými znalosťami používanými pri jeho výrobe. Veľkosťou zrniek v syrenine sa v závislosti od premiešavania určuje súdržnosť hmoty a podporuje otváranie dutín potrebných na rast Penicillium roqueforti. Tento rast posilňuje aj prvé odkvapkanie na odkvapkávacej podložke, potom odkvapkanie bez lisovania a následne obracanie a nakoniec pridanie kyslíka prostredníctvom prepichovania. To sa zabezpečí pri dozrievaní.

Poddajná a jemná textúra syra „Fourme d’Ambert“ sa získava najmä vďaka tomu, že syr neprechádza drvením a vďaka prispôsobeným fázam odkvapkania, solenia a dozrievania.

Syr „Fourme d’Ambert“ je výsledkom prostredia, spôsobu života a osobitých syrárskych techník, ako aj odrazom spoločenstva ľudí v prírodnom stredohorskom prostredí.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (2)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDAmbert.pdf

(1) Nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny.

(2) Nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny.