Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/26/ES z 21. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojochText s významom pre EHP.



CS.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

ET.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

HU.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

LT.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

LV.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

MT.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

PL.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

SK.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445

SL.ES Kapitola 13 Zväzok 34 S. 341 - 445



Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/26/ES z 21. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [1], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [2], keďže: (1) smernica 97/68/ES [3] prijíma dvojetapový prístup vo veci emisných limitných hodnôt pre vznetové motory a vyzýva Komisiu, aby navrhla ďalšiu redukciu emisných limitov, berúc do úvahy globálnu dostupnosť techník kontroly emisií znečisťujúcich ovzdušie pochádzajúcich zo vznetových motorov a situáciu v oblasti kvality ovzdušia; (2) program auto-oil dospel k záveru, že sú potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia spoločenstva v budúcnosti, najmä tie, ktoré sa vzťahujú k tvorbe ozónu a emisií častíc; (3) vo veľkom rozsahu už je k dispozícii progresívna technológia redukcie emisií pochádzajúcich zo vznetových motorov cestných vozidiel a táto technológia by mala byť vo veľkom rozsahu využiteľná pre necestný sektor; (4) naďalej existujú určité nejasnosti vo veci nákladovej efektívnosti využitia zariadení dodatočnej úpravy na redukciu emisií častíc (PM) a oxidov dusíka (NOX). Do 31. decembra 2007 by mal byť vyhotovený technický prehľad a kde je to primerané, mali by sa zvážiť výnimky alebo odklady termínov vstupu do platnosti; (5) je nevyhnutný prechodný testovací postup zahŕňajúci prevádzkové podmienky využité týmto typom strojov v reálnych pracovných podmienkach. Test by mal teda v primeranom rozsahu zahŕňať emisie pochádzajúce z motorov, ktoré nie sú zahriate na prevádzkovú teplotu; (6) podľa náhodne vybratých záťažových podmienok a v definovanom prevádzkovom rozsahu by sa limitné hodnoty nemali prekročiť o viac, ako je primerané percento; (7) navyše by sa malo zabrániť použitiu vypínacích zariadení a iracionálnych stratégií emisnej kontroly; (8) navrhovaný súbor limitných hodnôt by sa mal čo najskôr upraviť na základe vývojových trendov v Spojených štátoch amerických, a mal by sa aj poskytnúť pre celosvetových výrobcov pre riešenie vývoja motorov; (9) emisné normy by sa mali tiež vzťahovať na železnice a vnútrozemské vodné cesty v záujme ich rozšírenia ako environmentálne priaznivých spôsobov dopravy; (10) tam, kde necestné pojazdné stroje budú vyhovovať novým limitným hodnotám pred uplynutím lehoty predchádzajúcich, malo by byť umožnené túto skutočnosť označiť; (11) v dôsledku technologickej nevyhnutnosti splnenia limitov etapy IIIB a IV pre emisie častíc a NOX, obsah síry v palive sa musí v mnohých členských štátoch znížiť z dnešných úrovní. Malo by sa definovať referenčné palivo, ktoré by odrážalo situáciu na trhu s palivom; (12) pôsobenie emisie počas plnej použiteľnosti motorov je dôležité, mali by sa prijať požiadavky na životnosť, aby sa zamedzilo zhoršeniu pôsobenia emisií; (13) je nevyhnutné zaviesť špeciálne usporiadanie pre vybavenie výrobcov, aby sa im poskytol dostatok času na navrhnutie výrobkov a na produkciu ich malých sérií; (14) predmet tejto smernice – zlepšenie budúcej situácie v kvalite ovzdušia – nemôžu úspešne dosiahnuť členské štáty, nakoľko nevyhnutné emisné limity vo veci výrobkov sa musia regulovať na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity, ako je stanovené v článku 5 zmluvy. V súlade s princípom proporcionality, ako je stanovené v uvedenom článku, táto smernica nesmie prekročiť to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto predmetu; (15) smernica 97/68/ES by sa mala príslušne zmeniť a doplniť, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Smernica 97/68/ES sa mení a dopĺňa takto: 1. k článku 2 sa pridávajú tieto zarážky: - ""Plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy" predstavujú plavidlá určené na použitie na vnútrozemské vodné toky o dĺžke 20 metrov alebo viac a s výtlakom 100 m3 alebo viac podľa vzorca definovaného v prílohe I, oddiel 2, bod 2.8a, alebo remorkéry či tlačné remorkéry vybudované na vlečenie alebo tlačenie alebo pre pohyb pozdĺž boku plavidla na 20 metrov alebo viac, Táto definícia nezahŕňa: - plavidlá určené na prepravu cestujúcich s nie viac ako 12 členmi okrem posádky, - rekreačné plavidlá o dĺžke menej ako 24 metrov (ako je stanovené v článku 1, odsek 2, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/25/EC zo 16. júna 1994 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktorá sa týka rekreačných plavidiel [4], - služobné plavidlá (lode) patriace kontrolným orgánom, - požiarne plavidlá, - vojenské plavidlá, - rybárske plavidlá z registra rybárskych plavidiel spoločenstva, - námorné lode, vrátane vlečných a tlačných remorkérov, ktoré pôsobia alebo majú základňu v pobrežných vodách alebo dočasne na vnútrozemských vodných cestách, vybavené platným plavebným alebo bezpečnostným povolením, ako je stanovené v prílohe I, oddiel 2, bod 2.8b. - "Pôvodný výrobca zariadenia (OEM)" predstavuje výrobcu typu necestného pojazdného stroja, - "Pružný systém" znamená postup umožňujúci výrobcom motorov počas obdobia medzi dvoma nasledujúcimi etapami limitných hodnôt uviesť na trh obmedzené množstvo motorov inštalovaných do necestných pojazdných strojov, ktoré však vyhovujú predchádzajúcej etape emisných limitných hodnôt." 2. Článok 4 sa mení a dopĺňa takto: (a) nasledovný text sa dopĺňa na koniec odseku 2: "Príloha VIII sa mení a dopĺňa v súlade s postupom uvedeným v článku 15."; (b) dopĺňa sa nasledovný odsek: "6. Vznetové motory k inému určeniu ako na pohon lokomotív, motorových vozňov a vnútrozemských vodných plavidiel môžu byť na trh uvedené podľa pružného systému v súlade s postupom uvedeným v prílohe XIII okrem odsekov 1 až 5."; 3. do článku 6 sa dopĺňa tento odsek: "5. Vznetové motory uvedené na trh podľa "pružného systému"; sa označia v súlade s prílohou XIII."; 4. za článok 7 sa vkladá tento článok: "Článok 7a Plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy 1. Nasledovné opatrenia sa vzťahujú na motory inštalované do vnútrozemských vodných plavidiel. Netýka sa to odsekov 2 a 3, kým Centrálna komisia pre plavbu na Rýne (ďalej CCNR) neuzná ekvivalenciu medzi požiadavkami stanovenými touto smernicou a požiadavkami stanovenými v rámci mannheimského dohovoru pre plavbu na Rýne a kým o tom nie je informovaná Komisia. 2. Do 30. júna 2007 nesmú členské štáty odmietnuť uvedenie na trh u tých motorov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené CCNR etapa I, pre ktorú sú emisné limity stanovené v prílohe XIV. 3. Od 1. júla 2007 až do vstupu ďalšej sady limitných hodnôt, ktoré budú vyplývať z ďalších zmien a doplnení tejto smernice, do platnosti, nesmú členské štáty odmietnuť uvedenie na trh u tých motorov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené CCNR etapa II, pre ktorú sú emisné limitné hodnoty stanovené v prílohe XV. 4. V súlade s postupom uvedeným v článku 15, príloha VII sa prispôsobí, aby v nej boli začlenené doplňujúce a špecifické informácie, ktoré môžu byť vyžadované, pokiaľ ide o typové schválenia pre motory inštalované do vnútrozemských vodných plavidiel. 5. Na účely tejto smernice, pokiaľ ide o vnútrozemské vodné plavidlá, každý pomocný motor s výkonom viac ako 560 kW bude predmetom tých istých požiadaviek ako hnacie motory."; 5. Článok 8 sa mení a dopĺňa takto: (a) názov sa nahrádza názvom "Uvedenie na trh". (b) odsek 1 sa nahrádza takto: "1. Členské štáty nemôžu odmietnuť uvedenie nových motorov, či už montovaných v strojoch alebo nie, ktoré spĺňajú požiadavky tejto smernice, na trh." (c) za odsek 2 sa vloží tento odsek: "2a. Členské štáty nevydajú osvedčenie plavby vo vnútrozemských vodách spoločenstva stanovené smernicou Rady 82/714/ES zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy [5], žiadnemu plavidlu, ktorého motory nespĺňajú požiadavky tejto smernice."; 6. Článok 9 sa mení a dopĺňa takto: (a) úvodný výraz z odseku 3 sa nahrádza takto: "Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre typ alebo rad motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII a odmietnu udeliť každé iné typové schválenie u necestných pojazdných strojov, v ktorých je inštalovaný motor ešte neuvedený na trh."; (b) nasledovné odseky sú včlenené za odsek 3: "3a. TYPOVÉ SCHVÁLENIA PRE MOTORY ETAPY IIIA (KATEGÓRIE MOTOROV H, I, J a K) Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII a odmietnu udeliť každé iné typové schválenie u necestných pojazdných strojov, v ktorých je inštalovaný motor zatiaľ neuvedený do obehu: - H: po 30. júni 2005 u motorov – iných ako sú motory s konštantnou rýchlosťou – s výkonom: 130 kW ≤ V ≤ 560 kW, - I: po 31. decembri 2005 u motorov – iných ako sú motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 75 kW ≤ V ≤ 130 kW, - J: po 31. decembri 2006 u motorov – iných ako sú motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 37 kW ≤ V ≤ 75 kW, - K: po 31. decembri 2005 u motorov – iných ako sú motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 19 kW ≤ V ≤ 37 kW, ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.4. prílohy I. 3b. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIA PRE MOTORY PRACUJÚCE PRI KONŠTANTNÝCH OTÁČKACH (KATEGÓRIE MOTOROV H, I, J a K) Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII a odmietnu udeliť každé iné typové schválenie u necestných pojazdných strojov, v ktorých je inštalovaný motor zatiaľ neuvedený na trh: - motory H pracujúce pri konštantných otáčkach: po 31. decembri 2009 u motorov s výkonom: 130 kW ≤ V ≤ 560 kW, - motory I pracujúce pri konštantných otáčkach: po 31. decembri 2009 u motorov s výkonom: 75 kW ≤ V ≤ 130 kW, - motory J pracujúce pri konštantných otáčkach: po 31. decembri 2010 u motorov s výkonom: 37 kW ≤ V ≤ 75 kW, - motory K pracujúce pri konštantných otáčkach: po 31. decembri 2010 u motorov s výkonom: 19 kW ≤ V ≤ 37 kW, ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.4. prílohy I. 3c. TYPOVÉ SCHVÁLENIA PRE MOTORY ETAPY IIIB (KATEGÓRIE MOTOROV L, M, N a P) Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII a odmietnu udeliť každé iné typové schválenie u necestných pojazdných strojov, v ktorých je inštalovaný motor zatiaľ neuvedený na trh: - L: po 31. decembri 2009 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 130 kW ≤ V ≤ 560 kW, - M: po 31. decembri 2010 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 75 kW ≤ V ≤ 130 kW, - N: po 31. decembri 2010 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 56 kW ≤ V ≤ 75 kW, - P: po 31. decembri 2011 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 37 kW ≤ V ≤ 56 kW, ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.5. prílohy I. 3d. TYPOVÉ SCHVÁLENIA PRE MOTORY ETAPY IV (KATEGÓRIE MOTOROV Q a R) Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII a odmietnu udeliť každé iné typové schválenie u necestných pojazdných strojov, v ktorých je inštalovaný motor zatiaľ neuvedený na trh: - Q: po 31. decembri 2012 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 130 kW ≤ V ≤ 560 kW, - R: po 31. septembri 2013 u motorov – iných ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach – s výkonom: 56 kW ≤ V ≤ 130 kW, ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.6. prílohy I. 3e. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIA PRE HNACIE MOTORY POUŽÍVANÉ PRE VNÚTROZEMSKÉ PLAVIDLÁ (KATEGÓRIE MOTOROV V) Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII: - V1:1: po 31. decembri 2005 u motorov s výkonom 37 kW alebo viac a zdvihovým objemom pod 0,9 litrov na valec, - V1:2: po 30. júni 2005 u motorov so zdvihovým objemom 0,9 alebo viac, no menej ako 1,2 litra na valec, - V1:3: po 30. júni 2005 u motorov so zdvihovým objemom 1,2 alebo viac, no menej ako 2,5 litra na valec a u motorov s výkonom: 37 kW ≤ V < 75 kW, - V1:4: po 31. decembri 2006 u motorov so zdvihovým objemom 2,5 alebo viac, no menej ako 5 litrov na valec, - V2: po 31. decembri 2007 u motorov so zdvihovým objemom 5 alebo viac litrov na valec, ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.4. prílohy I. 3f. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIA PRE HNACIE MOTORY POUŽÍVANÉ V MOTOROVÝCH VOZŇOCH Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII: - RC A: po 30. júni 2005 u motorov s výkonom nad 130 kW ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.4. prílohy I. 3g. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIB PRE HNACIE MOTORY POUŽÍVANÉ V MOTOROVÝCH VOZŇOCH Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII: - RC B: po 31. decembri 2010 u motorov s výkonom nad 130 kW ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.5. prílohy I. 3h. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIA PRE HNACIE MOTORY POUŽÍVANÉ DO LOKOMOTÍV Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII: - RL A: po 31. decembri 2005 u motorov s výkonom: 130 kW ≤ V < 560 kW - RH A: po 31. decembri 2007 u motorov s výkonom: 560 kW < V ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.4. prílohy I. Ustanovenia tohto odseku sa nevzťahujú na typy alebo rady motorov, ak motor bol zmluvne kúpený pred 20.májom 2004, a je zabezpečené, že motor bude uvedený na trh najneskôr dva roky po príslušnom dátume pre danú kategóriu motorov. 3i. TYPOVÉ SCHVÁLENIA ETAPY IIIB PRE HNACIE MOTORY POUŽÍVANÉ DO LOKOMOTÍV Členské štáty odmietnu udeliť typové schválenie pre nasledovné typy alebo rady motorov a vydať dokument v zmysle popisu v prílohe VII: - R B: po 31. decembri 2010 u motorov s výkonom nad 130 kW ak motor nesplní požiadavky stanovené v tejto smernici a ak emisie tuhých a plynných znečisťujúcich látok z motora nevyhovujú hodnotám limitov uvedených v tabuľke v časti 4.1.2.5. prílohy I. Opatrenia tohto odseku sa nevzťahujú na typy alebo rad motorov, uvedených ak sa zmluvou motor kupuje pred 20. májom 2004 a je zabezpečené, že motor bude uvedený na trh nie neskôr ako dva roky po dátume použiteľnosti pre príslušnú kategóriu lokomotív."; (c) názov odseku 4 sa nahrádza takto: "UVEDENIE NA TRH: DÁTUMY VÝROBY MOTOROV" (d) vkladá sa tento odsek: "4a. Bez toho, aby bol doktnutý článok 7a a článok 9 ods. 3g a ods. 3h, po nižšie uvedených dátumoch, s výnimkou strojov a motorov určených na vývoz do tretích krajín, členské štáty povolia uvedenie nových motorov, či už montovaných v strojoch alebo nie, ktoré spĺňajú požiadavky tejto smernice, na trh iba vtedy, ak spĺňajú požiadavky tejto smernice, a iba vtedy, ak je motor schválený v súlade s jednou z kategórií v zmysle definície v odseku 2 a 3. Etapa III A iné ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach - kategória H: 31. december 2005 - kategória I: 31. december 2006 - kategória J: 31. december 2007 - kategória K: 31. december 2006 Etapa III A motory vnútrozemských plavidiel - kategória V1:1: 31. december 2006 - kategória V1:2: 31. december 2006 - kategória V1:3: 31. december 2006 - kategória V1:4: 31. december 2008 - kategória V2: 31. december 2008 Etapa III A motory pracujúce pri konštantných otáčkach - kategória H: 31. december 2010 - kategória I: 31. december 2010 - kategória J: 31. december 2011 - kategória K: 31. december 2010 Etapa III A motory motorových vozňov - kategória RC A: 31. december 2005 Etapa III A motory lokomotív - kategória RL A: 31. december 2006 - kategória RH A: 31. december 2008 Etapa III B iné ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach - kategória L: 31. december 2010 - kategória M: 31. december 2011 - kategória N: 31. december 2011 - kategória P: 31. december 2012 Etapa III B motory motorových vozňov - kategória RC B: 31. december 2011 Etapa III B motory lokomotív - kategória R B: 31. december 2011 Etapa IV iné ako motory pracujúce pri konštantných otáčkach - kategória Q: 31. december 2013 - kategória R: 30. september 2014 Pre každú kategóriu môže sa každý dátum vo vyššie uvedenej požiadavke odložiť o dva roky vo veci motorov s dátumom výroby pred uvedeným dátumom. Povolenie udelené pre motory jednej etapy emisných hodnôt limitov musí byť ukončené s účinnosťou od povinného uplatňovania ďalšej etapy hodnôt limitov."; (e) pridáva sa nasledovný odsek: "4b. Označenie predbežného splnenia požiadaviek noriem etáp IIA, IIIB a IV Pre typy motorov alebo rady motorov, ktoré spĺňajú limitné hodnoty stanovené v tabuľke v časti 4.1.2.4, 4.1.2.5 a 4.1.2.6 prílohy I pred dátumami stanovenými v odseku 4 tohto článku, povolia členské štáty osobitné označenie, z ktorého bude vyplývať, že príslušné zariadenie spĺňa požadované limitné hodnoty pred stanovenými dátumami." 7. Článok 10 sa mení a dopĺňa takto: (a) odseky 1 a 1a sa nahrádzajú takto: "1. Požiadavky článku 8, odseky 1 a 2, článku 9, odsek 4, a článku 9a, odsek 5, sa nevzťahujú na: - motory používané ozbrojenými silami, - motory vyňaté v súlade s odsekmi 1a a 2, - motory používané v strojoch určených primárne pre spustenie a vyslobodzovanie záchranných člnov, - motory používané v strojoch určených primárne pre spustenie a vyslobodzovanie plavidiel vymrštených na pobrežie. 1a. Bez toho aby bol dotknutý článok 7a a na článok 9, odseky 3g a 3h, náhradný motor, okrem hnacích motorov motorových vozňov, lokomotív a vnútrozemských plavidiel, musí spĺňať limitné hodnoty, ktoré musel spĺňať vymieňaný motor, keď bol uvádzaný na trh. Na štítok motora sa musí pripevniť text "NÁHRADNÝ MOTOR";, alebo sa musí vložiť do príručky užívateľa."; (b) dopĺňajú sa tieto odseky: "5. Motory môžu byť uvedené na trh podľa "pružného systému"; v súlade s opatreniami v prílohe XIII. 6. Odsek 2 sa nevzťahuje na hnacie motory inštalované do plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy. 7. Členské štáty povolia uvedenie motorov do obehu, ako je stanovené v bode A, odsek (i), a v bode A, odsek (ii), prílohy I podľa "pružného systému"; v súlade s opatreniami v prílohe XIII."; 8. Prílohy sa menia a dopĺňajú takto: (a) prílohy I, III, V, VII a XII sa menia v súlade s prílohou I k tejto smernici; (b) príloha VI sa nahrádza prílohou II k tejto smernici; (c) dopĺňa sa nová príloha XIII, ako je stanovené v prílohe III k tejto smernici; (d) dopĺňa sa nová príloha XIV, ako je stanovené v prílohe IV k tejto smernici; (e) dopĺňa sa nová príloha XV, ako je stanovené v prílohe IV k tejto smernici; a v súlade s týmto sa mení a dopĺňa zoznam existujúcich príloh. Článok 2 Najneskôr do 31. decembra 2007 Komisia: a) znova posúdi odhad svojho necestného emisného inventára a špeciálne vyšetrí potenciálne krížové kontroly a korekčné faktory; b) zváži vhodné technológie, vrátane náklady/prínos, so zreteľom na potvrdenie hodnôt limitov etáp III B a IV a na zhodnotenie možných potrieb pre doplňujúce flexibility, výnimky alebo neskôr uvádzacie dátumy pre určité typy zariadení alebo motorov berúc do úvahy motory inštalované do necestných pojazdných strojov používaných v sezónnych aplikáciách; c) zhodnotí použitie testovacích cyklov pre motory do motorových vozňov a lokomotív a v prípade motorov do lokomotív, náklady a prínos ďalšej redukcie emisných hodnôt limitov z pohľadu aplikácie technológie dodatočnej úpravy NOX; d) zváži potrebu zavádzania ďalšej sady hodnôt limitov pre motory používané do vnútrozemských plavidiel berúc do úvahy najmä technickú a ekonomickú uskutočniteľnosť sekundárnych možností znižovania v tejto aplikácii; e) zváži potrebu zavádzania emisných hodnôt limitov pre motory s výkonom pod 19 kW a nad 560 kW; (f) zváži použiteľnosť palív vyžadovaných technológiami, ktoré musia vyhovovať úrovniam noriem etáp IIIB a IV; g) zváži prevádzkové podmienky motorov, podľa ktorých maximálne prípustné percentá, o ktoré sa môžu prekročiť emisné hodnoty limitov stanovené v častiach 4.1.2.5 a 4.1.2.6 prílohy I, a predstaví návrhy vhodné k technickej adaptácii smernice v súlade s postupom uvedeným v článku 15 smernice 97/68/ES; h) posúdi potrebu systému "vyhovieť užívanému" a vyskúša možnosti jeho zavedenia; i) zváži detailné pravidlá ochrany pred "oklamaním cyklu" a obchádzaním cyklu; a ak to bude primerané, predloží návrhy Európskemu parlamentu a Rade. Článok 3 1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, právne predpisy a správne opaternia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 20. mája 2005. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradonom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 4 Členské štáty určia sankcie uplatniteľné pri porušovaní vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a prijmú nevyhnutné opatrenia pre ich implementáciu. Sankcie musia byť efektívne, úmerné a výstražné. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii do 20. mája 2005 a čo najskôr oznámia každú ich následnúúpravu. Článok 5 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po dni jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 6 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Štrasburgu 21. apríla 2004 Za Európsky parlament predseda P. Cox Za Radu predseda D. Roche [1] Ú. v. EÚ C 220, 16.9. 2003, s. 16 [2] Stanovisko Európskeho parlamentu z 21. októbra 2003 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z 30. marca 2004 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). [3] Ú. v. ES L 59, 27.2. 1998, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2002/88/ES (Ú. v. EÚ L 35, 11. 2. 2003, s. 28). [4] Ú. v. ES L 164, 30. 6. 1994, s. 15. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31. 10. 2003, s. 1). [5] Ú. v. ES L 301, 28.10.1982, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení 2003. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I 1. Príloha I sa mení a dopĺňa takto: 1. Oddiel 1 sa mení a dopĺňa takto: (a) bod A sa nahrádza takto: "A. určené a vybavené tak, aby sa mohli pohybovať alebo aby sa mohlo s nimi pohybovať na ceste alebo mimo nej, a ktoré majú: (i) vznetové motory s čistým výkonom v súlade s oddielom 2.4, ktorý je vyšší ako alebo rovný 19 kW, ale maximálne 560 kW, a ktorý pracuje skôr pri rozdielnych otáčkach ako pri jediných konštantných otáčkach; alebo (ii) vznetové motory s čistým výkonom v súlade s oddielom 2.4, ktorý je vyšší ako alebo rovný 19 kW, ale maximálne 560 kW, a ktorý pracuje pri konštantných otáčkach. Limity platia až od 31. decembra 2006; alebo (iii) zážihové motory s čistým výkonom v súlade s oddielom 2.4. maximálne do 19 kW; alebo (iv) motory konštruované na pohon motorových vozňov, ktoré sú samohybné koľajnicové vozidlá špeciálne konštruované na prepravu tovaru a cestujúcich; alebo (v) motory konštruované na pohon lokomotív, ktoré sú samohybné časti koľajnicových zariadení konštruované pre pohyb alebo poháňanie vozidiel , ktoré sú konštruované na prepravu nákladu, cestujúcich a iného vybavenia, ale ktoré sami o sebe neboli konštruované ani určené na prepravu nákladu, cestujúcich (nie tých, čo obsluhujú lokomotívu) alebo iného vybavenia. Všetky pomocné motory alebo motory určené na pohon zariadenia konštruovaného na uskutočnenie údržby alebo stavebných prác na koľajniciach nie sú posudzované podľa tohto odseku, ale podľa bodu A, odsek (i)." (b) bod B sa nahrádza týmto: "B. Lode s výnimkou plavidiel určených na použitie na vnútrozemských tokoch." (c) bod C sa vypúšťa. 2. Oddiel 2 sa mení a dopĺňa takto: (a) vkladá sa toto: "2.8a: vztlak 100 m3 alebo viac vo veci plavidiel určených na použitie na vnútrozemských tokoch znamená ich vztlak vyrátaný zo vzorca LxBxT, kde "L" je maximálna dĺžka trupu lode bez kormidla a čelene, "B" je maximálna šírka trupu meraná po vonkajší okraj obloženia plášťa (okrem kolies, obvodových pásov, apod.) a "T" je vertikálna vzdialenosť medzi najnižším bodom trupu alebo kýlu a maximálnou líniou ponoru. 2.8b: platné plavebné alebo bezpečnostné povolenie (osvedčenie) znamená: (a) osvedčenie potvrdzujúce súlad s Medzinárodným dohovorom o bezpečnosti života na mori (SOLAS) z roku 1974, tak ako bol zmenený a doplnený, alebo rovnocenné osvedčenie, alebo (b) osvedčenie potvrdzujúce súlad s Medzinárodným dohovorom o vyťažených líniách z roku 1966, tak ako bol zmenený a doplnený, alebo rovnocenné osvedčenie, a osvedčenie IOPP potvrdzujúce súlad s Medzinárodným dohovorom o zabránení pred znečistením z lodí (MARPOL) z roku 1973, ako bol zmenený a doplnený. 2.8c: Vypínacie zariadenie znamená zariadenie, ktoré meria, reaguje alebo odpovedá na prevádzkové premenné z dôvodu aktivácie, modulovania, oneskorenia alebo deaktivácie fungovania niektorej časti alebo funkcie emisného kontrolného systému tak, že efektivita kontrolného systému je znížená pod úroveň podmienok použitia normálneho necestného pojazdného stroja, pokiaľ nasadenie takého zariadenia nie je skutočne zahrnuté v povolenom postupe používaného emisného testu. 2.8d: Iracionálna stratégia emisnej kontroly znamená každú stratégiu alebo meranie, ktoré za normálnych prevádzkových podmienok použitia necestného pojazdného stroja znižuje efektivitu emisného kontrolného systému na úroveň nižšiu, ako je očakávaná efektivita používaného emisného testovacieho postupu." (b) vkladá sa tento oddiel: "2.17. Testovací cyklus znamená postupnosť testovacích bodov, z ktorých každý je daný definovanými otáčkami alebo krútiacim momentom, nasledovaných podmienkami motora v ustálenom stave (NRSC test) alebo v stave prechodných prevádzkových podmienok (NRTC test);" (c) terajší oddiel 2.17 sa prečísluje na 2.18 a nahrádza sa takto: "2.18. Symboly a skratky 2.18.1. Symboly skúšobných parametrov Symbol | Jednotka | Člen | A/Fst | – | Stechiometrický pomer vzduch/palivo | AP | m2 | Plocha prierezu izokinetickej vzorkovacej sondy | AT | m2 | Plocha prierezu výfukovej rúry | aver | | Vážené priemerné hodnoty: | | m3/hod | objemového prietoku | | kg/hod | hmotnostného prietoku | C1 | – | Uhľovodík s ekvivalentným uhlíkom 1 | Cd | – | Koeficient výboja SSV | conc | ppm | Koncentrácia (s príponou navrhovanej zložky) | concc | ppm | Východisková korigovaná koncentrácia | concd | ppm | Koncentrácia znečistenia meraná v zrieďovacom vzduchu | conce | ppm | Koncentrácia znečistenia meraná v zriedenom výfukovom plyne | d | m | priemer | DF | _ | Zrieďovací faktor | fa | – | Laboratórny atmosférický (vzduchový) faktor | GAIRW | kg/hod | Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na mokrom základe | GAIRD | kg/hod | Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na suchom základe | GDILW | kg/hod | Hmotnostný prietok zrieďovacieho vzduchu na mokrom základe | GEDFW | kg/hod | Ekvivalentný hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov | GEXHW | kg/hod | Hmotnostný prietok výfukových plynov na mokrom základe | GFUEL | kg/hod | Hmotnostný prietok paliva | GSE | kg/hod | Hmotnostný prietok vzoriek výfukových plynov | GT | cm3/min | Prietok stopových plynov | GTOTW | kg/hod | Hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov na mokrom základe | Ha | g/kg | Absolútna vlhkosť nasávaného vzduchu | Hd | g/kg | Absolútna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu | HREF | g/kg | Referenčná hodnota absolútnej vlhkosti (10,71 g/kg) | i | – | Index označujúci jednotlivý režim (spôsob) (pre NRSC test) alebo okamžitú hodnotu (pre NRTC test) | KH | – | Korekčný faktor vlhkosti pre NOx | KP | – | Korekčný faktor vlhkosti tuhých znečisťujúcich látok | KV | – | Kalibračná funkcia CFV | KW,a | – | Suchý až mokrý korekčný faktor pre nasávaný vzduch | KW,d | – | Suchý až mokrý korekčný faktor zrieďovacieho vzduchu | KW,e | – | Suchý až mokrý korekčný faktor zriedených výfukových plynov | KW,r | – | Suchý až mokrý korekčný faktor surových výfukových plynov | L | % | Percentuálny krútiaci moment týkajúci sa maximálneho krútiaceho momentu pre skúšobnú rýchlosť | Md | mg | Usadená hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok zrieďovacieho vzduchu | MDIL | kg | Hmotnosť vzorky zrieďovacieho vzduchu prepustenej cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok | MEDFW | kg | Hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu na cyklus | MEXHW | kg | Celková prietoková hmotnosť výfukových plynov na cyklus | Mf | mg | Usadená hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok | Mf,p | mg | Usadená hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok na hlavnom filtri | Mf,b | mg | Usadená hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok na záložnom filtri | Mgas | g | Celková hmotnosť plynných znečisťujúcich látok na cyklus | MPT | g | Celková hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok na cyklus | MSAM | kg | Hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu prepustenej cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok | MSE | kg | Hmotnosť vzorkovacích výfukových plynov na cyklus | MSEC | kg | Hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu | MTOT | kg | Celková hmotnosť dvojnásobne zriedeného výfukového plynu na cyklus | MTOTW | kg | Celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu prepúšťajúceho zrieďovací tunel na cyklus na mokrej báze | MTOTW,1 | kg | Okamžitá hmotnosť zriedeného výfukového plynu prepúšťajúceho zrieďovací tunel na mokrej báze | mass | g/hod | Index označujúci hmotnostný prietok emisií | NP | – | Celkový obeh PDP na cyklus | nref | min-1 | Referenčná rýchlosť motora pre NRTC test | nsp | s-2 | Derivácia otáčok motora | P | kW | Výkon, nekorigovaná brzda | P1 | kPa | Pokles tlaku pod hodnotu atmosférického u prívodu do pumpy PDP | PA | kPa | Absolútny tlak | Pa | kPa | Tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu motora (ISO 3046: psy = PSY skúšobný okolitý) | PAE | kW | Udávaný celkový výkon pohltený pomocným zariadením montovaným pre skúšku, ktoré odsek 2.4. tejto prílohy nevyžaduje | PB | kPa | Celkový barometrický tlak (ISO 3046:PX = PX Miestny okolitý celkový tlak PY = PY Skúšobný okolitý celkový tlak | Pd | kPa | Tlak nasýtených pár zrieďovacieho vzduchu | PM | kW | Maximálny nameraný výkon pri skúšobnej rýchlosti za skúšobných podmienok (pozri prílohu VII, dodatok 1) | Pm | kW | Výkon nameraný pri rôznych skúšobných režimoch | ps | kPa | Suchý atmosférický tlak | q | – | Zrieďovací pomer | Qs | m3/s | Objemová prietoková rýchlosť CVS | r | — | Pomer ústia SSV k vstupu absolútneho, statického tlaku | r | m3/s | Pomer prierezových plôch izokinetickej sondy a výfukovej rúry | Ra | % | Relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu | Rd | % | Relatívna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu | Re | – | Reynoldsovo číslo | Rf | – | Faktor odozvy FID | T | K | Absolútna teplota | t | s | Čas merania | Ta | K | Absolútna teplota nasávaného vzduchu | TD | K | Absolútna teplota rosného bodu | Tref | K | Referenčná teplota spaľovacieho vzduchu: (298 K) | Tsp | N.m | Požadovaný krútiaci moment prechodného cyklu | t10 | s | Čas medzi krokom príkonu a 10 % finálneho čítania | t50 | s | Čas medzi krokom príkonu a 50 % finálneho čítania | t90 | s | Čas medzi krokom príkonu a 90 % finálneho čítania | Δti | s | Časový interval pre okamžitý prietok CFV | V0 | m3/rev | Objemová prietoková rýchlosť PDP pri aktuálnych podmienkach | Wact | kWhod | Aktuálny cyklus práce NRTC | WF | – | Faktor váženia | WFE | – | Efektívny faktor váženia | X0 | m3/rev | Kalibračná funkcia objemovej prietokovej rýchlosti PDP | ΘD | kg.m2 | Rotačná zotrvačnosť vírivého prúdu dynamometra | β | – | Pomer priemeru ústia SSV, d, k vstupnej trubici vnútorného priemeru | λ | – | Relatívny pomer vzduch/palivo, aktuálny A/F delený stechiometrickým A/F | ρEXH | kg/m3 | Hustota výfukových plynov | 2.18.2. Symboly chemických zložiek CH4 | metán | C3H8 | propán | C2H6 | etán | CO | Oxid uhoľnatý | CO2 | Oxid uhličitý | DOP | Dioktylftalát | H2O | voda | HC | uhľovodíky | NOx | Oxidy dusíka | NO | Oxid dusnatý | NO2 | Oxid dusičitý | O2 | Kyslík | PT | Tuhá znečisťujúca látka | PTFE | Polytetrafluóretylén | 2.18.3. Skratky CFV | Difúzer s kritickým tokom | CLD | Chemiluminiscenčný detektor | CI | Vznetové zapaľovanie | FID | Plameňový ionizačný detektor | FS | Plný rozsah | HCLD | Zahrievaný chemiluminiscenčný detektor | HFID | Zahrievaný plameňový ionizačný detektor | NDIR | Nedisperzný infračervený analyzátor | NG | Zemný plyn | NRSC | Necestný ustálený (stabilný) cyklus | NRTC | Necestný prechodný cyklus | PDP | Objemové čerpadlo | SI | Zážihové zapaľovanie | SSV | Podzvukový difuzér" | 3. K oddielu 3 sa pridáva tento oddiel: "3.1.4. označenia v súlade s prílohou XIII, ak je motor uvedený na trh podľa opatrení pružného systému." 4. Oddiel 4 sa mení a dopĺňa takto: (a) na koniec oddielu 4.1.1. sa pridáva toto: "Všetky motory, ktoré uvoľňujú výfukové plyny zmiešané s vodou, budú vybavené vo výfukovom systéme motora, ktoré sa nachádza v spodnej časti motora a pred každým miestom, v ktorom sa výfukové plyny dostávajú do kontaktu s vodou (alebo ktorýmkoľvek chladiacim/destilačným médiom), spojením pre dočasné pripojenie zariadenia odberu vzoriek pre plynné alebo tuhé znečisťujúce emisie. Je dôležité, aby umiestnenie tohto spojenia umožňovalo prístup dobre zmiešanej reprezentatívnej vzorky výfukových plynov. Toto spojenie by malo byť navinuté na štandardnú trubicu veľkosti nie väčšej polovica palca a malo by byť uzatvorené zátkou, ak nie je v činnosti (ekvivalentné spojenia sú povolené)." (b) pridáva sa tento oddiel: "4.1.2.4. Emisie oxidu uhoľnatého, emisie zmesi uhľovodíkov a oxidov dusíka a emisie častíc nesmú v etape IIIA prekročiť množstvá uvedené v tabuľke nižšie: Motory používané v iných aplikáciách ako na pohon plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy, lokomotív a motorových vozňov: Kategória: Čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 | I: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 4,0 | 0,3 | J: 37 kW ≤ P < 75 kW | 5,0 | 4,7 | 0,4 | K: 19 kW ≤ P < 37 kW | 5,5 | 7,5 | 0,6 | Motory na pohon plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy Kategória: zdvihový objem/čistý výkon (SV/P) (litre na valec/kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | V1:1 SV < 0,9 a P ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,40 | V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,30 | V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 | V1:4 2,5 ≤ SV < 5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 | V2:1 5 ≤ SV < 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 | V2:2 15 ≤ SV < 20 a | 5,0 | 8,7 | 0,50 | V2:3 15 ≤ SV < 20 | 5,0 | 9,8 | 0,50 | V2:4 20 ≤ SV < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,50 | V2:5 25 ≤ SV < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,50 | Motory na pohon lokomotív Kategória: Čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | | | RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 | | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Uhľovodíky (HC)(g/kWh) | Oxidy dusíka (NOx)(g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | RH A: P > 560 kW | 3,5 | 0,5 | 6,0 | 0,2 | RH A motory s P > 2000 kW a SV > 5 l/valec | 3,5 | 0,4 | 7,4 | 0,2 | Motory na pohon motorových vozňov Kategória: čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | RC A: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,20" | (c) vkladá sa tento oddiel: "4.1.2.5. Emisie oxidu uhoľnatého, emisie uhľovodíkov a oxidov dusíka (alebo ich zmesi, ak je to relevantné) a emisie častíc nesmú v etape IIIB prekročiť množstvá uvedené v tabuľke nižšie: Motory na použitie v iných aplikáciách ako na pohon lokomotív, motorových vozňov a plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy Kategória: čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Uhľovodíky (HC) (g/kWh) | Oxidy dusíka (NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 | M: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 | N: 56 kW ≤ P < 75 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 | | | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | | P: 37 kW ≤ P < 56 kW | 5,0 | 4,7 | 0,025 | Motory na pohon motorových vozňov Kategória: čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Uhľovodíky (HC) (g/kWh) | Oxidy dusíka (NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | RC B: 130 kW < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 | Motory na pohon lokomotív: Kategória: čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Zmes uhľovodíkov a oxidov dusíka (HC+NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | RC B: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,025" | (d) za nový oddiel 4.1.2.5 sa vkladá tento oddiel: "4.1.2.6. Emisie oxidu uhoľnatého, emisie uhľovodíkov a oxidov dusíka (alebo ich zmes, ak je to relevantné) a emisie častíc nesmú v etape IV prekročiť množstvá uvedené v tabuľke nižšie: Motory na použitie v iných aplikáciách ako na pohon lokomotív, motorových vozňov a plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy Kategória: čistý výkon (P) (kW) | Oxid uhoľnatý (CO) (g/kWh) | Uhľovodíky (HC) (g/kWh) | Oxidy dusíka (NOx) (g/kWh) | Častice (PT) (g/kWh) | Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 | R: 56 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025" | (e) vkladá sa tento oddiel: "4.1.2.7. Limitné hodnoty v častiach 4.1.2.4, 4.1.2.5. a 4.1.2.6 zahŕňajú zhoršenie vypočítané v súlade s prílohou III, dodatok 5. V prípade noriem limitných hodnôt obsiahnutých v častiach 4.1.2.5. a 4.1.2.6. za všetkých náhodne vybratých záťažových podmienok, prináležiacich k určitej kontrolnej oblasti a s výnimkou špecifických prevádzkových podmienok motorov, ktoré nie sú predmetom týchto opatrení, emisie vzoriek odoberaných v úsekoch trvania 30 sekúnd nesmú byť pre tieto normy prekročené o viac ako 100 % limitných hodnôt vyššie uvedených tabuliek. Kontrolná oblasť, pre ktorú nesmie byť percento prekročené a vyčlenené prevádzkové podmienky motorov sú definované v súlade s postupom uvedeným v článku 15." (f) Oddiel 4.1.2.4. je prečíslovaný na 4.1.2.8. 2. Príloha II sa mení a dopĺňa takto: 1. Oddiel 1 sa mení a dopĺňa takto: (a) k oddielu 1.1. sa pridáva toto: "Vo vzťahu k opatreniam v prílohe I, oddiel 1, sa popisuje použitie dvoch testovacích cyklov: - NRSC (necestný ustálený cyklus), ktorý by mal byť použitý pre etapy I, II a IIIA a pre motory pracujúce pri konštantných otáčkach, ako aj pre etapy IIIB a IV v prípade plynných znečisťujúcich látok, - NRTC (necestný prechodný cyklus), ktorý by sa mal použiť na meranie emisií častíc pre etapy IIIB a IV a pre všetky typy motorov okrem motorov pracujúcich pri konštantných otáčkach. Podľa výberu výrobcu môže byť tento test tiež použitý v etape IIIA a pre plynné znečisťujúce látky v etapách IIIB a IV, - pre motory určené na použitie do plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy by sa mal použiť testovací postup ISO, ako je špecifikovaný podľa ISO 8178-4:2002 [E] a podľa IMO MARPOL 73/78, príloha VI (kód NOx), - pre motory určené na pohon motorových vozňov by sa mal použiť NRSC test pri meraní plynných a tuhých znečisťujúcich látok v etape IIIA a v etape IIIB, - pre motory určené na pohon lokomotív by mal byť použitý NRSC test na meranie plynných a tuhých znečisťujúcich látok v etape IIIA a v etape IIIB."; (b) pridáva sa tento oddiel: "1.3. Princípy merania: Emisie výfukových látok motorov, ktoré majú byť merané, obsahujú plynné zložky (oxid uhoľnatý, celkové uhľovodíky a oxidy dusíka) a častice. Navyše, často sa používa oxid uhličitý ako stopový plyn pre určenie zrieďovacieho pomeru pre čiastočne a plne prietokové zrieďovacie systémy. Dobrá technická prax odporúča všeobecné meranie oxidu uhličitého ako výborný nástroj pre detekciu problémov merania počas uskutočňovania testu. 1.3.1. NRSC test: Počas predpísaného postupu prevádzkových podmienok, so zahriatym motorom, by množstvo hore uvedených výfukových emisií malo byť testované kontinuálnym odoberaním vzoriek z neupraveného výfukového plynu. Testovací cyklus sa skladá z množstva modulov použitia otáčok a krútiaceho momentu (záťaže), ktoré zahŕňajú bežné prevádzkové rozpätie vznetových motorov. Počas každého modulu sa určuje koncentrácia každej zložky plynných znečisťujúcich látok, prietok výfukových plynov a čistý výkon a merané hodnoty zvážené. Vzorky častíc sa zriedia s vháňaným okolitým vzduchom. Jedna vzorka na kompletný testovací postup by sa mala odobrať a uchovať na vhodných filtroch. Alternatívnou možnosťou je odobratie vzoriek na separátne filtre, jednu z každého modulu a výsledky váženia na cyklus vypočítané. Počítať by sa malo v gramoch každej znečisťujúcej látky uvoľnenej na kilowatthodinu, ako je opísané v dodatku 3 k tejto prílohe. 1.3.2 NRTC test: Predpísaný prechodný testovací cyklus založený striktne na prevádzkových podmienkach naftových motorov inštalovaných do necestných strojov, prebieha dvakrát: - Prvýkrát (štartovanie "zastudena") vtedy, keď bol motor vystavený izbovej teplote a teploty chladiča motora a oleja, systémy dodatočnej úpravy a všetky pomocné kontrolné zariadenia motora sú ustálené medzi 20 a 30° C. - Druhýkrát (štartovanie "po zahriatí") vtedy, keď bezprostredne po ukončení štartovacieho cyklu "zastudena" dôjde k dvadsaťminútovému prevádzkovému zahriatiu. Počas tohto testovacieho postupu by mali byť skúmané hore uvedené znečisťujúce látky. Využitím krútiaceho momentu motora a signálov spätnej kontroly otáčok dynamometra, výkon by mal byť integrovaný s vo veci na čas cyklu, rezultujúc do práce produkovanej motorom počas cyklu. Koncentrácia plynných zložiek by mala byť určená počas cyklu, buď v neupravenom výfukovom plyne integráciou signálu analyzátora v súlade s dodatkom 3 k tejto prílohe, alebo v zriedenom výfukovom plyne plne prietokového zrieďovacieho systému podľa CVS integráciou alebo odberom vzoriek do vaku v súlade s dodatkom 3 k tejto prílohe. Pre častice by sa mala zbierať proporčná vzorka zriedených výfukových plynov na špecifický filter buď čiastočným prietokovým zriedením alebo plne prietokovým zriedením. V závislosti na použitej metóde by mali byť určené zriedené alebo nezriedené prietokové rýchlosti výfukových plynov počas cyklu pre výpočet hmotnostných emisných hodnôt znečisťujúcich látok. Hmotnostné emisné hodnoty by mali byť vztiahnuté k práci motora, aby sa dospelo ku gramom každej znečisťujúcej látky uvoľnenej na kilowatthodinu. Emisie (g/kWh) by mali byť merané počas oboch štartovacích cyklov, "zastudena" aj "po zahriatí". Zložené vážené emisie by mali byť vypočítané s dôležitosťou výsledkov štartovania "zastudena" 10 % a štartovania "po zahriatí" 90 %. Vážené zložené výsledky musia zodpovedať normám. Pred zavedením zloženého testovacieho postupu "zastudena"/"po zahriatí" by symboly (príloha I, oddiel 2.18), testovacie postupy (príloha III) a výpočty rovníc (príloha III, dodatok III) mali byť modifikované v súlade s postupom uvedeným v článku 15." 2. Oddiel 2 sa mení a dopĺňa takto: (a) Oddiel 2.2.3. sa nahrádza takto: "2.2.3. Motory s chladením plniaceho vzduchu Teplota plniaceho vzduchu sa zaznamená a pri deklarovaných menovitých otáčkach a plnom zaťažení by mala byť v okruhu ± 5 K maximálnej teploty plniaceho vzduchu špecifikovanej výrobcom. Teplota chladiaceho média by mala byť najmenej 293 K (20 °C). Ak sa použije testovací systém skúšobne alebo sa použije externý kompresor, teplota plniaceho vzduchu by mala byť nastavená v okruhu ± 5 K maximálnej teploty plniaceho vzduchu stanovenej výrobcom pri otáčkach deklarovaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení. Teplota chladiča a prietoková rýchlosť chladiča s plneným vzduchom pri hore uvedenom nastavení by sa nemala meniť v priebehu celého testovacieho cyklu. Objem chladiča s plneným vzduchom bude založená na dobrej technickej praxi a bežných aplikáciách vozidlo/stroj. Nepovinne môže byť nastavenie chladiča s plneným vzduchom v súlade so SAE J 1937, ako bolo uverejnené v januári 1995."; (b) text v časti 2.3. sa nahrádza takto: "Skúšobný motor je vybavený systémom prívodu vzduchu predstavujúci obmedzenie prívodu vzduchu v limite ± 300 Pa hodnoty stanovenej výrobcom pre čističku čistého vzduchu pri prevádzkových podmienkach motora tak, ako sú stanovené výrobcom, čo vedie k maximálnemu prietoku vzduchu. Obmedzenia sú nastavené pre menovité otáčky a plné zaťaženie. Môže sa použiť systém skúšobne za predpokladu, že kopíruje skutočné prevádzkové podmienky motora." (c) text v oddiele 2.4 Výfukový systém motora sa nahrádza takto: "Testovaný motor musí byť vybavený výfukovým systémom, ktorého protitlak výfukových plynov je v rozsahu ± 650 Pa hodnoty stanovenej výrobcom v prevádzkových podmienkach motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny udávaný výkon. Ak je motor vybavený dodatočným zariadením na úpravu výfukových plynov, výfukové potrubie má mať rovnaký priemer ako je používaný pre najmenej štvor-potrubné priemery pred začiatkom rozšírenej časti dodatočného zariadenia na úpravu výfukových plynov. Vzdialenosť od okraja výfukového potrubia alebo vývodu turbokompresora k dodatočnému zariadeniu na úpravu má byť rovnaká ako v strojovej zostave alebo v rozsahu vzdialenosti stanovenej výrobcom. Spätný protitlak výfuku alebo obmedzenie má spĺňať rovnaké kritériá ako sú uvedené predtým a môže byť vybavený ventilom. Kontajner dodatočného zariadenia môže byť odstránený počas testovania modelu a počas ciachovania súčastí motora a nahradený rovnocenným kontajnerom, ktorý má neúčinný katalyzátor." (d) oddiel 2.8 sa vyškrtne. 3. Oddiel 3 sa mení a dopĺňa takto: (a) Názov oddielu 3 sa nahrádza: "3. SKÚŠOBNÝ CHOD (NRSC TEST)" (b) Vkladá sa tento oddiel: "3.1. Stanovenie nastavení dynamometra Meranie špecifických emisií je založené na nekorigovanom brzdnom účinku v súlade s ISO 14396:2002. Pomocné zariadenia potrebné len na prevádzku strojného zariadenia, ktoré môžu byť namontované na motore, sa pri teste odstránia. Nasledovný neúplný zoznam je daný ako príklad: - vzduchový kompresor pre brzdy - kompresor riadenia s posilňovačom - kompresor pre klimatizáciu - pumpy pre hydraulické poháňacie zariadenie Ak sa pomocné zariadenia neodstránili, určí sa výkon, ktorý absorbovali v teste otáčok tak, aby sa vypočítali nastavenia dynamometra s výnimkou motorov, u ktorých také zariadenia tvoria integrálnu časť motora (napr. chladiace ventilátory u vzduchovo chladených motorov). Nastavenia odporu pri prívode vzduchu a protitlaku výfukového potrubia sa nastavia tak, aby zodpovedali horným limitom výrobcu v súlade s oddielmi 2.3 a 2.4. Hodnoty maximálneho krútiaceho momentu pri stanovených testovacích otáčkach sa musia určiť experimentálne tak, aby sa mohli vypočítať hodnoty krútiaceho momentu pre špecifické testovacie fázy. U motorov, ktoré nie sú určené na prevádzku nad určitý rozsah otáčok na krivke krútiaceho momentu pri plnom zaťažení, musí maximálny krútiaci moment pri skúšobných otáčkach udať výrobca. Nastavenie motora pre každú testovaciu fázu sa vypočíta pomocou vzorca: S = P + P L 100 − P AE Ak pomer ≥ 0,03 hodnotu PAE môže overiť technický orgán udeľujúci typové schválenie." (c) Pôvodné oddiely 3.1 - 3.3 budú prečíslované na 3.2 - 3.4 (d) Pôvodný oddiel 3.4 sa prečísluje na 3.5 a nahrádza sa takto: "3.5. Nastavenie riediaceho pomeru Systém odberu vzoriek tuhých častíc sa spúšťa a prebieha na obtoku pre metódy s jedným filtrom (nepovinný je pri metóde s viacerými filtrami). Východzie hodnoty tuhých častíc riediaceho vzduchu môžu byť určené prietokom riediaceho vzduchu cez filtre tuhých častíc. Ak je použitý filtrovaný riediaci vzduch, môže byť jedno meranie urobené hocikedy pred testom, počas neho alebo po teste. Ak riediaci vzduch nie je filtrovaný, meranie musí byť urobené na jednej vzorke počas trvanie testu. Riediaci vzduch musí byť nastavený tak, aby v každej fáze dosiahol maximálnu teplotu čelnej plochy filtra 325 K (52 °C) alebo menej. Celkový riediaci pomer nesmie byť menší než štyri. POZNÁMKA: Pri rovnovážnych metódach môže byť teplota filtra udržiavaná na alebo pod maximálnou teplotou 325 K (52 °C) namiesto dodržiavanie teplotného rozpätia 42 °C - 52 °C. Pri jedno a viacfiltrových metódach sa musí hmotnostný prietok vzorky cez filter udržiavať pri konštantnom podiele hmotnostného prietoku zriedených výfukových plynov u plnoprietokových systémov u všetkých fáz. Tento hmotnostný pomer musí byť v tolerancii ± 5 % s vo veci na priemernú hodnotu fázy, okrem prvých 10 sekúnd každej fázy pre systémy bez schopnosti obtoku. U zrieďovacích systémov s čiastočným obtokom pri jednofiltrovej metóde musí byť hmotnostný prietok cez filter konštantný v tolerancii ± 5 % s vo veci na priemernú hodnotu fázy, okrem prvých 10 sekúnd každej fázy u systémov bez schopnosti obtoku. U systémov s regulovanou koncentráciou CO2 alebo NOx sa musí obsah riediaceho vzduchu merať na začiatku a konci každého testu. Namerané hodnoty východiskových koncentrácií CO2 alebo NOx riediaceho vzduchu musia byť pred testom a po teste odlišné maximálne o 100 ppm resp. 5 ppm. Pri použití systému analýzy riedených výfukových plynov sa príslušné východiskové koncentrácie stanovia odberom vzoriek riediaceho vzduchu do odberového vaku v celom rozsahu priebehu testu. Priebežná (bez vaku) východisková koncentrácia sa môže odobrať v minimálne troch bodoch, na začiatku, na konci a v bode blízko stredu cyklu a spriemerovať. Na žiadosť výrobcu sa merania východzích hodnôt môžu vynechať."; (e) Pôvodné oddiely 3.5 až 3.6 sa prečíslujú na 3.6-3.7. (f) Pôvodný oddiel 3.6.1 sa nahrádza takto: "3.7.1. Špecifikácia zariadenia v súlade s oddielom 1A prílohy I: 3.7.1.1. Špecifikácia A. Pre motory spadajúce do oddielu 1A(i) a A(iv) prílohy I sa pri prevádzke dynamometra na testovanom motore musí dodržať tento 8- fázový cyklus(1): Fáza číslo | Otáčky motora | Zaťaženie | Váhový faktor | 1 | Menovité | 100 | 0,15 | 2 | Menovité | 75 | 0,15 | 3 | Menovité | 50 | 0,15 | 4 | Menovité | 10 | 0,10 | 5 | Stredné | 100 | 0,10 | 6 | Stredné | 75 | 0,10 | 7 | Stredné | 50 | 0,10 | 8 | Nízke voľnobežné | --- | 0,15 | 3.7.1.2. Špecifikácia B. Pre motory spadajúce do oddielu 1A(ii) prílohy I sa pri prevádzke dynamometra na testovanom motore musí dodržať tento 5- fázový cyklus(2): Fáza číslo | Otáčky motora | Zaťaženie | Váhový faktor | 1 | Menovité | 100 | 0,05 | 2 | Menovité | 75 | 0,25 | 3 | Menovité | 50 | 0,30 | 4 | Menovité | 25 | 0,30 | 5 | Menovité | 10 | 0,10 | Hodnoty zaťaženia sú percentuálnymi hodnotami krútiaceho momentu zodpovedajúceho základnému menovitému výkonu definovanému ako disponibilný maximálny výkon počas postupu s meniacim sa výkonom, ktorý môže byť spustený na neobmedzený počet hodín za rok medzi stanovenými intervalmi údržby a v stanovených podmienkach okolia, údržba sa vykonáva podľa predpisu výrobcu. 3.7.1.3. Špecifikácia C. Pre poháňacie motory(3) určené na použitie do vnútrozemských vodných plavidiel podľa noriem ISO musí byť použité špecificky ISO 8178-4:2002 (E) a IMO MARPOL 73/78, príloha VI (NOx kód). Poháňacie motory s prevádzkou pri konštantnej čiare ponoru lodnej skrutky majú byť testované na dynamometri za použitia nasledovného 4- fázového cyklu(4) vyvinutého pre zastúpenie komerčných morských dieselových motorov v prevádzke: Fáza číslo | Otáčky motora | Zaťaženie | Váhový faktor | 1 | 100 % (menovité) | 100 | 0,20 | 2 | 91 % | 75 | 0,50 | 3 | 80 % | 50 | 0,15 | 4 | 63 % | 25 | 0,15 | Konštantné otáčky vnútrozemských vodných poháňacích motorov s variabilnou čiarou ponoru alebo elektricky napájanými vrtuľami majú byť testované na dynamometri za použitia nasledovného 4- fázového cyklu(5) charakterizovanom rovnakým zaťažením a váhovými faktormi ako predchádzajúci cyklus, ale s motorom v prevádzke v každej fáze pri menovitých otáčkach: Fáza číslo | Otáčky motora | Zaťaženie | Váhový faktor | 1 | 100 % (menovité) | 100 | 0,20 | 2 | 91 % | 75 | 0,50 | 3 | 80 % | 50 | 0,15 | 4 | 63 % | 25 | 0,15 | 3.7.1.4. Špecifikácia D. Pre motory spadajúce do oddielu 1A(v) prílohy I, sa pri prevádzke dynamometra na testovanom motore musí dodržať nasledovný 3- fázový cyklus(6): "() "Totožné s C1 cyklom, ako je opísaný v odseku 8.3.1.1 normy ISO8178-4: 2002(E) štandard. "() "Totožné s D2 cyklom, ako je opísaný v odseku 8.4.1 normy ISO8178-4: 2002(E) štandard. "() "Prídavné motory s konštantnými otáčkami musia byť schválené podľa normy ISO D2 povinného cyklu, t.j. 5 fázový ustálený cyklus stanovený v oddieli 3.7.1.2., kým prídavné motory s premenlivými otáčkami musia byť schválené podľa normy ISO C1 povinného cyklu, t.j. 8 fázový ustálený cyklus stanovený v oddieli 3.7.1.1. "() "Totožné s E3 cyklom, ako je opísaný v oddieloch 8.5.1, 8.5.2 a 8.5.3 normy ISO8178-4: 2002(E) štandard. Štyri fázy založené na priemere krivky lodnej skrutky pri meraní v prevádzke. "() "Totožné s E2 cyklom, ako je opísaný v oddieloch 8.5.1, 8.5.2 a 8.5.3 normy ISO8178-4: 2002(E) štandard. "() "Totožné s F cyklom normy ISO8178-4: 2002(E) štandard. Fáza číslo | Otáčky motora | Zaťaženie | Váhový faktor | 1 | menovité | 100 | 0,25 | 2 | stredné | 50 | 0,15 | 3 | Nízke voľnobežné | - | 0,60" | (g) Pôvodný oddiel 3.7.3 sa nahrádza takto: "Musí sa začať testovací interval. Test sa vykoná v poradí fáz, ako bolo predtým stanovené pre testovacie cykly. Počas každej fázy daného testovacieho cyklu po počiatočnej prechodnej dobe sa stanovené otáčky musia udržiavať v rozsahu ± 1 % menovitých otáčok alebo ± 3 min-1 podľa toho, ktoré z nich sú vyššie, okrem nízkych voľnobežných otáčok, ktoré musia byť v toleranciách udávaných výrobcom. Stanovený krútiaci moment sa musí udržiavať tak, aby priemer v celom priebehu merania bol v tolerancii ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu pri testovacích otáčkach. Pre každé meranie je potrebný minimálny čas 10 minút. Ak je pre testovanie motora potrebný dlhší čas odoberania vzorky z dôvodov získania dostatočného množstva častíc na meracom filtri, môže byť interval testovania fázy predĺžený. Dĺžka fázy sa musí zaznamenať a oznámiť. Hodnoty koncentrácie plynných výfukových emisií budú merané zaznamenávané počas posledných troch minút fázy. Ako je udávané výrobcom, odoberanie vzoriek tuhých častíc a meranie plynných emisií by nemalo začať pred dosiahnutím ustálenia motora a má byť zhodné s jeho ukončením. Teplota paliva sa meria na vstupe do vstrekovacieho čerpadla alebo tak, ako to stanoví výrobca a miesto merania sa zaznamenáva." (h) Pôvodný oddiel 3.7 sa prečísluje na 3.8. 4. Vloží sa tento oddiel: "4. SKÚŠOBNÁ PREVÁDZKA (NRTC TEST) 4.1. Úvod Necestný prechodný cyklus (NRTC ) je uvedený v prílohe III, dodatok 4, ako postup sekundu po sekunde normalizovaných otáčok a hodnoty krútiaceho momentu použiteľný pre všetky vznetové motory pokryté touto smernicou. Na účel prevedenia testu na testovanej bunke motora majú byť normalizované hodnoty prepočítané na aktuálne hodnoty individuálne pre testovaný motor na základe ciachovacej krivky. Tento prepočet uvedený ako denormalizácia a vyvinutý testovací cyklus je uvedený ako referenčný cyklus na testovanie motora. S týmito referenčnými otáčkami a hodnotami krútiaceho momentu má byť cyklus spustený na testovanej bunke a zaznamenané spätná odozva otáčok a hodnoty krútiaceho momentu. Na účel overenia chodu testu má byť urobená okamžite po ukončení testu regresná analýza medzi referenčnými a spätnými otáčkami a hodnotami krútiaceho momentu. 4.1.1. Použitie nepovolených metód alebo iracionálnej kontroly alebo iracionálnych stratégií kontroly emisií je zakázané. 4.2. Postup ciachovania motora Pri aplikovaní NRTC na testovanú bunku, má byť motor ociachovaný pred spustením testovacieho cyklu kvôli stanoveniu otáčok proti krivke krútiaceho momentu; 4.2.1. Stanovenie rozsahu ciachovaných otáčok Minimum a maximum ciachovaných otáčok je definované nasledovne: Minimum ciachovaných otáčok = voľnobežné otáčky Maximum ciachovaných otáčok = nhi × 1,02 alebo otáčky pri ktorých plné zaťaženie krútiaceho momentu klesá na nulu, alebo je nižšie (kde nhi sú vysoké otáčky, definované ako najvyššie otáčky motora pri dosiahnutí 70 % menovitej rýchlosti.) 4.2.2. Ciachovacia krivka motora Zahrievanie motora a systému musí byť pri maximálnej rýchlosti, aby sa stabilizovali parametre motora podľa odporúčaní výrobcu a kvalitnej strojárskej praxe. Keď je motor stabilizovaný, ciachovanie motora musí prebiehať v súlade s nasledovnými postupmi. 4.2.2.1. Predbežná schéma (a) Motor musí byť nezaťažený a bežať na voľnobežné obrátky. (b) Motor musí bežať pri nastavení plného zaťaženia vstrekovacieho potrubia pri minime ciachovaných otáčok. (c) Otáčky motora musia stúpať s priemernou rýchlosťou 8 ± 1 min - 1/s s minimálnych na maximálne ciachované otáčky. Otáčky motora a hodnoty krútiaceho momentu musia byť zaznamenané pri odoberaní vzoriek rýchlosťou najmenej jednu hodnotu (interval) za sekundu. 4.2.2.2. Kroková schéma (a) Motor musí byť nezaťažený a bežať na voľnobežné obrátky. (b) Motor musí bežať pri nastavení plného zaťaženia vstrekovacieho čerpadla pri minime ciachovaných otáčok. (c) Pri udržaní plného zaťaženia musí byť minimum ciachovaných otáčok udržané najmenej 15 s a priemer krútiaceho momentu počas posledných 5 s musí byť zaznamenaný. Maximum krivky krútiaceho momentu z minimálnych na maximálne ciachované otáčky musí byť stanovené pri nie väčšom zvýšení otáčok ako 100 ± 20/min. Každý interval testovania musí byť udržaný aspoň 15 s a priemer krútiaceho momentu počas posledných 5 s musí byť zaznamenaný. 4.2.3. Vytvorenie ciachovacej krivky Zaznamenané údaje zo všetkých intervalov testovania podľa oddielu 4.2.2. musia byť prepojené pomocou lineárnej interpolácie medzi bodmi (intervalmi). Výsledná krivka krútiaceho momentu je ciachovacia krivka a musí byť použitá na prepočet normalizovaných hodnôt krútiaceho momentu dynamometra motora uvedeného v zozname prílohy IV na aktuálne hodnoty krútiaceho momentu pre testovaný cyklus, ako je opísaný v oddiele 4.3.3. 4.2.4. Alternatívne ciachovanie Ak je výrobca presvedčený, že predchádzajúce ciachovacie techniky nie sú bezpečné, alebo nie sú reprezentatívne pre všetky dané motory, môžu byť použité alternatívne ciachovacie techniky. Tieto alternatívne techniky musia spĺňať zámer špecifikovaných ciachovacích postupov na stanovenie dosiahnuteľného maxima krútiaceho momentu pri všetkých otáčkach motora dosiahnutých počas testovacieho cyklu. Odchýlky od ciachovacích techník špecifikovaných v tomto oddieli musia byť z dôvodov bezpečnosti alebo reprezentatívnosti odsúhlasené zúčastnenými stranami s odôvodnením ich použitia. V žiadnom prípade však nesmie krivka krútiaceho momentu prebiehať znižovaním otáčok motora pri riadených motoroch alebo motoroch preplňovaných turbokompresorom. 4.2.5. Opakované testovanie Motor nie je potrebné ciachovať pred každým z testovacích cyklov. Motor musí byť preciachovaný pred testovacím cyklom ak: - ak od posledného ciachovania ubehol dlhší čas ako je stanovený v technickom posudku, alebo - na motore boli prevedené fyzické zmeny alebo rekalibrácia, ktorá mohla potenciálne ovplyvniť výkon motora. 4.3. Vytvorenie referenčného testovacieho cyklu 4.3.1. Referenčné otáčky Referenčné otáčky (nref) zodpovedajú 100 % normalizovaných hodnôt otáčok špecifikovaných na dynamometre motora v zozname prílohy III, doplnok 4. Je evidentné, že aktuálny cyklus motora vyplývajúci z denormalizácie k referenčným otáčkam prevažne závisí na výbere vhodných referenčných otáčok. Referenčné otáčky majú byť stanovené nasledovnou definíciou: n = nízke otáčky + 0,95 × vysoké otáčky - nízke otáčky (vysoké otáčky sú najvyššie otáčky motora pri dosiahnutí 70 % menovitej rýchlosti, kým nízke otáčky sú najnižšie otáčky motora pri dosiahnutí 50 % menovitej rýchlosti). 4.3.2. Denormalizácia otáčok motora Otáčky majú byť denormalizované pomocou tejto rovnice: Aktuálne otáčky = % otáčok × 100 + voľnobežné otáčky 4.3.3. Denormalizácia krútiaceho momentu motora Hodnoty krútiaceho momentu v dynamometre motora v zozname v prílohe III, doplnok 4, sú normalizované k maximu krútiaceho momentu pri príslušných otáčkach. Hodnoty krútiaceho momentu referenčného cyklu majú byť denormalizované pomocou ciachovacej krivky stanovenej v súlade s oddielom 4.2.2 nasledovne: Aktuálny krútiaci moment = % krútiaceho momentu × max. krútiaci moment 100 5 pre príslušné aktuálne otáčky ako je stanovené v oddieli 4.3.2. 4.3.4. Príklad denormalizačného postupu Napríklad, nasledovný testovací interval má byť denormalizovaný: % otáčok = 43 % % krútiaceho momentu = 82 % Dané sú nasledovné hodnoty: referenčné otáčky = 2200/min voľnobežné otáčky = 600/min s výsledkom aktuálne otáčky = 43 × 100 + 600 = 1288/min. S maximom krútiaceho momentu 700 Nm odpočítaným z ciachovacej krivky pri 1288/min Aktuálny krútiaci momen = = 574 Nm 4.4. Dynamometer 4.4.1. Pri použití dynamometra sa signál krútiaceho momentu má preniesť na os motora a má sa brať do úvahy zotrvačnosť dynamometra. Aktuálny krútiaci moment motora je krútiaci moment odčítaný na dynamometri plus moment neschopnosti brzdenia znásobený uhlovým zrýchlením. Kontrolný systém má vykonávať tento výpočet v reálnom čase. 4.4.2. Ak je motor testovaný s dynamometrom s vírivým prúdením, odporúča sa aby počet intervalov kde je rozdie +++++ TIFF +++++ menší ako 5 % vrcholu krútiaceho momentu neprekročil 30 (kde Tsp je požadovaný krútiaci moment, +++++ TIFF +++++ je odvodené od otáčok motora a ΤD je rotačná neschopnosť vírivého momentu dynamometra). 4.4. Priebeh testu emisií Nasledovný vývojový diagram naznačuje testovací interval. +++++ TIFF +++++ Jeden alebo viac praktických cyklov môže byť spustených, ak je to potrebné na kontrolu motora, testovacej bunky a emisných systémov pred meracím cyklom. 4.5.1. Príprava filtrov na odber vzoriek Aspoň jednu hodinu pred skúškou sa musí každý filter umiestniť do Petriho misky, ktorá je chránená proti kontaminácii prachom, ale nezabraňuje výmene vzduchu a umiestniť do vážiacej komory na stabilizáciu. Na konci stabilizačnej doby sa každý filter odváži a zaznamená sa hmotnosť. Filter sa následne uloží do uzavretej Petriho misky alebo držiaka filtra až dovtedy, kým nie je potrebný pre testovanie. Filter má byť použitý do ôsmich hodín po jeho odobratí z vážiacej komory. Jeho hmotnosť sa má zaznamenať. 4.5.2. Inštalácia meracieho zariadenia Prístrojové vybavenie a vzorkovacie sondy sa inštalujú podľa potreby. Pri použití plnoprietokového riediaceho systému sa má k systému pripojiť koncová rúrka. 4.5.3. Spúšťanie a nastavenie riediaceho systému a motora Riediaci systém a motor sa má spustiť a zahrievať. Nastavenie systému odberu vzoriek má byť prevedené za prevádzky motora pri menovitých otáčkach, 100 % krútiacom momente po dobu minimálne 20 minút za simultánnej prevádzky buď čiastočne prietokového systému odberu vzoriek alebo plne prietokového CVS so sekundárnym riediacim systémom. Potom sa zbierajú vzorky emisií tuhých častíc. Filtre pre odber vzoriek tuhých častíc je nutné stabilizovať alebo odvážiť a môžu sa vyhodiť. Filtrovacie médiá sa počas nastavovania môžu meniť ak celkový čas odberu vzoriek na na filtre a na vzorkovací systém presiahne 20 minút. Rýchlosť prietoku má byť nastavená približne tak ako je vybratá pre krátkodobé (prechodné) testovanie. Krútiaci moment sa má zredukovať zo 100 percent pri udržaní menovitých otáčok ak je to potrebné tak, aby nebola presiahnutá teplotná špecifikácia 191°C pre maximálnu oblasť odberu vzoriek. 4.5.4. Spúšťanie systému odberu vzoriek tuhých častíc Systém odberu vzoriek tuhých častíc sa spúšťa a beží na obtoku. Východisková úroveň tuhých častíc riediaceho vzduchu sa môže určiť odberom riediaceho vzduchu pred prívodom výfuku do riediaceho tunela. Odporúča sa aby východisková vzorka častíc bola odobratá počas prechodného cyklu ak je dostupný iný PM systém odberu vzoriek. Inak môže byť použitý PM systém odberu vzoriek používaný v prechodnom cykle. Ak je použitý filtrovaný riediaci vzduch, môže byť jedno meranie urobené pred testom alebo po teste. Ak riediaci vzduch nie je filtrovaný, merania musia byť urobené pred začiatkom a po skončení cyklu a hodnoty sa spriemerujú. 4.5.5. Nastavenie riediaceho systému Celkový zriedený prietok výfukového plynu v plne prietokovom riediacom systéme alebo zriedený prietok výfukového plynu v čiastočne prietokovom riediacom systéme má byť nastavený tak, aby eliminoval kondenzáciu vody v systéme a dosiahol teplotu čelnej plochy filtra medzi 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C). 4.5.6. Kontrola analyzátorov Analyzátory emisií majú byť nastavené na nulu a určený rozsah. Ak sú použité odberové vaky, majú byť vyprázdnené. 4.5.7. Postup spustenia motora Stabilizovaný motor má byť spustený v priebehu 5 min po ukončení zahrievania v súlade s odporúčaným postupom spustenia motora od výrobcu v manuáli za použitia buď motorového štartéra z výroby alebo dynamometra. Nepovinne môže byť test spustený v priebehu 5 min vo fáze nastavovania motora bez zastavenia motora keď sa motor zníži na voľnobežné otáčky. 4.5.8. Priebeh cyklu 4.5.8.1. Testovací interval Testovací interval môže byť zahájený ak je motor spustený z vypnutého stavu po nastavovacej fáze alebo za podmienok voľnobežných otáčok, ak sa spúšťa priamo z nastavovacej fázy s bežiacim motorom. Test sa má robiť v súlade s referenčným cyklom stanoveným v prílohe III, doplnku 4. Otáčky motora a stanovené kontrolné intervaly krútiaceho momentu majú byť dané pri 5 Hz (10 Hz je odporúčaných) alebo vyšších. Nastavené intervaly majú byť vypočítané lineárnou interpoláciou medzi stanovenými 1 Hz intervalmi referenčného cyklu. Východiskové otáčky motora a krútiaci moment majú byť zaznamenané najmenej každú sekundu počas testovacieho cyklu a signály môžu byť elektronicky filtrované. 4.5.8.2. Odozva analyzátora Pri spustení motora alebo testovacieho intervalu ak je cyklus spustený priamo z nastavovania, simultánne má byť spustené aj meracie zariadenie: - spustenie zberu alebo analýzy riediaceho vzduchu, ak je použitý plne prietokový riediaci systém; - spustenie zberu alebo analýzy nečisteného alebo riedeného výfukového plynu v závislosti na použitej metóde; - spustenie merania množstva riedeného výfukového plynu a vyžadovaných teplôt a tlakov; - spustenie zaznamenávania rýchlosti prietoku výfukového plynu, ak je použitá analýza nečisteného výfukového plynu; - zaznamenávanie východiskových údajov otáčok a krútiaceho momentu dynamometra. Ak je použité meranie nečisteného výfukového plynu, koncentrácie emisií (HC, CO a NOx a rýchlosť prietoku výfukového plynu sa majú merať kontinuálne a uložiť najmenej pri 2 Hz v počítačovom systéme. Všetky ostatné údaje sa môžu zaznamenávať s rýchlosťou odberu vzoriek pri najmenej 1 Hz. Pre analógové analyzátory má byť zaznamenaná odozva a kalibračné údaje aplikované priamo alebo nepriamo počas vyhodnotenia údajov. Ak je použitý plne prietokový systém, HC a NOx sa majú merať kontinuálne v riediacom tuneli pri frekvencii najmenej 2 Hz. Priemer koncentrácií má byť stanovený prepojením signálov analyzátora počas testovacieho cyklu. Čas odozvy systému nemá byť dlhší ako 20 s a má byť koordinovaný s kolísaním prietoku CVS a časmi odoberania vzoriek/vyrovnávania testovacieho cyklu ak je to potrebné. CO a CO2 má byť stanovené integráciou alebo analyzovaním koncentrácií vo vzorkovom vaku zozbieranom počas cyklu. Koncentrácie plynných nečistôt v riediacom vzduchu majú byť stanovené integráciou alebo zberom záložného vaku. Všetky ostatné parametre, ktoré je potrebné merať majú byť zaznamenané v počte najmenej jedno meranie za sekundu (1 Hz). 4.5.8.3. Odoberanie vzoriek tuhých častíc Pri spustení motora alebo testovaného intervalu, ak je cyklus spustený priamo z nastavovania motora, systém odoberania vzoriek tuhých častíc má byť prepnutý z obteku na zber tuhých častíc. Ak je použitý čiastočný prietokový systém, čerpadlo (čerpadlá) na odber vzoriek majú byť nastavené tak, že rýchlosť prietoku cez sondu na odber vzoriek častíc alebo cez prenosné potrubie je udržiavaná proporcionálne k rýchlosti hmotnostného prietoku výfuku. Ak je použitý plne prietokový systém, čerpadlo (čerpadlá) na odber vzoriek majú byť nastavené tak, že rýchlosť prietoku cez sondu na odber vzoriek častíc alebo cez prenosné potrubie je udržiavaná na hodnote v rozsahu + 5 % stanovenej rýchlosti prietoku. Ak je použitá prietoková kompenzácia (t.j. proporcionálna kontrola prietoku vzorky) musí byť dokázané, že pomer prietoku cez hlavný tunel k prietoku vzorky častíc nie je zmenený viac ako + 5 % jeho stanovenej hodnoty (okrem prvých 10 sekúnd odberu vzorky). Poznámka: Pri prevádzke dvojitého riedenia je prietok vzorky konečný rozdiel medzi rýchlosťou prietoku cez vzorkové filtre a rýchlosťou prietoku sekundárne riedeného vzduchu. Priemerná teplota a tlak v plynomere alebo v prietokovom zariadení sa má zaznamenávať. Ak sa nemôže nastavená prietoková rýchlosť udržať počas celého cyklu (v rozsahu ± 5 %), pretože je vysoké zaťaženie častíc na filter, test sa má zrušiť. Test má byť znovu spustený pri použití nižšej prietokovej rýchlosti a/alebo väčšieho priemeru filtra. 4.5.8.4. Zastavenie motora Ak motor zastane hocikedy počas testovacieho cyklu, má byť opäť nastavený a reštartovaný a test opakovaný. Ak sa vyskytne zlyhanie na hociktorom potrebnom testovom zariadení počas testovacieho cyklu, test sa má zrušiť. 4.5.8.5. Prevádzka po teste Po ukončení testu sa má zastaviť meranie rýchlosti hmotnostného prietoku výfukového plynu, objem riedeného výfukového plynu, prietok plynu do odberových vakov a čerpadlo na odber vzoriek častíc. Pri integratívnom analyzátorovom systéme má odber vzoriek pokračovať pokiaľ nedoznie odpoveď (odozva) systému. Ak sú použité odberové vaky, ich koncentrácie sa majú analyzovať čo najskôr, v každom prípade nie neskôr ako 20 minút po skončení testovacieho cyklu. Po emisnom teste sa na opätovnú kontrolu analyzátorov použije nulovací plyn a rovnaký ciachovací plyn. Test sa bude považovať za platný, ak je rozdiel medzi výsledkami pred testom a po teste je menší ako 2 % rozsahovej škály plynu. Filtre z tuhých častíc sa majú vrátiť do váhovej komory nie neskôr ako jednu hodinu po ukončení testu. Majú byť kondiciované (nastavené) na Petriho miske, ktorá je chránená proti kontaminácii prachom ale nezabraňuje výmene vzduchu, najmenej jednu hodinu a potom odvážené. Má sa zaznamenať celková hmotnosť filtrov. 4.6. Overenie priebehu testu 4.6.1. Posun údajov Na minimalizáciu skreslenia kvôli oneskoreniu medzi spätnými a referenčnými hodnotami cyklu, celkové otáčky motora a spätný signál krútiaceho momentu môže byť priblížený alebo posunutý v čase s vo veci na referenčné otáčky a interval krútiaceho momentu. Ak sú spätné signály posunuté, aj otáčky aj krútiaci moment musia byť posunuté o rovnakú hodnotu a v rovnakom smere. 4.6.2. Výpočet výkonu cyklu Aktuálny výkon cyklu Wact (kWh) sa má vypočítať použitím každej dvojice zaznamenaných spätných otáčok motora a krútiaceho momentu. Aktuálny výkon cyklu Wact sa používa na porovnanie referenčného cyklu Wref a na výpočet špecifických emisií brzdenia. Rovnaké metódy sa majú použiť na integráciu referenčného a aktuálneho výkonu motora. Ak sú hodnoty stanovené medzi hodnotami blízko referenčných alebo blízko odmeraných, má byť použitá lineárna interpolácia. Integrovaním referenčného a aktuálneho výkonu cyklu sa majú všetky negatívne hodnoty krútiaceho momentu upraviť na nulu a započítať. Ak je integrácia prevedená pri nižšej frekvencii ako 5 Hz a ak sa počas daného časového intervalu hodnota krútiaceho momentu zmení z pozitívnej na negatívnu alebo z negatívnej na pozitívnu, negatívna časť sa má prepočítať a nastaviť na nulu. Pozitívna časť sa má zahrnúť do integrovanej hodnoty. Wact má byť medzi -15 % a +15 % z Wref. 4.6.3. Overovacie štatistiky testovaného cyklu Pre otáčky, krútiaci moment a výkon motora má byť použitá lineárna regresia spätných hodnôt k referenčným hodnotám. Toto sa má urobiť po posune všetkých spätných údajov, ak bola zvolená táto možnosť. Má sa použiť metóda najmenších štvorcov najviac sa zhodujúca s rovnicou vo forme: y = mx + b kde: y = spätná (aktuálna) hodnota otáčok (min-1), krútiaci moment (N.m), alebo výkon (kW) m = sklon (uhol) regresnej priamky x = referenčná hodnota otáčok (min-1), krútiaci moment (N.m), alebo výkon (kW) b = y záchyt regresnej priamky Štandardná odchýlka výpočtu (SE) y na x a koeficient determinácie (r2) sa má vypočítať pre každú regresnú priamku. Odporúča sa robiť túto analýzu pri 1 Hz. Aby bol test uznaný za platný, musí spĺňať kritériá tabuľky1. Tabuľka č. 1 - povolené odchýlky regresnej priamky | Rýchlosť | Krútiaci moment | Výkon | Štandardná chyba odhadu (SE) Y na X | max. 100 min-1 | max. 13 % výkonu plánovaného maximálneho krútiaceho momentu motora | max. 8 % výkonu plánovaného maximálneho výkonu | Sklon regresnej priamky, m | 0,95 až 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 | Koeficient určenia, r2 | min. 0,9700 | min. 0,8800 | min. 0,9100 | úsek Y regresnej priamky, b | ± 50 min -1 | ± 20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | ± 4 kW alebo ± 2 % maximálneho výkonu, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | Vypustenia bodov sú povolené výlučne na účely regresie pred výpočtom regresie, ak sa uvádzajú v tabuľke č. 2. Tieto body sa však nesmú vypustiť pri výpočte práce cyklu a emisií. Pokojový bod je definovaný ako bod, ktorý má normalizovaný referenčný krútiaci moment 0 % a normalizovanú referenčnú rýchlosť 0 %. Vypustenie bodu sa môže použiť pre celý alebo ktorúkoľvek časť cyklu. Tabuľka č. 2 - povolené vypustenie bodov z regresnej analýzy (body, pre ktoré sa použije vypustenie bodu, sa musia špecifikovať) Podmienky | Body rýchlosti a (alebo) krútiaceho momentu a (alebo) výkonu, ktoré sa môžu vypustiť s odkazom na podmienky uvedené v ľavom stĺpci | Prvých 24 (± 1) s a posledných 25 s | Rýchlosť, krútiaci moment a výkon | Široko otvorený uzatvárací ventil a spätná väzba krútiaceho momentu < 95 % referenčného krútiaceho momentu | Krútiaci moment a (alebo) výkon | Široko otvorený uzatvárací ventil a spätná väzba rýchlosti < 95 % referenčnej rýchlosti | Rýchlosť a (alebo) výkon | Uzatvorený uzatvárací ventil, spätná väzba rýchlosti > kľudovej rýchlosti + 50 min–1, a spätná väzba krútiaceho momentu > 105 % referenčného krútiaceho momentu | Krútiaci moment a (alebo) výkon | Uzatvorený uzatvárací ventil, spätná väzba rýchlosti ≤ kľudovej rýchlosti + 50 min–1, a spätná väzba krútiaceho momentu = Výrobcom stanovený/nameraný kľudový krútiaci moment ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu | Rýchlosť a (alebo) výkon | Zatvorený uzatvárací ventil a spätná väzba rýchlosti > 105 % referenčnej rýchlosti | Rýchlosť a (alebo) výkon." | 5. Príloha 1 sa nahrádza touto prílohou: " PRÍLOHA 1 POSTUPY MERANIA A ODBERU VZORKY 1. POSTUPY MERANIA A ODBERU VZORKY (NRSC TEST) Zložky plynov a častíc emitované motorom predloženým na skúšanie sa musia merať metódami uvedenými v prílohe VI. Metódy v prílohe VI opisujú odporučené analytické systémy pre plynné emisie (bod 1.1) a odporučené systémy zrieďovania častíc a odberu vzoriek (bod 1.2). 1.1. Špecifikácia dynamometra Musí sa použiť motorový dynamometer s primeranými vlastnosťami na výkon skúšobného cyklu opísaného v prílohe III, oddiel 3.7.1. Prístrojové vybavenie na meranie krútiaceho momentu a rýchlosti musí umožňovať meranie výkonu v rozpätí vymedzených limitov. Dodatočné výpočty môžu byť potrebné. Presnosť meracieho prístroja musí byť taká, aby sa nepresiahli maximálne povolené odchýlky hodnôt uvedených v bode 1.3. 1.2. Prietok výfukového plynu Prietok výfukového plynu sa musí stanoviť jednou z metód uvedených v oddieloch 1.2.1. až 1.2.4. 1.2.1. Metóda priameho merania Priame meranie prietoku výfukových plynov prietokovou tryskou alebo rovnocenným meracím systémom (pre podrobnosti pozri ISO 5167:2000). Poznámka: Priame meranie prietoku plynu je zložitá úloha. Musia sa vykonať opatrenia, aby sa zabránilo chybám merania, ktoré ovplyvnia chyby emisných hodnôt. 1.2.2. Metóda merania vzduchu a paliva Meranie prietoku vzduchu a prietoku paliva. Musia sa použiť prietokomery vzduchu a prietokomery paliva s presnosťou uvedenou v časti 1.3. Výpočet prietoku výfukového plynu je takýto: G = G + G FUELpre mokrú hmotnosť výfukových plynov 1.2.3. Metóda bilancie uhlíka Výpočet hmotnosti výfukových plynov zo spotreby paliva a koncentrácií výfukového plynu použitím metódy bilancie uhlíka (príloha III, dodatok 3). 1.2.4. Indikátorová meracia metóda Táto metóda obsahuje meranie koncentrácie indikátorového plynu vo výfukových plynoch. Známe množstvo inertného plynu (napr. čisté hélium) sa vstrekne do prietoku výfukového plynu ako indikátor. Plyn sa zmieša a zriedi výfukovým plynom, ale nesmie reagovať vo výfukovej rúre. Koncentrácia plynu sa následne musí zmerať vo vzorke výfukového plynu. Aby sa zabezpečilo dokonalé zmiešanie indikátorového plynu, vzorkovacia sonda výfukového plynu sa musí umiestniť najmenej vo vzdialenosti 1 m alebo 30-násobku priemeru výfukovej rúry, podľa toho, čo z nich je väčšie, v smere prúdu od miesta vstreknutia indikátorového plynu. Vzorkovacia sonda sa môže umiestniť bližšie k miestu vstreknutia, ak je dokonalé zmiešanie overené porovnaním koncentrácie indikátorového plynu s referenčnou koncentráciou v okamihu, keď sa indikátorový plyn vstrekne proti prúdu motora. Prietok indikátorového plynu sa musí nastaviť tak, aby koncentrácia indikátorového plynu pri kľudovej rýchlosti motora po zmiešaní bola nižšia ako je plný rozsah analyzátora indikátorového plynu. Výpočet prietoku výfukového plynu je takýto: G = conc − conc a kde GEXHW = okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov (kg/s) GT = prietok indikátorového plynu (cm3/min) konc.mix = okamžitá koncentrácia indikátorového plynu po zmiešaní, (ppm) ρEXH = hustota výfukového plynu (kg/m3) konc.a = koncentrácia pozadia indikátorového plynu v nasávanom vzduchu (ppm) Koncentrácia pozadia indikátorového plynu (konc.a) sa môže stanoviť spriemerovaním koncentrácie pozadia nameranej bezprostredne pred a po skúšobnom chode. Ak je koncentrácia pozadia menšia ako 1 % koncentrácie indikátorového plynu po zmiešaní (konc.mix) pri maximálnom prietoku výfukových plynov, koncentrácia pozadia sa môže zanedbať. Celkový systém musí spĺňať presnostné špecifikácie pre prietok výfukového plynu a musí byť kalibrovaný podľa dodatku 2, bod 1.11.2. 1.2.5. Metóda merania prietoku vzduchu a merania pomeru vzduchu a paliva Táto metóda zahŕňa výpočet hmotnosti výfukových plynov z prietoku vzduchu a výpočet pomeru vzduchu a paliva. Výpočet okamžitej hmotnosti výfukového plynu je nasledovný: G = G × 1 × λ A/F = 14,5 λ = 100 - conc × 10 - conc × 10 0,45 × 1 - 2 × conc × 10 3,5 × conc 1 + conc × 10 3,5 × conc conc + conc × 10 conc + conc × 10 + conc × 10 −4 kde A/Fst = stoichiometrický pomer vzduch/palivo (kg/kg) λ = relatívny pomer vzduch/palivo konc.CO2 = suchá koncentrácia CO2 (%) konc.CO = suchá koncentrácia CO (ppm) konc.HC = koncentrácia HC (ppm) Poznámka: Výpočet sa týka motorovej nafty s pomerom H/C rovným 1,8. Vzduchový prietokomer musí spĺňať presnostné špecifikácie uvedené v tabuľke č. 3, analyzátor CO2 musí spĺňať špecifikácie bodu 1.4.1 a celkový systém musí spĺňať presnostné špecifikácie pre prietok výfukového plynu. Prípadne sa môže na meranie relatívneho pomeru vzduchu a paliva použiť zariadenie na meranie pomeru vzduchu a paliva, ako je snímač typu oxidu zirkoničného, v súlade so špecifikáciami vety 1.4.4. 1.2.6. Celkový prietok zriedeného výfukového plynu Pri použití plnoprietokového zrieďovacieho systému sa musí celkový prietok zriedených výfukových plynov (GTOTW) merať s PDP, CFV alebo SSV (príloha VI, oddiel 1.2.1.2.) Presnosť musí byť v súlade s ustanoveniami prílohy III, dodatok 2, oddiel 2.2. 1.3. Presnosť Kalibrácia všetkých meracích prístrojov musí byť odvoditeľná z národných alebo medzinárodných noriem a musí byť v súlade s požiadavkami uvedenými v tabuľke č. 3. Tabuľka č. 3 - Presnosť meracích prístrojov Č. | Merací prístroj | Presnosť | 1 | Rýchlosť motora | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 2 | Krútiaci moment | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 3 | Spotreba paliva | ± 2 % maximálnej hodnoty motora | 4 | Spotreba vzduchu | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 5 | Prietok výfukového plynu | ± 2,5 % odčítanej hodnoty alebo ± 1,5 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 6 | Teploty ≤ 600 K | ± 2 K absolútna | 7 | Teploty > 600 K | ± 1 % odčítanej hodnoty | 8 | Tlak výfukového plynu | ± 0,2 kPa absolútny | 9 | Pokles nasávaného vzduchu | ± 0,05 kPa absolútny | 10 | Atmosferický tlak | ± 0,1 kPa absolútny | 11 | Ostatné tlaky | ± 0,1 kPa absolútny | 12 | Absolútna vlhkosť | ± 5 % odčítanej hodnoty | 13 | Prietok zrieďovacieho vzduchu | ± 2 % odčítanej hodnoty | 14 | Prietok zriedeného výfukového plynu | ± 2 % odčítanej hodnoty | 1.4. Stanovenie zložiek 1.4.1. Všeobecné špecifikácie analyzátora Analyzátory musia mať merací rozsah vhodný pre presnosť požadovanú na meranie koncentrácií zložiek výfukových plynov (bod 1.4.1.1). Odporúča sa, aby sa analyzátory používali tak, aby nameraná koncentrácia bola v rozsahu 15 % až 100 % plného rozsahu stupnice. Ak je hodnota plného rozsahu stupnice 155 ppm (alebo ppm C) alebo menej, alebo ak sú použité odčítacie systémy (počítače, zariadenia na zber údajov) s dostatočnou presnosťou a rozlíšením menším ako 15 % plného rozsahu, sú akceptovateľné aj koncentrácie nižšie ako 15 % plného rozsahu stupnice. V tomto prípade sa musia vykonať dodatočné kalibrácie s cieľom zabezpečiť presnosť kalibračných kriviek – príloha III, dodatok 2, oddiel 1.5.5.2. Elektromagnetická kompatibilita (EMC) zariadenia musí byť na takej úrovni, aby sa minimalizovali dodatočné chyby. 1.4.1.1. Chyba merania Analyzátor sa nesmie odchyľovať od nominálneho kalibračného bodu o viac ako ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 0,3 % plného rozsahu stupnice pri nule, podľa toho, čo z nich je väčšie. POZNÁMKA: Na účely tohto štandardu sa presnosť definuje ako odchýlka odčítanej hodnoty analyzátora od nominálnych kalibračných hodnôt za použitia kalibračného plynu (= skutočná hodnota). 1.4.1.2. Opakovateľnosť Opakovateľnosť, definovaná ako 2,5–násobok štandardnej odchýlky 10-ich opakovaných odoziev na daný kalibračný alebo rozsahový plyn, nesmie byť väčšia ako ± 1 % plného rozsahu koncentrácie pre každé rozpätie použité nad 155 ppm (alebo ppm C) alebo ± 2 % každého rozpätia použitého pod 155 ppm (alebo ppm C). 1.4.1.3. Hluk Medzišpičková odozva analyzátora na nulovacie a kalibračné plyny alebo rozsahové plyny počas ktorejkoľvek 10–sekundovej časovej periódy nesmie presiahnuť 2 % plného rozsahu na všetkých použitých rozpätiach. 1.4.1.4. Kolísanie nuly Kolísanie nuly počas jednohodinovej periódy musí byť menšie ako 2 % plného rozsahu na najnižšom použitom rozpätí. Nulová odozva je definovaná ako stredná odozva, vrátane šumu, na nulovací plyn počas 30–sekundového časového intervalu. 1.4.1.5. Kolísanie rozsahu Kolísanie rozsahu počas jednohodinovej periódy musí byť menšie ako 2 % plného rozsahu na najnižšom použitom rozpätí. Rozsahová odozva je definovaná ako stredná odozva vrátane šumu, na rozsahový plyn počas 30–sekundového časového intervalu. 1.4.2. Sušenie plynu Prípadné zariadenie na sušenie plynu musí mať minimálny vplyv na koncentráciu meraných plynov. Chemické sušičky nie sú prijateľnou metódou na odstraňovanie vody zo vzorky. 1.4.3. Analyzátory V oddieloch 1.4.3.1 až 1.4.3.5 sa opisujú zásady merania, ktoré sa majú uplatniť. Podrobný popis systémov merania je uvedený v prílohe VI. Merané plyny sa musia analyzovať nasledovnými prístrojmi. Pri nelineárnych analyzátoroch sa povoľuje použitie linearizačných obvodov. 1.4.3.1. Analýza oxidu uhoľnatého (CO) Analyzátor oxidu uhoľnatého musí byť nedisperzného infračerveného (NDIR) absorpčného typu. 1.4.3.2. Analýza oxidu uhličitého (CO2) Analyzátor oxidu uhličitého musí byť nedisperzného infračerveného (NDIR) absorpčného typu. 1.4.3.3. Analýza uhľovodíkov (HC) Analyzátor uhľovodíkov musí byť plameňovo-ionizačného detekčného typu s detektorom (HFID), ventilmi, potrubím, atď., vyhrievaným tak, aby udržiaval teplotu plynu 463 K (190 °C) ± 10 K. 1.4.3.4. Analýza oxidov dusíka (NOx) Analyzátor oxidov dusíka musí byť chemiluminiscenčného detekčného (CLD) alebo vyhrievaného chemiluminiscenčný detekčného (HCLD) typu s konvertorom NO2/NO, ak sa meria na suchej báze. Ak sa meria na mokrej báze, musí sa použiť HCLD s konvertorom s teplotou udržiavanou nad 328 K (55 °C) za predpokladu, že sa vykoná kontrola zhášania vo vode (príloha III, dodatok 2, oddiel 1.9.2.2). Pri CLD aj HCLD sa vzorkovacia dráha musí udržiavať pri teplote steny 328 K až 473 K (55 °C až 200 °C) po konvertor na suché meranie, a po analyzátor na mokré meranie. 1.4.4. Vzduch na meranie paliva Vzduch do zariadenia na meranie paliva používaného na stanovenie prietoku výfukového plynu, ako sa špecifikuje v časti 1.2.5, musí byť vzduch so širokým rozsahom do snímača palivového pomeru alebo lambda snímača typu oxidu zirkoničného. Snímač sa musí nainštalovať priamo na výfukovú rúru v mieste, kde je teplota výfukového plynu dostatočne vysoká na to, aby eliminovala vodnú kondenzáciu. Presnosť snímača s vloženou elektronikou musí byť v rozsahu: ± 3 % odčítanej hodnoty λ < 2 ± 5 % odčítanej hodnoty 2 ≤ λ < 5 ± 10 % odčítanej hodnoty 5 ≤ λ Na dosiahnutie vyššie špecifikovanej presnosti sa snímač musí nakalibrovať podľa výrobcu prístroja. 1.4.5. Odber vzoriek plynných emisií Vzorkovacie sondy na odber plynných emisií sa musia nainštalovať vo vzdialenosti najmenej 0,5 m alebo 3-násobku priemeru výfukového potrubia – podľa toho, čo z nich je väčšie – proti smeru vyústenia systému výfukových plynov, pokiaľ je to možné čo najďalej a dostatočne blízko k motoru tak, aby teplota výfukového plynu bola najmenej 343 K (70 °C) pri sonde. V prípade viacvalcového motora s vetveným potrubím výfukových plynov musí byť vstup do sondy umiestnený dostatočne ďaleko v smere prúdu tak, aby vzorka reprezentovala priemerné emisie výfukových plynov zo všetkých valcov. Pri viacvalcových motoroch s rôznymi skupinami potrubí, ako je usporiadanie motora v tvare "V", je povolené získať vzorku z každej skupiny jednotlivo a vypočítať priemernú emisiu výfukových plynov. Môžu sa použiť iné metódy, u ktorých sa preukázala korelácia s vyššie uvedenými metódami. Pri výpočte emisií výfukových plynov sa musí použiť celkový hmotnostný prietok výfukových plynov motora. Ak je zloženie výfukového plynu ovplyvnené akýmkoľvek systémom pre dodatočnú úpravu výfukových plynov, vzorka výfukových plynov sa musí odobrať proti smeru prúdu od tohto zariadenia pri skúškach v rámci etapy I, a v smere prúdu z tohto zariadenia pri skúškach v rámci etapy II. Ak sa pre stanovenie častíc použije plnoprietokový zrieďovací systém, plynné emisie sa môžu stanoviť v zriedenom výfukovom plyne. Vzorkovacie sondy musia byť umiestnené v blízkosti vzorkovacej sondy častíc v zrieďovacom tuneli (príloha IV, bod 1.2.1.2, DT a bod 1.2.2, PSP). CO a CO2 sa môžu prípadne stanoviť vzorkovaním do vreca a následným meraním koncentrácie vo vzorkovacom vreci. 1.5. Stanovenie častíc Na stanovenie častíc je potrebný zrieďovací systém. Zriedenie sa môže vykonať zrieďovacím systémom s čiastočným prietokom alebo plnoprietokovým zrieďovacím systémom. Prietoková kapacita zrieďovacieho systému musí byť dostatočne veľká na to, aby úplne eliminovala vodnú kondenzáciu v zrieďovacích a vzorkovacích systémoch, a udržala teplotu zriedeného výfukového plynu v teplotnom rozpätí od 315 K (42 °C) do 325 K (52 °C) bezprostredne proti prúdu od filtrových držiakov. Ak je vlhkosť vzduchu vysoká, je povolené odvlhčovanie zrieďovacieho vzduchu pred vstupom do zrieďovacieho systému. Ak je teplota prostredia nižšia ako 293 K (20 °C), odporúča sa predohrev zrieďovacieho vzduchu nad teplotnú hranicu 303 K (30 °C). Teplota zriedeného vzduchu pred zavedením výfukových plynov do zrieďovacieho tunela však nesmie prekročiť 325 K (52 °C). Poznámka: Pri ustálenom postupe sa teplota filtra môže udržiavať pri alebo pod maximálnou teplotou 325 K (52 °C) namiesto príslušného teplotného rozpätia od 42 do 52 °C. Pri systéme s čiastočným prietokom sa vzorkovacia sonda na odber častíc musí nainštalovať v blízkosti a proti smeru prúdu od plynnej sondy tak, ako sa definuje v oddiele 4.4 a v súlade s prílohou VI, oddiel 1.2.1.1, obrázok 4-12 EP a SP. Zrieďovací systém s čiastočným prietokom musí byť navrhnutý tak, aby rozdeľoval prúd výfukových plynov na dve časti, z ktorých menšia sa riedi vzduchom a následne sa použije na meranie častíc. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby sa zrieďovací pomer stanovil veľmi presne. Môžu sa použiť rôzne metódy rozdeľovania, pri ktorých typ použitého rozdeľovania do významnej miery určuje technické zariadenie na odber vzoriek a postupy, ktoré sa majú použiť (príloha VI, oddiel 1.2.1.1). Na stanovenie hmotnosti častíc sa vyžaduje systém na odber vzoriek častíc, filtre na odber vzoriek častíc, mikrogramová bilancia a váhová komora s regulovanou teplotou a vlhkosťou. Pri odbere vzoriek častíc sa môžu uplatniť dve metódy: - jednofiltrová metóda využíva jeden pár filtrov (pozri oddiel 1.5.1.3 tohto dodatku) pre všetky režimy skúšobného cyklu. Počas vzorkovacej fázy skúšky sa musí značná pozornosť venovať vzorkovacím časom a prietokom. Pre skúšobný cyklus sa však vyžaduje iba jeden pár filtrov, - viacfiltrová metóda predpisuje, že pre každý jednotlivý režim skúšobného cyklu sa musí použiť jeden pár filtrov (pozri bod 1.5.1.3 tohto dodatku). Táto metóda umožňuje miernejšie postupy odberov vzoriek, ale používa viac filtrov. 1.5.1. Filtre na vzorkovanie častíc 1.5.1.1. Špecifikácia filtra Pre certifikačné skúšky sa vyžadujú sklovláknité filtre potiahnuté fluórouhlíkom alebo membránové filtre na báze fluórouhlíka. Pre osobitné aplikácie sa môžu použiť rôzne filtračné materiály. Všetky typy filtrov musia mať zbernú účinnosť 0,3 μm DOP (dioktylftalát) aspoň 99 % pri čelnej rýchlosti plynu v rozpätí od 35 do 100 cm/s. Pri vykonávaní korelačných skúšok medzi laboratóriami alebo medzi výrobcom a schvaľovacím orgánom sa musia použiť filtre rovnakej kvality. 1.5.1.2. Veľkosť filtra Filtre častíc musia mať minimálny priemer 47 mm (priemer sfarbenia 37 mm). Filtre s väčším priemerom sú prijateľné (oddiel 1.5.1.5.). 1.5.1.3. Hlavný a záložný filter Počas skúšobného postupu sa zriedené výfukové plyny vzorkujú párom filtrov umiestneným v sérii (jeden základný a jeden záložný filter). Záložný filter musí byť umiestnený vo vzdialenosti najviac 100 mm v smere prúdu od hlavného filtra a nesmie sa ho dotýkať. Filtre sa môžu vážiť samostatne alebo ako pár, s filtrami umiestnenými stranami sfarbenia navzájom k sebe. 1.5.1.4. Čelná rýchlosť filtra Musí sa dosiahnuť čelná rýchlosť plynu prechádzajúceho cez filter 35 až 100 cm/s. Nárast tlakového rozdielu medzi začiatkom a koncom skúšky nesmie byť väčší ako 25 kPa. 1.5.1.5. Zaťaženie filtra Odporúčané minimálne zaťaženia filtra pre najbežnejšie veľkosti filtra je uvedené v nasledovnej tabuľke. Pre väčšie veľkosti filtra je minimálne zaťaženie filtra 0,065 mg/1000 mm2 plochy filtra. Priemer filtra (mm) | Odporúčaný priemer sfarbenia (mm) | Odporúčané minimálne zaťaženie (mg) | 47 | 37 | 0,11 | 70 | 60 | 0,25 | 90 | 80 | 0,41 | 110 | 100 | 0,62 | Pri viacfiltrovej metóde musí byť odporúčané minimálne zaťaženie filtra, pre súčet všetkých filtrov, výsledok príslušnej horeuvedenej hodnoty a druhej odmocniny celkového počtu režimov. 1.5.2. Špecifikácie váhovej komory a analytickej bilancie 1.5.2.1. Podmienky váhovej komory Teplota komory (alebo miestnosti), v ktorej sa upravujú a vážia filtre častíc, sa musí počas úpravy a váženia všetkých filtrov udržiavať pri teplote 295 K (22 °C) ± 3 K. Vlhkosť sa musí udržiavať na rosnom bode 282,5 (9,5 °C) ± 3 K a relatívna vlhkosť 45 ± 8 %. 1.5.2.2. Váženie referenčných filtrov Prostredie komory (alebo miestnosti) musí byť bez okolitých nečistôt (ako je prach), ktoré by sa usádzali na filtroch častíc počas ich stabilizácie. Narušenia technických podmienok miestnosti na váženie, ako sa uvádza v oddiele 1.5.2.1., budú povolené, ak čas ich trvania nepresiahne 30 minút. Miestnosť na váženie by mala spĺňať požadované technické podmienky pred vstupom pracovníkov do nej. Najmenej dva nepoužité referenčné filtre alebo páry referenčných filtrov sa musia odvážiť v rozpätí štyroch hodín od, ale najlepšie v rovnakom čase, ako sa uskutoční váženie vzorkovacieho filtra (páru). Musia mať rovnakú veľkosť a byť vyrobené z rovnakého materiálu ako sú vzorkovacie filtre. Ak sa priemerná hmotnosť referenčných filtrov (párov referenčných filtrov) mení medzi vážením vzorkovacích filtrov o viac ako 10 μg, potom sa musia všetky vzorkovacie filtre vyradiť a skúška emisií opakovať. Ak nie je splnené kritérium stability miestnosti na váženie, uvedené v oddiele 1.5.2.1, ale váženie referenčných filtrov (páru) spĺňa vyššie uvedené kritérium, výrobca motora má možnosť akceptovať hmotnosti vzorkovacích filtrov alebo prehlásiť skúšky za neplatné, nastaviť kontrolný systém miestnosti na váženie a opätovne skúšku vykonať. 1.5.2.3. Analytická bilancia Analytická bilancia použitá na stanovenie hmotnosti všetkých filtrov musí mať presnosť (smerodajnú odchýlku) 2 μg a rozlíšenie 1 μg (1 číslica = 1 μg) špecifikované výrobcom bilancie. 1.5.2.4. Odstránenie účinkov statickej elektriny Na účely odstránenia účinkov statickej elektriny musia byť filtre pred vážením neutralizované, napríklad polóniovým neutralizátorom alebo zariadením s podobným účinkom. 1.5.3. Dodatočné špecifikácie na meranie častíc Všetky diely zrieďovacieho systému a systému na odber vzoriek z výfukového potrubia až po držiak filtra, ktoré sú v kontakte so surovým a zriedeným výfukovým plynom, sa musia navrhnúť tak, aby sa minimalizovalo usadzovanie alebo premena častíc. Všetky diely musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukového plynu, a musia byť elektricky uzemnené, aby sa zabránilo elektrostatickým účinkom. 2. POSTUPY MERANIA A ODBERU VZORIEK (SKÚŠKA NRTC) 2.1. Úvod Zložky plynov a častíc emitované motorom predloženým na skúšanie sa musia merať metódami uvedenými v prílohe VI. Metódy uvedené v prílohe VI opisujú odporúčané analytické systémy pre plynné emisie (oddiel 1.1) a odporúčané systémy zrieďovania častíc a odberu vzoriek (oddiel 1.2). 2.2. Zariadenie dynamometra a skúšobnej komory Nasledovné zariadenie sa musí použiť na emisné skúšky motorov na motorových dynamometroch: 2.2.1. Motorový dynamometer Na vykonanie skúšobného cyklu, opísaného v dodatku 4 k tejto prílohe, sa musí použiť motorový dynamometer s primeranými vlastnosťami. Prístrojové vybavenie na meranie krútiaceho momentu a rýchlosti musí umožňovať meranie výkonu v rámci vymedzených hraníc. Môžu byť potrebné ďalšie výpočty. Presnosť meracieho zariadenia musí byť taká, aby sa nepresiahli maximálne povolené odchýlky čísiel uvedených v tabuľke č. 3. 2.2.2. Iné prístroje Prístroje na meranie spotreby paliva, spotreby vzduchu, teploty chladiacej zmesi a mazadla, tlaku výfukového plynu a viacnásobného poklesu nasávania, teploty výfukového plynu, teploty nasávaného vzduchu, atmosférického tlaku, vlhkosti a teploty paliva, sa musia použiť podľa potreby. Tieto prístroje musia spĺňať požiadavky uvedené v tabuľke č. 3: Tabuľka č. 3 - Presnosť meracích prístrojov Č. | Merací prístroj | Presnosť | 1 | Rýchlosť motora | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 2 | Krútiaci moment | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 3 | Spotreba paliva | ± 2 % maximálnej hodnoty motora | 4 | Spotreba vzduchu | ± 2 % odčítanej hodnoty alebo ± 1 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 5 | Prietok výfukového plynu | ± 2,5 % odčítanej hodnoty alebo ± 1,5 % maximálnej hodnoty motora, podľa toho, ktoré z nich je väčšie | 6 | Teploty ≤ 600 K | ± 2 K absolútna | 7 | Teploty > 600 K | ± 1 % odčítanej hodnoty | 8 | Tlak výfukového plynu | ± 0,2 kPa absolútny | 9 | Pokles nasávaného vzduchu | ± 0,05 kPa absolútny | 10 | Atmosferický tlak | ± 0,1 kPa absolútny | 11 | Ostatné tlaky | ± 0,1 kPa absolútny | 12 | Absolútna vlhkosť | ± 5 % odčítanej hodnoty | 13 | Prietok zrieďovacieho vzduchu | ± 2 % odčítanej hodnoty | 14 | Prietok zriedeného výfukového plynu | ± 2 % odčítanej hodnoty | 2.2.3. Prietok surového výfukového plynu Na výpočet emisií v surovom výfukovom plyne a na kontrolu zrieďovacieho systému s čiastočným prietokom je potrebné poznať hmotnostný prietok výfukového plynu. Na stanovenie hmotnostného prietoku výfukových plynov sa môže použiť jedna z dole uvedených metód. Na účely výpočtu emisií musí byť časová odozva pri každej dole uvedenej metóde rovná alebo menšia, ako je požiadavka na časovú odozvu analyzátora, ako sa uvádza v dodatku 2, oddiele 1.11.1. Na účely kontroly zrieďovacieho systému s čiastočným prietokom sa vyžaduje rýchlejšia odozva. Pre zrieďovacie systémy s čiastočným prietokom s priamou kontrolou sa vyžaduje časová odozva ≤ 0,3 s. Pre zrieďovacie systémy s čiastočným prietokom s predikčnou kontrolou založenou na vopred zaznamenanom skúšobnom chode sa vyžaduje časová odozva systému merania prietoku výfukových plynov ≤ 5 s s nábehovým časom ≤ 1 s. Časová odozva systému musí byť špecifikovaná výrobcom prístroja. Spojené požiadavky časovej odozvy pre prietok výfukového plynu a zrieďovací systém s čiastočným prietokom sú uvedené v bode 2.4. Metóda priameho merania Priame meranie okamžitého prietoku výfukových plynov sa môže vykonať systémami, ako sú: - zariadenia tlakového rozdielu, ako je prietoková tryska (pre podrobnosti pozri ISO 5167:2000), - podzvukový prietokomer - vírivý prietokomer. Musia sa vykonať predbežné kroky, aby sa zabránilo chybám merania, ktoré ovplyvnia chyby emisnej hodnoty. Takéto kroky zahŕňajú starostlivú inštaláciu zariadenia do systému motorových výfukových plynov, podľa odporučení výrobcu zariadenia a správnej technickej praxe. Najmä výkon motora a emisie nesmú byť ovplyvnené inštaláciou zariadenia. Prietokomery musia spĺňať presnostné špecifikácie uvedené v tabuľke č. 3. Metóda merania vzduchu a paliva Táto metóda zahŕňa meranie prietoku vzduchu a prietoku paliva s vhodnými prietokomermi. Výpoč