Úradný vestník L 274 , 11/10/2002 S. 0001 - 0016



Nariadenie Rady (ES) č. 1799/2002 z 8. októbra 2002, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Bielorusku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovým dovozom z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1] ďalej len "základné nariadenie"), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a 3 a článok 13, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom, keďže: A. KONANIE 1. Predchádzajúce šetrenia (1) V júli 1996 bolo nariadením (ES) č. 1490/96 [2] uložené konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterového strižového vlákna (PSF) s pôvodom v Bielorusku. V roku 1997 boli tieto opatrenia rozšírené nariadením (ES) č. 2513/97 [3] na dovozy kábla z polyesterových vlákien (PFT) s pôvodom v Bielorusku, ktoré boli vykonané s cieľom obídenia pôvodných opatrení. 2. Šetrenia týkajúce sa iných krajín (2) Existujú konečné antidumpingové opatrenia, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na dovozy PSF s pôvodom na Taiwane (nariadenie Rady (ES) č. 1728/1999) [4], v Austrálii, Indonézii, a v Thajsku (nariadenie Rady (ES) č. 1522/2000) [5], ako aj v Južnej Kórei a v Indii (nariadenie Rady (ES) č. 2852/2000 [6]. (3) Nariadením Rady (ES) č. 902/2001 [7] boli uložené konečné vyrovnávacie clá na dovozy PSF s pôvodom v Austrálii a v Indonézii. 3. Terajšie šetrenie 3.1. Žiadosti o predbežné preskúmanie a preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení (4) V októbri 1999 obdržala Komisia žiadosť o začatie predbežného preskúmania konečných antidumpingových ciel (nariadenie (ES) č. 1490/96) uplatňovaných na dovozy PSF s pôvodom v Bielorusku do spoločenstva. Po tejto žiadosti nasledovala 27. apríla 2001 žiadosť o začatie preskúmania skončenia uplatňovania konečných antidumpingových ciel (ďalej len "preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení"). (5) Žiadosť o predbežné preskúmanie podal výhradný vývozca v Bielorusku, Khimvolokno Industrial Group VSV Trading Co. ("Khimvolokno"). Žiadosť o predbežné preskúmanie bola založená na evidentnom dôkaze poskytnutom žiadateľom, podľa ktorého sa okolnosti, medzi iným domáce ceny v analogickej krajine, na základe ktorých sa zaviedli dané opatrenia, zmenili a tieto zmeny majú trvalý charakter. (6) Žiadosť o preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení podal Medzinárodný výbor pre vlákna z umelého hodvábu a syntetické vlákna (International Rayon and Synthetic Fibres Committee ("CIRFS")) konajúci v mene výrobcov spoločenstva, ktorí predstavujú väčšinu celkovej výroby PSF v rámci spoločenstva. Dôvody žiadosti o preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení spočívali v tom, že skončenie uplatňovania opatrení by pravdepodobne znamenalo opätovný vznik dumpingu a ujmy pre dané priemyselné odvetvie spoločenstva. 3.2. Oznámenia o začatí šetrenia (7) Po zistení, že existujú dostatočné dôkazy pre začatie predbežného preskúmania a po konzultáciách s poradným výborom Komisia informovala prostredníctvom oznámenia ("oznámenie o začatí šetrenia") uverejneného v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev [8] o začatí šetrenia podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia vo vzťahu k dovozom PSF s pôvodom v Bielorusku do spoločenstva, rozsahom obmedzeného na preskúmanie dumpingu. (8) Po konzultáciách s poradným výborom informovala Komisia prostredníctvom oznámenia o začatí šetrenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev [9] o začatí šetrenia vo vzťahu k dovozom PSF s pôvodom v Bielorusku do spoločenstva v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. 3.3. Obdobie šetrenia (9) Obdobie šetrenia vo vzťahu k dumpingu pre účely predbežného preskúmania je 1. október 1999 až 30. september 2000 (ďalej len "obdobie predbežného šetrenia"). Obdobie šetrenia vo vzťahu k dumpingu pre účely preskúmania skončenia uplatňovania opatrení je 1. júl 2000 až 30. jún 2001 (ďalej len "obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení"). Obdobie skúmané pre účely posúdenia situácie v danom priemyselnom odvetví spoločenstva, uplatnené pri preskúmaní skončenia uplatňovania opatrení, zahrňovalo obdobie od 1. januára 1997 do konca obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení (ďalej len "posudzované obdobie"). Vzhľadom na to, že obdobie predbežného šetrenia a obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa čiastočne prekrývajú, sa z dôvodov racionalizácie výkonu príslušnej administratívy považovalo za vhodné, že sa tieto dve šetrenia zlúčia do jedného šetrenia. 4. Strany dotknuté šetrením (10) Komisia oficiálne informovala žiadateľa – vyvážajúceho výrobcu v Bielorusku, CIRFS a žiadateľov – výrobcov spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov a dovozcov, o ktorých bolo známe, že sa ich daná záležitosť dotýka, orgány vyvážajúcej krajiny a ich predstaviteľov, užívateľov spoločenstva a združenia, o ktorých bolo známe, že sa ich daná záležitosť dotýka, o začatí preskúmaní. Priamo dotknutým stranám bola poskytnutá možnosť vyjadriť písomne svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty určenej v uplatnenom oznámení o začatí šetrenia. (11) Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich daná záležitosť dotýka a dostala odpovede od štyroch žiadateľov – výrobcov spoločenstva, od výhradného vyvážajúceho výrobcu v Bielorusku, od jedného výrobcu v analogickej krajine, t. j. v Poľsku, a od dvoch dovozcov. (12) Vyvážajúci výrobca v Bielorusku, žiadatelia – výrobcovia spoločenstva, užívatelia a dovozcovia spoločenstva oznámili svoje stanoviská písomne. Všetkým stranám, ktoré o to požiadali v rámci uplatňovanej časovej lehoty a ktoré uviedli, že existujú osobitné dôvody, prečo by mali byť vypočuté, bola poskytnutá možnosť vypočutia. (13) Komisia vyhľadávala a overovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre účely zistenia situácie čo sa týka pokračovania alebo opätovného vzniku dumpingu a ujmy a čo sa týka záujmu spoločenstva a vykonala overovanie v prevádzkových priestoroch nasledujúcich spoločností: a) Výrobcovia spoločenstva: - Wellman International Ltd, Co. Meath, Írsko, - Trevira GmbH & Co., Frankfurt nad Mohanom, Nemecko, - Trevira Fibras, SA, Portalegre, Portugalsko, - Montefibre SpA, Miláno, Taliansko; b) Nezainteresovaný dovozca spoločenstva: - Barnett Europe, Aachen, Nemecko; c) Výrobca v analogickej krajine: - Elan SA, Toruň, Poľsko. B. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Posudzovaný výrobok (14) Posudzovaný výrobok predstavujú syntetické strižové vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané alebo inak nespracované na spriadanie, ktoré v súčasnosti zaraďujú pod číselný znak KN 55032000. Obvykle sa označuje ako polyesterové strižové vlákna alebo PSF. Treba pripomenúť, že z dôvodu obchádzania daných opatrení sa tieto rozšírili na kábel z polyesterových vlákien, skrátene označovaný ako PFT, spadajúci pod číselný znak 55012000, používaný v spoločenstve na prepracovanie na PSF. (15) Daný výrobok predstavuje základný materiál používaný na rôznych stupňoch procesu výroby textilných výrobkov. PSF sa v rámci spoločenstva používa buď na spriadanie, t. j. výrobu vlákien na výrobu textílií, v zmesi alebo bez zmiešania s inými vláknami ako napríklad bavlna a vlna, alebo sa používa na účely iné ako výroba tkanín, napríklad na výplne (výplňové vlákna), t. j. na vypchávky alebo výplne určitého textilného tovaru ako napríklad vankúše, sedadlá automobilov a zvrchníky. (16) Daný výrobok sa predáva v rôznych výrobkových typoch, ktoré je možné identifikovať pomocou rôznych špecifikácií ako napríklad hrúbka, dĺžka, pevnosť, zrážavosť, lesk a silikónová úprava alebo pomocou ich zaradenia do výrobkových skupín ako napríklad jednoduché, duté, špirálovité a dvojzložkové vlákna a špeciálne druhy ako napríklad farbené, vypaľované a trojvrstvové. (17) Tieto rôzne typy sa pre účely šetrenia považujú za jednu výrobkovú skupinu, pretože základné fyzikálne charakteristiky týchto rôznych typov nezahrňujú žiadne podstatné rozdiely, hoci spôsoby použitia a kvalita predávaných PSF môžu byť rôzne. Medzi rôznymi typmi neexistujú presné deliace čiary, pretože medzi susediacimi typmi existuje vzájomné prekrývanie a následne súťaž. (18) Podobne ako v prípade predchádzajúcich antidumpingových šetrení týkajúcich sa PSF, niektoré zúčastnené strany, najmä užívateľské priemyselné odvetvia, namietali, že by sa rozlišovanie malo robiť v závislosti od použitia PSF na účely spriadania alebo na účely iné ako spriadanie, pretože cenotvorba pre tieto dva spôsoby použitia je úplne rozdielna. Tieto strany navrhovali, aby sa číselný znak KN pre PSF rozdelil na tri alebo štyri rôzne podpoložky podľa rozdielu v denieri (v hrúbke) a aby sa v rámci každej podpoložky osobitne rozlišovalo medzi PSF vyrobeným v spoločenstve a PSF dovezeným do spoločenstva. (19) V úvodnej časti 9 nariadenia (ES) č. 2852/2000 bolo uvedené, že sa zistilo, že existuje značné prekrývanie medzi jednotlivými typmi PSF čo sa týka možnosti ich vzájomného nahradenia a čo sa týka súťaže medzi týmito typmi. Terajšie šetrenie potvrdilo toto zistenie. Terajšie šetrenie tiež potvrdilo skutočnosť, že medzi rôznymi typmi PSF neexistuje jasná deliaca čiara, na základe ktorej by sa dalo stanoviť výlučné spojenie medzi charakteristickými fyzikálnymi znakmi výrobku a použitím daného výrobku. To znamená, že na základe údajov dostupných k dnešnému dňu nie je rozlišovanie v rámci daného výrobku možné. Navyše je treba pripomenúť, že pomocou laboratórnej analýzy nie je možné definitívne určiť konečné použitie PSF. (20) V posudzovanom prípade je tiež potrebné upozorniť na to, že žiadna zúčastnená strana nepredložila presvedčivé argumenty alebo kritériá, ktoré by umožnili vytvoriť v rámci položky PSF nové podpoložky. Skutočne, ako bolo uvedené vyššie, fyzikálne charakteristiky nevyhnutne neurčujú konečné použitie daného výrobku a hrúbka (denier) je len jedným z charakteristických znakov tohto výrobku. (21) Na základe vyššie uvedených skutočností a záverov sa potvrdzuje, že existujúce rôzne typy PSF predstavujú pre účely tohto konania jeden samostatný výrobok. 2. Podobný výrobok (22) V závere pôvodného šetrenia, úvodná časť 6 nariadenia (ES) č. 1490/96, sa konštatovalo, že tak polyesterové strižové vlákna vyrábané a predávané daným priemyselným odvetvím spoločenstva na trhu spoločenstva, ako aj polyesterové strižové vlákna vyrábané a predávané na trhu analogickej krajiny predstavovali v zmysle článku 1 ods. 14 základného nariadenia podobný výrobok vo vzťahu k polyesterovým strižným vláknam dovážaným do spoločenstva z Bieloruska. V základných fyzikálnych charakteristických vlastnostiach a spôsoboch použitia PSF dovážaných do spoločenstva z Bieloruska a PSF vyrábaných žiadateľmi – výrobcami spoločenstva a predávanými na trhu spoločenstva skutočne neexistujú žiadne rozdiely. Základné charakteristické vlastnosti a spôsoby použitia PSF s pôvodom v Bielorusku sú taktiež podobné PSF vyrábaným a predávaným v analogickej krajine. Keďže neboli predložené žiadne nové argumenty odlišné od vyššie uvedených zistení, tieto sa preto potvrdzujú. C. POKRAČOVANIE A PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VZNIKU DUMPINGU 1. Predbežné preskúmanie 1.1. Analogická krajina (23) Keďže Bielorusko nie je krajinou s trhovým hospodárstvom v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia, určenie ceny tovaru v bežnom obchode (ďalej len "bežná cena") muselo vychádzať z informácií získaných v zodpovedajúcej tretej krajine s trhovým hospodárstvom, v ktorej sa daný výrobok vyrábal a predával. V oznámení o začatí predbežného preskúmania Komisia navrhla ako vhodnú analogickú krajinu Taiwan vzhľadom na skutočnosť, že žiadosť o predbežné preskúmanie bola medzi iným založená na tom, že domáce ceny v analogickej krajine Taiwan, ktoré boli pri predchádzajúcich šetreniach použité na stanovenie bežnej ceny, zaznamenali významný pokles. (24) Známym výrobcom daného výrobku na Tchaj-wane boli poslané dotazníky, ale napriek značnému úsiliu zo strany Komisie nebola dosiahnutá žiadna spolupráca. Komisia požiadala o spoluprácu iných známych výrobcov daného výrobku v šiestich iných krajinách s trhovým hospodárstvom. Ochotu plne spolupracovať prejavil len jeden výrobca v Poľsku, ktorý poskytol potrebné informácie, ktoré boli následne overené. (25) Informácie poskytnuté poľskou spolupracujúcou spoločnosťou ukázali, že Poľsko je vhodnou analogickou krajinou z nasledujúcich dôvodov: - výrobný proces a prístup k surovinám boli v Poľsku a v Bielorusku vo veľkej miere podobné, - poľský výrobca vyrábal a predával daný výrobok v značných množstvách, - napriek skutočnosti, že v Poľsku bol len jeden výrobca daného výrobku a napriek existencii dovozných ciel na daný výrobok vo vzťahu k jeho dovozu z viacerých krajín, poľský domáci trh s daným výrobkom podliehal bežným podmienkam hospodárskej súťaže a veľké množstvá tohto výrobku, na ktoré sa neuplatňovali žiadne dovozné clá, sa dovážali z rôznych krajín pôvodu. 1.2. Bežná cena (26) Ako bolo uvedené vyššie, bežná cena bola vypočítaná na základe údajov overených v prevádzkových priestoroch poľského výrobcu, ktorý v rámci daného šetrenia plne spolupracoval. (27) Najprv sa skúmalo, či bol celkový predaj PSF a PTF poľského výrobcu dostatočne veľký na to, aby predstavoval spoľahlivý základ na stanovenie bežnej ceny. Keďže tento výrobca predával na svojom domácom trhu veľké množstvá, bolo konštatované, že vyššie uvedená podmienka je splnená. (28) Následne sa skúmalo, či by sa PSF a PFT vyrábané a predávané v Poľsku mohli považovať za rovnaké alebo priamo porovnateľné vo vzťahu k PSF a PFT, ktoré predával bieloruský vývozca na vývoz do spoločenstva. Keďže majú PSF a PFT v rámci jednotlivých typov tie isté chemické vlastnosti a fyzikálne znaky, bolo konštatované, že poľské a bieloruské výrobky sú porovnateľnými výrobkami. (29) Vo vzťahu ku každému typu daného výrobku predávaného poľským výrobcom na poľskom trhu sa stanovilo, či je jeho predaj na poľskom trhu dostatočne veľký na to, aby predstavoval spoľahlivý základ na určenie bežnej ceny. Zistilo sa, že to tak je. (30) Nakoniec sa skúmalo, či sa predaj daného výrobku poľským výrobcom na poľskom trhu môže považovať za uskutočnený za obvyklých obchodných podmienok, a to tak, že sa zisťoval podiel ziskových predajov príslušného typu. (31) V prípadoch, kedy ziskové predaje každého typu predstavovali 80 % alebo viac objemu celkových predajov, sa pri bežnej cene vychádzalo zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov príslušného typu uskutočnených počas zodpovedajúceho obdobia šetrenia (buď počas obdobia predbežného šetrenia alebo počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení), bez ohľadu na to, či boli alebo neboli všetky tieto predaje ziskové. V prípadoch, kedy ziskové predaje predstavovali menej ako 80 %, ale viac ako 10 % celkových predajov vo vzťahu k jednotlivým typom, sa pri bežnej cene vychádzalo zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer výlučne ziskových predajov. (32) V prípadoch, kedy objem ziskových predajov ktoréhokoľvek výrobkového typu predstavoval menej ako 10 % objemu celkových predajov bolo konštatované, že tento konkrétny typ bol predávaný v nedostatočných množstvách na to, aby domáca cena mohla slúžiť ako vhodný základ pre stanovenie bežnej ceny. (33) Pre tie typy, pri ktorých sa pri bežnej cene nemohlo vychádzať z domácich cien sa bežná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Toto stanovenie bežnej ceny sa vykonalo tak, že sa k výrobným nákladom pre každý typ vyrábaný poľským výrobcom pripočítala primeraná suma predajných, správnych a administratívnych výdavkov (SG & A) a primeraná suma zisku. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli sumy vo vzťahu k výdavkom SG & A a k zisku založené na predajoch podobného výrobku vykonaných za obvyklých obchodných podmienok poľským výrobcom. 1.3. Vývozná cena (34) Spoločnosť Khimvolokno, výhradný bieloruský vyvážajúci výrobca, tvrdila, že počas obdobia predbežného šetrenia vyviezla do spoločenstva značný objem daného výrobku. Tieto "vývozy" však boli v skutočnosti predané za podmienok barterového obchodu jednej nezainteresovanej spoločnosti v rámci spoločenstva prostredníctvom obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku berúcej nízku maržu. Zvyšok bol predaný trom iným nezainteresovaným obchodníkom spoločenstva. Ceny stanovené v rámci barterových obchodných dojednaní sa zvyčajne považujú za nespoľahlivé. V takých prípadoch sa vývozná cena musí stanoviť, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, na základe prvého predaja vykonaného za spoľahlivé ceny. V tomto prípade sa vývozná cena dala účinne stanoviť preskúmaním transakcií medzi spoločnosťou Khimvolokno a švajčiarskou obchodnou spoločnosťou a ďalej smerujúcich k nezainteresovanej spoločnosti v rámci spoločenstva. Skutočne bolo možné stanoviť vývoznú cenu do spoločenstva tak, že sa zisková marža švajčiarskeho sprostredkovateľa odpočítala od ceny účtovanej nezainteresovanej spoločnosti v rámci spoločenstva. Táto cena potom zodpovedala cene účtovanej spoločnosťou Khimvolokno švajčiarskej spoločnosti a mohla sa považovať za vývoznú cenu tak, ako je táto opísaná v článku 2 ods. 8 základného nariadenia. (35) Tak švajčiarska sprostredkovateľská spoločnosť, ako aj nezainteresovaná spoločnosť v spoločenstve spolupracovali na konaní a odpovedali na dotazník poslaný Komisiou. Overovanie v prevádzkových priestoroch nezainteresovanej spoločnosti v spoločenstve ukázalo, že celé množstvo, ktoré táto spoločnosť nakúpila počas obdobia predbežného šetrenia bolo určené na trhy mimo spoločenstva, hlavne do Spojených štátov amerických, a v skutočnosti nebolo dovezené do spoločenstva. Podľa údajov Eurostatu neboli počas obdobia predbežného šetrenia do spoločenstva dovezené žiadne PSF alebo PFT s pôvodom v Bielorusku. Z tohto dôvodu sa predpokladá, že ani zvyšné množstvá, ktoré spoločnosť Khimvolokno uviedla ako predané do spoločenstva, neboli v skutočnosti dovezené do spoločenstva. Treba však poznamenať, že spoločnosť Khimvolokno očividne uviedla tieto predaje ako vývozy do spoločenstva v dobrej viere a nebola si vedomá skutočnosti, že tieto výrobky neboli v skutočnosti vyvezené do spoločenstva. (36) Na základe vyššie uvedeného, keďže v skutočnosti neexistovali vývozy do spoločenstva, pre obdobie predbežného šetrenia nemohla byť stanovená vývozná cena vo vzťahu k predajom spoločnosti Khimvolokno do spoločenstva. (37) Napriek tomu sa zdá, že ak by bieloruský vyvážajúci výrobca v skutočnosti vyvážal daný výrobok do spoločenstva, bolo by to za ceny, ktoré by viedli k nižšiemu dumpingovému rozpätiu ako skutočne uplatňované clo vo výške 43,5 %. Ceny množstiev, ktoré spoločnosť Khimvolokno uviedla ako údajne vyvezené do spoločenstva počas obdobia predbežného šetrenia vskutku poukazujú na podstatne nižšie dumpingové rozpätie ako v skutočnosti uplatňované clo. Navyše, žiadosti o vrátenie antidumpingových ciel zaplatených nemeckým dovozcom za dovozy pred obdobím predbežného šetrenia, konkrétne medzi aprílom 1997 a októbrom 1997 tiež ukázali, že dumping v skutočnosti vykonávaný v tomto období bol menší ako polovica v skutočnosti uplatňovaných ciel. (38) Preto bolo rozhodnuté, že sa ceny daného výrobku, ktorý bol údajne vyvezený do spoločenstva počas obdobia predbežného šetrenia, použijú ako základ na stanovenie vývoznej ceny do spoločenstva, pretože tieto ceny predstavujú v tomto osobitnom prípade najspoľahlivejšie informácie a ukazujú, že okolnosti týkajúce sa dumpingu sa podstatne zmenili, tak ako to požaduje článok 11 ods. 3 základného nariadenia. (39) Vzhľadom na to, že Bielorusko sa považuje za krajinu s netrhovým hospodárstvom, mala by sa stanoviť jediná vývozná cena pre krajinu ako celok. V tomto smere, keďže spoločnosť Khimvolokno je jediným známym vyvážajúcim výrobcom tohto bieloruského výrobku, vývozy tejto spoločnosti sa považovali za také, ktoré reprezentujú všetky vývozy Bieloruska do spoločenstva a teda na stanovenie vývoznej ceny daného výrobku z Bieloruska sa použili informácie poskytnuté touto spoločnosťou. 1.4. Porovnanie (40) V záujme zabezpečenia náležitého porovnania medzi bežnou cenou a vývoznou cenou sa vo vzťahu k rozdielom ovplyvňujúcim cenovú porovnateľnosť pripustila primeraná dovolená odchýlka vo forme úprav v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Zodpovedajúce úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, správne a podopreté dôkazmi, ako to bolo v prípade dopravných a úverových nákladov. 1.5. Dumpingové rozpätie (41) Dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe porovnania váženého priemeru bežnej ceny za jednotlivé výrobkové typy s váženým priemerom vývoznej ceny za jednotlivé výrobkové typy. V danom prípade sa touto metódou zistilo uplatňovanie dumpingu v plnej miere. Dumpingové rozpätie stanovené počas obdobia predbežného šetrenia, vyjadrené ako čistá cif cena na hranici spoločenstva pred zaplatením cla, je 21,0 %. 1.6. Zmena a doplnenie skúmaných opatrení (42) Podľa článku 9 ods. 4 základného nariadenia by clá nemali byť vyššie ako stanovené rozpätie dumpingu, ale mali by byť nižšie ako toto rozpätie, ak by takéto nižšie clo bolo primerané na to, aby bola odstránená ujma danému priemyselnému odvetviu spoločenstva. Vzhľadom na to, že toto preskúmanie je obmedzené na skúmanie dumpingových aspektov, výška uložených ciel by nemala byť vyššia ako dumpingové rozpätia zistené počas pôvodného šetrenia. (43) Keďže je úroveň dumpingovej ujmy zistená pri pôvodnom šetrení vyššia ako dumpingové rozpätie zistené pri súčasnom preskúmaní, výška ciel by sa mala stanoviť na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, konkrétne na úrovni 21,0 %. 2. Preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení 2.1. Analogická krajina (44) Z dôvodov uvedených v úvodných častiach 23 až 25 bolo Poľsko použité aj ako vhodná tretia krajina s trhovým hospodárstvom s cieľom stanovenia bežnej ceny pre preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení. 2.2. Bežná cena (45) Pre preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení sa bežná cena stanovila na tam istom základe ako pre predbežné preskúmanie, tak ako to bolo vysvetlené v úvodných častiach 26 až 33. 2.3. Vývozná cena (46) Spoločnosť Khimvolokno, výhradný bieloruský vyvážajúci výrobca, tvrdila, že počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení vyviezla do spoločenstva značný objem daného výrobku. (47) Overovanie v prevádzkových priestoroch nezainteresovanej spoločnosti v ES, ktorá údajne doviezla daný objem tohto bieloruského výrobku potvrdila, že žiadna časť množstva nakúpeného touto spoločnosťou sa v skutočnosti počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení nedoviezla do spoločenstva. Podľa údajov Európskeho štatistického úradu bolo však menej ako 10 ton PFT, t. j. menej ako 1 % množstva uvedeného vyvážajúcim výrobcom, dovezených do spoločenstva počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. (48) Týchto menej ako 10 ton sa mohlo identifikovať ako jedna transakcia vykonaná medzi žiadateľom a jedným z nezainteresovaných dovozcov v spoločenstve. Vývozná cena tejto transakcie bola použitá ako vývozná cena do spoločenstva, v súlade s článkom 2 ods. 8základného nariadenia. (49) Vzhľadom na to, že Bielorusko sa považuje za krajinu s netrhovým hospodárstvom, mala by sa stanoviť jediná vývozná cena pre krajinu ako celok. V tomto smere, keďže spoločnosť Khimvolokno je jediným známym vyvážajúcim výrobcom tohto bieloruského výrobku, vývozy tejto spoločnosti sa považovali za také, ktoré reprezentujú všetky vývozy Bieloruska do spoločenstva a teda na stanovenie vývoznej ceny daného výrobku z Bieloruska sa použili informácie poskytnuté touto spoločnosťou. 2.4. Porovnanie (50) V záujme zabezpečenia náležitého porovnania medzi bežnou cenou a vývoznou cenou sa vo vzťahu k rozdielom ovplyvňujúcim cenovú porovnateľnosť pripustila primeraná dovolená odchýlka vo forme úprav v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Zodpovedajúce úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, správne a podporené dôkazmi. Takýto bol prípad dopravných a úverových nákladov. 2.5. Dumpingové rozpätie (51) Dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe porovnania váženého priemeru bežnej ceny za jednotlivé výrobkové typy s váženým priemerom vývoznej ceny za jednotlivé výrobkové typy. Touto metódou sa zistilo uplatňovanie dumpingu v plnej miere. Dumpingové rozpätie stanovené počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení, vyjadrené ako percento čistej cif ceny na hranici spoločenstva pred zaplatením cla, je 6,2 %. 2.6. Pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu (52) Bola skúmaná pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu pri dovoze značných množstiev posudzovaného výrobku, ak by sa dané opatrenia odstránili. V tomto smere bola žiadosť o preskúmanie skončenia uplatňovania opatrení založená na tom, že bieloruské vývozy do tretích krajín boli vykonané za dumpingové ceny a že vyvážajúci výrobca má veľké voľné kapacity. (53) Šetrenie potvrdilo vyššie uvedené obvinenia. Konkrétne bolo zistené, že: - vývozné ceny do tretích krajín boli nižšie ako bežné ceny v analogickej krajine, čo viedlo k značnému dumpingu, - výhradný vyvážajúci výrobca má veľké voľné kapacity. (54) Predaje žiadateľa – vyvážajúceho výrobcu do tretích krajín pozostávajú z: - predajov do spoločenstva, o ktorých sa zistilo, že pri nich v skutočnosti nešlo o dovozy do spoločenstva. Dumpingové rozpätie zistené vo vzťahu k týmto vývozom s použitím metodiky opísanej v úvodných častiach 40 až 46 je značné, konkrétne okolo 20 %, vyjadrené ako percento čistej cif ceny na hranici spoločenstva pred zaplatením cla, - vývozných predajov uvedených ako také, ktoré boli vykonané do tretích krajín, so špecifikáciou piatich hlavných vývozných trhov mimo spoločenstva. Tieto predaje sa vykonávajú na úrovniach, ktoré sa podstatne neodlišujú od údajných vývozných cien do spoločenstva a vykonávajú sa tiež za dumpingové ceny, s výnimkou predajov do Turecka, kde sa na PSF s pôvodom v Bielorusku uplatňujú antidumpingové opatrenia. (55) Čo sa týka výrobných kapacít a využitia kapacít, šetrenie ukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca využil počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení menej ako 60 % svojej výrobnej kapacity. (56) Možno teda konštatovať, že ak sa dané opatrenia prestanú uplatňovať, existuje pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu vo vzťahu k značným množstvám posudzovaného výrobku vyvezeným do spoločenstva. D. VYMEDZENIE POSUDZOVANÉHO PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA (57) Žiadosť o preskúmanie bola podaná v mene siedmich z 13 výrobcov spoločenstva, o ktorých je známe, že v rámci spoločenstva vyrábajú PSF. Dvaja zo žiadateľov – výrobcov neposkytli na dotazník Komisie žiadnu odpoveď a preto sa nepovažovali za súčasť daného priemyselného odvetvia spoločenstva. Tretí žiadateľ – výrobca neposkytol v určenej predĺženej lehote požadované informácie a preto sa tiež nepovažuje za predstavujúceho súčasť daného priemyselného odvetvia spoločenstva. (58) Zostávajúci štyria žiadatelia – výrobcovia spoločenstva odpovedali na dotazník Komisie a spolupracovali na šetrení. Títo predstavujú viac ako 52 % výroby PSF v rámci spoločenstva a preto tvoria dané priemyselné odvetvie spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. E. TRH SPOLOČENSTVA S PSF 1. Spotreba v rámci spoločenstva (59) Spotreba PSF v rámci spoločenstva sa určovala na základe objemu skutočných predajov daného priemyselného odvetvia a žiadateľov – výrobcov nezahrnutých do vymedzenia daného priemyselného odvetvia, na odhade predajov zostávajúcich výrobcov spoločenstva a na informáciách Európskeho štatistického úradu týkajúcich sa objemov dovezených zo všetkých tretích krajín. Treba poznamenať, že počas terajšieho šetrenia boli číselné údaje týkajúce sa spotreby za roky 1997 a 1998 uverejnené v nariadení (ES) č. 2852/2000 trochu upravené, pretože niektoré údaje boli aktualizované. Tieto malé úpravy neovplyvňujú zistenia spomínaného nariadenia. (60) Na základe vyššie uvedeného sa spotreba spoločenstva počas posudzovaného obdobia vyvíjala nasledovne: Spotreba PSF | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Tony | 523832 | 598882 | 649129 | 646656 | 607286 | Index | 100 | 114 | 124 | 123 | 116 | (61) Celkový objem spotreby vzrástol počas posudzovaného obdobia o 16 %. K najväčšiemu nárastu došlo medzi rokmi 1997 a 1998, kedy spotreba vzrástla z okolo 524000 ton na 599000 ton. Spotreba dosiahla vrchol v roku 1999 s okolo 649000 tonami, po čom následne klesla na 607000 ton počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. 2. Dovozy PSF z Bieloruska Predbežná poznámka (62) Ako bolo uvedené v úvodnej časti 47, zistilo sa, že vývozné objemy z Bieloruska do spoločenstva boli v období šetrenia skončenia uplatňovania opatrení zanedbateľné. Objem a podiel na trhu (63) Po uložení antidumpingových opatrení v roku 1996 bol objem dovozov počas posudzovaného obdobia obmedzený. Obídenie týchto opatrení umožnilo vyvážajúcemu výrobcovi v Bielorusku vyviezť do spoločenstva v roku 1997 viac ako 9000 ton PFT, avšak po šetrení týkajúcom sa obchádzania opatrení spomínanom v úvodnej časti 1 a po predĺžení uplatňovania ciel tieto množstvá klesli a počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa z Bieloruska do spoločenstva vyviezli len nepatrné množstvá PSF. Správanie sa vyvážajúceho výrobcu v cenovej oblasti (64) Vzhľadom na bezvýznamné objemy vyvezené z Bieloruska počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa v danom prípade nevypočítavali žiadne dumpingové rozpätia. Napriek tomu bolo zistené, že priemerná cena PSF s pôvodom v Bielorusku bola oveľa nižšia ako priemerná cena účtovaná daným priemyselným odvetvím spoločenstva. Podobne aj vývozné ceny PSF z Bieloruska do iných tretích krajín boli nižšie ako ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva. (65) Je teda zrejmé, že ak by vyvážajúci výrobca z Bieloruska vyvážal PSF na trh spoločenstva počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení, uplatňoval by vysoko dumpingové ceny. 3. Dovozy z iných tretích krajín (66) Počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení boli hlavnými zdrojmi dovozov PSF do spoločenstva v poradí podľa dôležitosti Kórejská republika, Taiwan a Spojené štáty americké, ktoré predstavovali približne 70 % celkových dovozov alebo 25,4 % celkovej spotreby spoločenstva. Celkové dovozy z iných tretích krajín predstavovali počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení okolo 36,3 % spotreby spoločenstva a vyvíjali sa nasledovne: Celkové dovozy PSF | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Tony | 152878 | 234266 | 263780 | 260785 | 220511 | Index | 100 | 153 | 173 | 171 | 144 | (67) Dovozy PSF zo všetkých ostatných tretích krajín sa zvýšili z okolo 153000 ton v roku 1997 na 220000 ton počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení, t. j. o 44 %. Z vyššie uvedenej tabuľky je vidieť, že medzi rokmi 1997 a 1999 dovozy dramaticky vzrástli o 72 % a potom nasledoval zostupný trend až po obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení, kedy dovozy poklesli o 16 %. Tento pokles sa časovo prekrýva s dobou uloženia antidumpingových opatrení voči určitým tretím krajinám v roku 2000, ktoré sa spomínalo v úvodných častiach 2 a 3. (68) Ceny PSF dovážaných z iných tretích krajín vzrástli medzi rokom 1997 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení napriek poklesu v rokoch 1998 a 1999. Priemerná cena PSF s pôvodom v iných tretích krajinách bola počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení o 12 % vyššia ako v roku 1997. Pri náležitom zohľadnení ciel a antidumpingových ciel však bola priemerná dovozná cena o trochu nižšia ako cena v rámci daného priemyselného odvetvia spoločenstva. Dovozné ceny | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | EUR/tonu | 1112 | 985 | 917 | 1178 | 1246 | Index | 100 | 89 | 82 | 106 | 112 | 4. Situácia v danom priemyselnom odvetví spoločenstva Predbežná poznámka (69) Treba pripomenúť, že skúmanie vývoja hospodárskej situácie daného priemyselného odvetvia spoločenstva sa týkalo obdobia od roku 1997 do konca obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení, konkrétne do júna 2001. Ako bolo spomenuté v úvodných častiach 2 a 3, konečné antidumpingové opatrenia boli uložené voči Austrálii, Indii, Indonézii, Južnej Kórey, Taiwanu a Thajsku v roku 2000 a teda boli počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení uplatňované. Táto situácia je veľmi dôležitá pre pochopenie vývoja opísaného nižšie. Výroba, kapacita a využitie kapacity (70) Výroba v rámci daného priemyselného odvetvia spoločenstva sa vyvíjala nasledovne: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Výroba v tonách | 212543 | 210153 | 211255 | 211208 | 214103 | Index | 100 | 99 | 99 | 99 | 101 | Kapacita v tonách | 264439 | 246939 | 253939 | 254939 | 256034 | Index | 100 | 93 | 96 | 96 | 97 | Využitie kapacity | 80 % | 85 % | 83 % | 83 % | 84 % | (71) Celkove výroba daného priemyselného odvetvia spoločenstva počas posudzovaného obdobia mierne vzrástla o 1 %. V roku 1997 dané priemyselné odvetvie spoločenstva vyrábalo 213000 ton PSF, v nasledujúcich rokoch výroba mierne poklesla. Počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení objem výroby mierne vzrástol na 214000 ton. Túto skutočnosť treba porovnať s 16 %-ným nárastom spotreby spoločenstva v tom istom období. (72) Šetrenie zároveň ukázalo, že medzi rokmi 1997 a 1998 sa výrobná kapacita znížila. Celkový pokles kapacity bol zaznamenaný hlavne v roku 1998, kedy klesla z 264000 ton v roku 1997 na 247000 ton. Tým sa vysvetľuje skutočnosť, prečo bola po roku 1997 dosiahnutá vyššia miera využitia kapacity. V roku 1999 dané priemyselné odvetvie opäť čiastočne zvýšilo svoju výkonnosť (254000 ton), pričom počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení dosiahlo celkovú výkonnosť 256000 ton. Šetrenie ukázalo, že tam, kde to bolo možné, väčšina výrobcov zahrnutých do vymedzenia daného priemyselného odvetvia mala tendenciu skôr zatvoriť určité výrobné linky PSF alebo továrne alebo ich premeniť na iné výrobné linky s cieľom výroby iných výrobkov, ktoré nie sú zahrnuté do terajšieho šetrenia a ktoré sú ziskovejšie. Jeden výrobca spoločenstva sa však rozhodol vybudovať novú výrobnú kapacitu. Toto rozhodnutie bolo urobené v záujme lepšieho uspokojenia požiadaviek zákazníkov spoločenstva v zmysle množstva a typov PSF a vysvetľuje zvýšenie výkonnosti medzi rokom 1998 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. Zásoby (73) Šetrenie ukázalo, že na konci obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení (konkrétne jún 2001) dosiahli zásoby PSF 25000 ton a boli o 24 % vyššie ako zásoby v decembri 1997 (20000 ton). Šetrenie však naznačilo, že úrovne zásob na konci júna sú zvyčajne vyššie ako na konci fiskálneho roku, t. j. v decembri. Je to spôsobené tým, že pred obdobím júl/august, kedy sa zastavuje výroba kvôli vykonaniu servisu a údržby strojov, musí toto priemyselné odvetvie v záujme služby zákazníkom vyrábať do zásoby. Porovnateľný číselný údaj na konci roku 2000 ukázal 4 %-ný nárast zásob v porovnaní s rokom 1997. Objem predajov, podiel na trhu a rast | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Predaje v tonách | 190308 | 186601 | 192546 | 192865 | 197077 | Index | 100 | 98 | 101 | 101 | 104 | Podiel na trhu | 37,8 % | 32,2 % | 30,6 % | 30,6 % | 33,4 % | (74) Danému priemyselnému odvetviu spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia podarilo zvýšiť objem predajov na domácom trhu o 4 %, zatiaľ čo podobné objemy predajov stratilo na vývozných trhoch. Toto je v súlade so zistením, že v tom istom období existovali stabilné výrobné objemy a zásoby. (75) Predaje daného priemyselného odvetvia boli do roku 2000 vcelku stabilné a potom vzrástli o 3 % medzi rokom 2000 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. Tento nárast sa časovo zhodoval s uložením antidumpingových ciel na dovozy z určitých tretích krajín v roku 2000. Stojí za zmienku, že tendencia v objeme predajov sa odlišovala od tendencie v oblasti spotreby spoločenstva uvedenej v úvodných častiach 59 a 61. Toto je hlavne v protiklade k dynamike spotreby, ktorá vzrástla medzi rokmi 1997 a 1999 (+ 24 %) a klesla (- 7,0 %) medzi rokmi 2000 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. (76) Trhový podiel daného priemyselného odvetvia spoločenstva sa však znížil z 37,8 % v roku 1997 na 33,4 % počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. Medzi rokmi 1997 a 1999 neustále klesal a viedol k strate viac ako 7 percentuálnych bodov. S uložením antidumpingových opatrení v roku 2000 nastal počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení nárast o 2,8 percentuálnych bodov trhových podielov. Napriek tomu bola však počas posudzovaného obdobia výška celkovej straty trhového podielu, ktorú utrpelo toto priemyselné odvetvie spoločenstva, 4,4 percentuálnych bodov. Tento pokles podielu na trhu je v súlade so zisteniami uvedenými v úvodných častiach 59, 61, 74 a 75. (77) Šetrenie ukázalo, že počas posudzovaného obdobia dané priemyselné odvetvie spoločenstva nemalo úžitok z rastu trhu. Napriek tomu, že spotreba medzi rokmi 1997 a 1999 vzrástla, dané priemyselné odvetvie spoločenstva stratilo viac ako 7 percentuálnych bodov čo sa týka podielu na trhu. Zatiaľ čo spotreba medzi rokom 2000 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení klesla o 6 %, najmä po uložení antidumpingových opatrení spomínaných v úvodných častiach 2 a 3, dané priemyselné odvetvie spoločenstva zvýšilo svoj objem predajov o 3 %, čo viedlo k zisku 2,8 percentuálnych bodov čo sa týka podielu na trhu. Napriek tomuto zlepšeniu bol rast zaznamenaný daným priemyselným odvetvím spoločenstva počas posudzovaného obdobia mimoriadne negatívny v porovnaní s rastom spotreby. Cenový vývoj a výrobné náklady | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | EUR/tonu | 1306 | 1279 | 1147 | 1392 | 1439 | Index | 100 | 98 | 88 | 107 | 110 | Výrobné náklady EUR/tona | 1014 | 1017 | 962 | 1176 | 1214 | Index | 100 | 100 | 95 | 116 | 120 | (78) Vyššie uvedená tabuľka ukazuje, že počas posudzovaného obdobia priemerné predajné ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva za tonu nezainteresovaným zákazníkom na trhu spoločenstva vzrástli v priemere o 10 %. V období od roku 1997 do roku 1999 priemerné ceny klesli o 12 %. Následne, v roku 2000 a počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa ceny podstatne zvýšili. Šetrenie však ukázalo, že zvýšenie predajných cien súviselo so zvýšením nákladov, čo je vysvetlené nižšie. Predstavitelia daného priemyselného odvetvia spoločenstva tvrdili, že neuspokojivý vývoj cien v porovnaní s nákladmi bol zapríčinený silnou súťažou v oblasti cien na trhu spoločenstva, najmä pred uložením antidumpingových opatrení v roku 2000. (79) Šetrenie ukázalo, že trh spoločenstva s PSF je citlivý čo sa týka cien a že ako bolo uvedené v úvodnej časti 68, ceny dovážaných PSF zostali na nižšej úrovni ako ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva napriek rovnocennému úmernému cenovému nárastu. (80) Počas posudzovaného obdobia vzrástli priemerné predajné náklady na tonu PSF vyrobených daným priemyselným odvetvím spoločenstva o 23 %. Medzi rokmi 1997 a 1999 boli výrobné náklady vcelku stabilné. Medzi rokom 1999 a obdobím šetrenia skončenia uplatňovania opatrení však podstatne vzrástli, a to o 23 %. Šetrenie ukázalo, že tento významný nárast výrobných nákladov súvisí s kolísaním ceny určitých surovín, ako napríklad paraxylén a glykoletylén, ktoré boli priamo ovplyvnené cenou ropy. Ziskovosť a hotovostný tok Ziskovosť | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Zisk z čistého obratu | 9,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 5,0 % | (81) Treba pripomenúť, že jeden výrobca zahrnutý do vymedzenia daného priemyselného odvetvia spoločenstva predstavoval novú spoločnosť založenú v roku 1998 a že pre rok 1997 neboli dostupné žiadne údaje o ziskovosti. Z týchto dôvodov pokrýva analýza ziskovosti a hotovostného toku obdobie od roku 1998 až po obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. Treba však pripomenúť, že tendencie pozorované na základe údajov dostupných vo vzťahu k posudzovanému obdobiu sú v súlade s tendenciami vyplývajúcimi z vyššie uvedenej tabuľky. (82) V roku 1998 bola ziskovosť daného priemyselného odvetvia spoločenstva veľmi dobrá. Táto úroveň zisku bola dosiahnutá hlavne vďaka mimoriadne nízkej cene surovej ropy v danom roku. Následne sa ziskovosť znížila, pretože nárast ceny ropy a teda výrobných nákladov nebolo možné kompenzovať úmerným zvýšením predajných cien. Napriek tejto skutočnosti bola ziskovosť dosiahnutá v roku 2000 a počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení pozoruhodná, ak vezmeme do úvahy značný nárast výrobných nákladov (až do 20 %). To znamená, že dané priemyselné odvetvie spoločenstva bolo schopné regulovať svoje náklady v záujme stabilizovania ziskov na úrovni okolo 5 %. (83) V oblasti hotovostného toku sa od roku 1998 až do obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení prejavila podobná tendencia ako v oblasti ziskovosti. Hotovosť vygenerovaná operáciami s PSF klesla za posudzované obdobie o 44 %, t. j. zo 44,5 miliónov EUR v roku 1998 na 24,8 miliónov EUR počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení. Súvisí to hlavne s poklesom ziskovosti pozorovanej za to isté obdobie. Schopnosť získať kapitál (84) Vzhľadom na zložitú situáciu na trhu spoločenstva s PSF opísanú v terajšej analýze a najmä v úvodnej časti 89 mala väčšina spoločností zahrnutých do vymedzenia daného priemyselného odvetvia spoločenstva ťažkosti pri získavaní potrebného kapitálu na financovanie svojich investícií a reštrukturalizácie. Pokles v oblasti ziskov zaznamenaný v rokoch 1999 a 2000 zabránil väčšine týchto spoločností, aby uskutočňovali svoj investičný program, ktorý pre väčšinu z nich začal v roku 1998. Ako je spomenuté nižšie v úvodnej časti 88, len jeden výrobca spoločenstva bol schopný počas posudzovaného obdobia získať kapitál a riskovať v zmysle dovŕšenia svojich plánovaných investícií. Zamestnanosť a produktivita Zamestnanosť | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | Počet zamestnancov | 1205 | 1119 | 1197 | 1184 | 1173 | Index | 100 | 93 | 99 | 98 | 97 | (85) Celkove sa počet zamestnancov pracujúcich na výrobe PSF znížil o 3 %, čo odrážalo zmenšovanie spoločností a reštrukturalizáciu vykonávanú daným priemyselným odvetvím spoločenstva. V roku 1998 sa zamestnanosť významne znížila o 7 %, avšak v roku 1999 začalo dané priemyselné odvetvie opäť prijímať zamestnancov. (86) Berúc do úvahy vývoj objemu výroby PSF uvedený v úvodnej časti 70, počas posudzovaného obdobia sa produktivita daného priemyselného odvetvia spoločenstva zvýšila. Investície a návratnosť investícií (87) Ako je vidieť z nižšie uvedenej tabuľky, investície do daného výrobku sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšili. Investície | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobie šetrenia skončenia uplatňovania opatrení | (1000 EUR) | 4738 | 14796 | 14229 | 8009 | 17954 | Index | 100 | 312 | 300 | 169 | 379 | (88) Úroveň investícií, ktorá bola v roku 1997 mimoriadne nízka, sa podstatne zvýšila v roku 1998, čo bol pre dané priemyselné odvetvie dobrý rok a stimuloval niektorých výrobcov v zmysle investícií do daného výrobku. Ako je však spomenuté v úvodných častiach 82 a 89, ziskovosť daného priemyselného odvetvia spoločenstva a situácia na trhu vo vzťahu k danému výrobku sa v nasledujúcich rokoch zhoršili. Tým sa vysvetľuje skutočnosť, že sa v roku 1999 investície nezvýšili a v roku 2000 sa opäť dramaticky znížili. Počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa investície značne zvýšili najmä vďaka tomu, že jeden výrobca spoločenstva zahrnutý do vymedzenia daného priemyselného odvetvia spoločenstva riskoval a dovŕšil svoj investičný program. Treba však zdôrazniť, že úroveň investícií počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení predstavovala 6 % celkového obratu daného priemyselného odvetvia spoločenstva. (89) V tomto smere treba pripomenúť, že po niekoľko rokov existovala na trhu spoločenstva prítomnosť alebo hrozba prítomnosti dumpingových dovozov z určitých tretích krajín. Kolísanie ceny ropy počas posudzovaného obdobia prispelo k ťažkostiam, ktorým čelili prevádzkovatelia vyrábajúci, kupujúci a používajúci PSF a najmä spoločnosti predstavujúce dané priemyselné odvetvie spoločenstva, ktoré nevedeli, či môžu pri existencii dumpingových dovozov s nízkymi cenami odraziť vo svojich predajných cenách v primeranej miere zvýšenie ceny suroviny. Správanie sa daného priemyselného odvetvia spoločenstva v zmysle investícií mohlo byť tiež ovplyvnené neistotou, ktorá je pre tento trh charakteristická už viacero rokov. (90) V oblasti návratnosti investícií sa prejavila podobná tendencia ako tá, ktorá bola pozorovaná v oblasti ziskovosti. Veľkosť dumpingového rozpätia, regenerácia z minulých dumpingov, obchádzanie antidumpingových opatrení (91) Situácia v danom priemyselnom odvetví spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia do určitej miery zlepšila po uložení antidumpingových opatrení, avšak toto odvetvie sa úplne nespamätalo z dumpingu uplatňovaného v minulom období určitými tretími krajinami, vrátane Bieloruska a z obchádzania opatrení zisteného vo vzťahu k PFT z Bieloruska v roku 1997. Dôkazom toho je predovšetkým neuspokojivá hospodárska situácia v danom priemyselnom odvetví spoločenstva najmä v rokoch 1998 a 1999. Napriek podstatnému nárastu spotreby v týchto rokoch zaznamenávali výroba, výrobná kapacita, investície, podiel na trhu, predajné ceny a zisky zostupnú tendenciu. (92) Čo sa týka vplyvu veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na situáciu v danom priemyselnom odvetví spoločenstva počas obdobia šetrenia, táto veľkosť nie je považovaná v rámci terajšieho skúmania za relevantný faktor, pretože uložením antidumpingových ciel v roku 1997 a následnými opatreniami zabraňujúcimi obchádzaniu antidumpingových opatrení sa dovozy z Bieloruska prakticky zastavili. 5. Záver ohľadom situácie v danom priemyselnom odvetví spoločenstva (93) Ako už bolo spomenuté v úvodnej časti 69, na hospodársku situáciu v danom priemyselnom odvetví spoločenstva by sa malo hľadieť vo svetle antidumpingových šetrení prebiehajúcich počas posudzovaného obdobia a vo svetle uloženia antidumpingových opatrení v roku 2000. (94) Počas posudzovaného obdobia sa výroba daného priemyselného odvetvia spoločenstva mierne zvýšila o 1 %. Využitie kapacít a produktivita sa zvýšili vďaka zníženej úrovni výrobných kapacít a zníženej úrovni zamestnanosti. (95) Šetrenie tiež ukázalo, že počas posudzovaného obdobia sa daný trh spoločenstva vyvíjal pozitívne v zmysle objemu, najmä do roku 2000. Spotreba sa v období šetrenia skončenia uplatňovania opatrení v porovnaní s rokom 2000 znížila, avšak celkove počas posudzovaného obdobia vzrástla o 16 %. Dané priemyselné odvetvie spoločenstva sa však plne nemohlo zúčastniť na tomto raste trhu. Naopak, stratilo 3 percentuálne body vo vzťahu k podielu na trhu napriek zvýšeným objemom predaja. (96) Počas posudzovaného obdobia vývozy z Bieloruska prakticky zmizli, ale ako vidno na snahe obísť antidumpingové opatrenia, trh spoločenstva je pre tieto dovozy veľmi atraktívny. Z úvodnej časti 54 je zrejmé, že vývozné ceny z Bieloruska do tretích krajín sú oveľa nižšie ako priemerná cena daného priemyselného odvetvia spoločenstva. Treba tiež pripomenúť, že do roku 2000 bol trh spoločenstva s PSF charakterizovaný prítomnosťou dumpingových dovozov s nízkymi cenami, ktoré stiahli predajné ceny nadol o 12 % napriek zvyšujúcim sa nákladom. (97) Počas roku 2000 a počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa predajné ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva, ako aj výrobné náklady vo vzťahu PSF zvýšili. Skutočnosť, že ceny stúpali oveľa pomalšie ako náklady viedla k situácii, v ktorej sa znižovali zisky. V dôsledku toho bola vážne narušená schopnosť daného priemyselného odvetvia spoločenstva získavať kapitál. Tým sa zvýšili ťažkosti daného priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré počas posudzovaného obdobia fungovalo v zložitých trhových podmienkach. Ziskovosť a hotovostný tok naakumulované počas obdobia šetrenia neboli dostatočné na to, aby udržali strednodobé investície tohto odvetvia. (98) Na základe vyššie uvedeného, najmä vzhľadom na pokles podielu na trhu a neuspokojivú úroveň predajných cien a ziskov sa konštatuje, že dané priemyselné odvetvie spoločenstva je stále zraniteľné. F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VZNIKU DUMPINGOVEJ UJMY (99) Treba pripomenúť, že v závere úvodnej časti 56 sa konštatuje, že pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingu vo vzťahu k značným množstvám PSF s pôvodom v Bielorusku existuje. (100) V úvodnej časti 98 sa tiež konštatuje, že dané priemyselné odvetvie spoločenstva bolo počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení stále zraniteľné. (101) Ďalej treba pripomenúť, že počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení prakticky neexistovali žiadne dovozy z Bieloruska do spoločenstva. Táto situácia bola odlišná od situácie, ktorá existovala počas obdobia šetrenia pôvodného prípadu, kedy bolo na trh spoločenstva dovezených viac ako 32000 ton PSF s pôvodom v Bielorusku za dumpingové ceny. Zároveň dané priemyselné odvetvie spoločenstva stratilo 4 % objemu predajov a 5,6 percentuálnych bodov vo vzťahu k podielu na trhu a jeho výrobné náklady sa značne zvýšili. V dôsledku toho bola ziskovosť veľmi negatívna a 25 % pracovníkov zamestnaných v sektore PSF bolo prepustených. (102) Trh spoločenstva s PSF je pre vyvážajúcich výrobcov veľmi atraktívny a zistilo sa, že mnohí z nich uplatňujú dumping, aby tak získali podiel na trhu. Súčasné šetrenie ukázalo, že po uložení antidumpingových opatrení v roku 2000 sa situácia na trhu spoločenstva zlepšila. Treba konštatovať, že ak by sa dovolilo, že sa opatrenia uplatňované voči dovozom PSF z Bieloruska prestanú uplatňovať, tieto dovozy by pravdepodobne zmarili pozitívny vývoj pozorovaný na danom trhu spoločenstva a prebrali by ešte viac už z aj tak ohrozeného trhového podielu posudzovaného priemyselného odvetvia spoločenstva. (103) Skutočne sa zdá, tak ako to naznačujú úvodné časti 64 a 65, že hoci bieloruský vyvážajúci výrobca s najväčšou pravdepodobnosťou zvýši vývozné ceny a teda zníži úroveň dumpingu, účtované ceny budú aj tak dumpingové a budú nižšie ako ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva. Je zrejmé, že na to, aby vyvážajúci výrobca znovu získal podiel na trhu, jeho ceny budú musieť byť nižšie ako ceny daného priemyselného odvetvia spoločenstva. (104) Za takýchto okolností a vzhľadom na to, že ako je uvedené v úvodnej časti 78, trh spoločenstva je citlivý čo sa týka cien, dané priemyselné odvetvie spoločenstva nebude schopné súťažiť s PSF dovážanými z Bieloruska za nízke dumpingové ceny. Množstvo dostupných kapacít v Bielorusku a cenový dumping, ktorý by pravdepodobne uplatnil vyvážajúci výrobca môžu s veľkou pravdepodobnosťou spôsobiť danému priemyselnému odvetviu spoločenstva materiálnu ujmu. Skutočne treba konštatovať, že ak by dané priemyselné odvetvie spoločenstva malo čeliť dumpingovým dovozom z Bieloruska za nízke ceny, nemalo by inú možnosť ako buď znížiť svoje ceny a udržať si podiel na trhu alebo zachovať ceny a stratiť podiel na trhu. Obidva prípady by znamenali vážny dopad na finančnú situáciu daného priemyselného odvetvia spoločenstva a najmä na jeho ziskovosť, návratnosť investícií, hotovostný tok a na schopnosť získať kapitál (105) Takáto situácia by bola obzvlášť škodlivá pre dané priemyselné odvetvie spoločenstva, ktorému sa podarilo prežiť a reštrukturalizovať napriek prítomnosti niektorých dumpingových dovozov, ktorých však bolo menej ako v prípade, že by sa súčasné opatrenia prestali uplatňovať, a napriek veľkému kolísaniu ceny ropy. Dané priemyselné odvetvie spoločenstva ukončuje svoju reštrukturalizáciu, modernizovalo svoje výrobné linky a zatvorilo neziskové linky. Je teda zrejmé, že posudzované priemyselné odvetvie spoločenstva nemá už ďalší manévrovací priestor na to, aby sa vyrovnávalo s náhlym obnoveným nárazom dumpingových dovozov za nízke ceny a že by opätovne utrpelo hmotnú ujmu. (106) Vo svetle vyššie uvedených zistení je treba konštatovať, že skončenie uplatňovania opatrení voči dovozom z Bieloruska by pravdepodobne viedlo k opätovnému vzniku hmotnej ujmy vo vzťahu k danému priemyselnému odvetviu spoločenstva zo strany dovozov s pôvodom v Bielorusku. G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Všeobecné úvahy (107) Skúmalo sa tiež, či by zachovanie antidumpingových opatrení na PSF dovezené z Bieloruska bolo v protiklade k záujmom spoločenstva. Keďže sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť opätovného vzniku dumpingovej ujmy, v rámci šetrenia sa tiež posudzovalo, či existujú alebo neexistujú nejaké záujmy, ktoré stoja nad záujmami o zachovanie daných opatrení a sú s nimi v protiklade a tiež sa zohľadnili minulé účinky antidumpingových opatrení na rôzne existujúce záujmy, najmä záujmy užívateľov a dovozcov/obchodníkov. (108) V záujme zohľadnenia záujmu spoločenstva v tomto konkrétnom prípade, boli o informácie požiadané všetky zainteresované strany, o ktorých sa vedelo, že sa ich daný prípad dotýka alebo ktoré sa samy ohlásili. Komisia poslala dotazníky predstaviteľom daného priemyselného odvetvia spoločenstva, deviatim iným výrobcom v spoločenstve, 10 dovozcom/obchodníkom (z ktorých má jeden sídlo mimo spoločenstva, ale dodáva tovar obchodníkovi so sídlom v spoločenstve), ktorí nie sú v spojení s bieloruským vyvážajúcim výrobcom, trom užívateľom daného výrobku a trom združeniam užívateľov. (109) Okrem odpovedí obdržaných od predstaviteľov daného priemyselného odvetvia spoločenstva poskytli Komisii odpoveď na jej dotazník dovozca so sídlom mimo spoločenstva spomínaný vyššie, jeden obchodník a jeden výrobca nezahrnutý do vymedzenia daného priemyselného odvetvia spoločenstva Žiaden z užívateľov ani žiadne zo združení užívateľov neposkytlo odpoveď na spomínaný dotazník, hoci dve združenia poskytli všeobecné informácie. (110) Treba pripomenúť, že v predchádzajúcich šetreniach sa konštatovalo, že prijatie daných opatrení nie je v protiklade k záujmom spoločenstva. 2. Záujem daného priemyselného odvetvia spoločenstva (111) V priebehu viacerých rokov trpelo dané priemyselné odvetvie spoločenstva v dôsledku dumpingových dovozov PSF za nízke ceny, čo viedlo k situácii, v ktorej predaje jednoduchých vlákien neboli ziskové. Napriek tomu, že posudzované priemyselné odvetvie spoločenstva pokročilo ďalej v rozvoji segmentu s vláknami PSF s vyššou pridanou hodnotou, ako napríklad dvojzložkové alebo trojvrstvové vlákna, farbené vlákna, vlákna so špecifickými vlastnosťami ako napríklad vlákna so spomalenou horľavosťou, a prostredníctvom vypaľovania vlákien, podiel týchto vlákien v rámci celkového objemu predajov je pomerne obmedzený. Kľúčovým výrobkom v obchodovaní s PSF zostávajú teda jednoduché vlákna určené na výrobu tkanín alebo na účely iné ako výroba tkanín. Tieto segmenty čelia priamej súťaži zo strany dumpingových dovozov. (112) Je preto zrejmé, že aby sa dané priemyselné odvetvie spoločenstva mohlo udržať v tejto oblasti, musí vyrábať celý rad PSF vlákien. Samotní zákazníci vyžadujú dostupnosť úplného sortimentu vlákien, aby mohli zabezpečiť dodávky. Z tohto dôvodu nie je dané priemyselné odvetvie spoločenstva pripravené alebo schopné zanechať výrobu jednoduchých PSF. (113) Ako bolo spomenuté v úvodnej časti 85, dané priemyselné odvetvie spoločenstva bolo schopné prostredníctvom zníženia výrobných kapacít zlepšiť využitie svojich kapacít a zvýšiť produktivitu. Zároveň vďaka reštrukturalizácii a špecializácii zostala ziskovosť v posledných rokoch pozitívna, hoci na neuspokojivej úrovni. Treba tiež pripomenúť, že dané priemyselné odvetvie spoločenstva zásobuje okolo 33 % trhu spoločenstva. (114) Vzhľadom na vyššie uvedenú situáciu treba konštatovať, že v prípade absencie opatrení voči PSF s pôvodom v Bielorusku príde pravdepodobne opäť k vzniku hmotnej ujmy vo vzťahu k posudzovanému priemyselnému odvetviu spoločenstva. Je preto pravdepodobné, že v tomto odvetví sa značne zhorší jeho finančná situácia s realistickou možnosťou ďalšieho znižovania zamestnanosti a zatvárania výrobných zariadení. 3. Záujmy dovozcov/obchodníkov (115) Ako bolo spomenuté v úvodnej časti 64, počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení dovozy PSF s pôvodom v Bielorusku takmer neexistovali. Šetrenie ukázalo, že len jeden obchodník so sídlom v spoločenstve kúpil prostredníctvom dovozcu z tretej krajiny veľké množstvá PSF s pôvodom v Bielorusku, avšak tieto množstvá boli okamžite opätovne vyvezené von zo spoločenstva. Šetrenie ukázalo, že obchodník so sídlom v spoločenstve našiel pre PSF s pôvodom v Bielorusku alternatívne trhy a našiel tiež alternatívne zdroje dovozov. (116) Vzhľadom na vyššie uvedené a na nedostatok spolupráce zo strany ôsmich ďalších dovozcov/obchodníkov, ktorí dostali dotazník naznačuje, že opatrenia uplatňované na dovozy s pôvodom v Bielorusku zrejme nemali podstatný vplyv na situáciu dovozcov/obchodníkov spoločenstva. 4. Záujmy užívateľov (117) Žiaden užívateľ ani združenie užívateľov neposkytli odpoveď na dotazník, ktorého cieľom bolo posúdiť záujem spoločenstva. Dve združenia však poslali informácie, jedno zastrešujúce názory užívateľov prevádzkujúcich pradiarenský priemysel a druhé poskytujúce informácie v mene užívateľov v rámci odvetví iných ako výroba tkanín, špecializovaných hlavne na použitie daného výrobku na výplne. (118) Obe združenia sa vyjadrili proti zachovaniu antidumpingových opatrení voči Bielorusku argumentujúc, že represívny charakter týchto opatrení prakticky uzatvoril pre užívateľov spoločenstva jeden zdroj zásobovania. Navyše tieto združenia tvrdili, že vzhľadom na to, že posudzované priemyselné odvetvie spoločenstva neposkytuje všetky typy PSF prípadne ich neposkytuje v dostatočných množstvách, užívatelia spoločenstva utrpeli ujmu, pretože sa zvýšila konkurencia z tretích krajín vo vzťahu k ich finálnym výrobkom. Zároveň sa užívatelia stali v dôsledku vysokých nákladov na suroviny menej konkurencieschopnými. Tento argument zdôrazňovali hlavne predstavitelia pradiarenského priemyslu vyrábajúci priadze. (119) Čo sa týka dostupnosti všetkých vlákien PSF šetrenie potvrdilo, že výmena výrobných zariadení s cieľom nahradenia výroby jedného typu PSF iným typom si vyžaduje len neveľké úpravy, ako napríklad odlišný druh spriadacieho kotúča. Túto skutočnosť uviedli tiež samotné združenia užívateľov počas predchádzajúcich šetrení. Šetrenie ukázalo, že výrobcovia zahrnutí do vymedzenia daného priemyselného odvetvia spoločenstva majú technické prostriedky na výrobu všetkých typov PSF. Predstavitelia posudzovaného priemyselného odvetvia spoločenstva skôr tvrdili, že neboli schopní dodávať PSF za nízke ceny ponúkané potenciálnymi kupcami. (120) Šetrenie ďalej ukázalo, že skončenie uplatňovania antidumpingových ciel voči Bielorusku by pravdepodobne viedlo k závažnému narušeniu trhu a mohlo by skutočne viesť zatvoreniu výrobných zariadení v rámci spoločenstva. Toto by nebolo v dlhodobom záujme užívateľských priemyselných odvetví, ktoré napriek tomu nakupujú 33 % PSF od posudzovaného priemyselného odvetvia spoločenstva, pretože užívatelia požadujú aj špeciálne typy PSF, ktoré nie sú dostupné z tretích krajín. (121) V dôsledku nedostatočnej spolupráce zo stany užívateľov nebolo možné presne vypočítať možný dopad opatrení navrhovaných v súčasnom šetrení alebo vôbec dopad súčasných opatrení. Ako však bolo spomenuté v úvodnej časti 63, počas obdobia šetrenia skončenia uplatňovania opatrení sa na trhu spoločenstva predal len bezvýznamný objem dovozov PSF z Bieloruska. (122) Treba tiež konštatovať, že clo pôvodne uložené na PSF z Bieloruska bolo stanovené na úrovni potrebnej na odstránenie poškodzujúceho dumpingu spôsobeného týmto dovozom. Trh spoločenstva nebol pre tieto vývozy uzavretý, ale je veľmi pravdepodobné, že vyvážajúci výrobca v Bielorusku našiel atraktívnejšie trhy hlavne v Spojených štátoch amerických a v Rusku. Berúc do úvahy navrhovanú zníženú výšku antidumpingového cla je veľmi pravdepodobné, že dovozy z Bieloruska by sa pre niektorých užívateľov spoločenstva stali atraktívnejšími v porovnaní s inými zdrojmi dodávok. Preto by to viedlo k zníženiu ich nákladov. (123) Na základe vyššie uvedeného je treba konštatovať, že navrhované opatrenia síce zabránia vážnemu narušeniu spôsobenému opätovnými dovozmi veľkých objemov dumpingových výrobkov s pôvodom v Bielorusku, avšak pravdepodobne zvýšia súťaž na trhu spoločenstva. 5. Záver (124) Na základe vyššie uvedeného je treba konštatovať, že neexistujú žiadne naliehavé dôvody vyplývajúce zo záujmu spoločenstva, pre ktoré by sa nemalo pokračovať v daných opatreniach. H. CLÁ (125) Na základe zistení v rámci preskúmania skončenia uplatňovania opatrení a tak ako to ustanovuje článok 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatňované na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Bielorusku by sa mali zachovať. (126) Keďže antidumpingové opatrenia uplatňované vo vzťahu k PSF boli rozšírené nariadením (ES) č. 2513/97 na dodatočné pokrytie dovozov PFT s pôvodom v Bielorusku, tieto opatrenia sa tiež zachovávajú. (127) Všetky strany boli informované o základných faktoch a stanoviskách, na základe ktorých sa má zmeniť výška existujúcich opatrení. Týmto stranám bola tiež poskytnutá lehota na vyjadrenie po obdržaní týchto informácií. Neboli obdržané žiadne pripomienky, ktoré by boli takého charakteru, že by mali zmeniť vyššie uvedené závery. (128) Z vyššie uvedeného vyplýva, že na základe zistení predbežného preskúmania (pozri úvodné časti 42 a 43) a podľa ustanovenia článku 113 ods. 3 základného nariadenia by sa mali antidumpingové clá uložené nariadením (ES) č. 1490/96, ktoré bolo rozšírené nariadením (ES) č. 2513/97, znížiť na 21,0 % vyjadrených ako percentuálna časť čistej ceny na hranici spoločenstva pred zaplatením cla stanovenej pri predbežnom preskúmaní počas obdobia predbežného šetrenia. Táto výška cla by sa mala uplatňovať tak na dovozy PSF ako aj PFT s pôvodom v Bielorusku, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy syntetických strižových vlákien z polyesterov, nemykaných, nečesaných alebo inak nespracovaných na spriadanie, spadajúcich pod číselný znak KN 55032000 s pôvodom v Bielorusku. 2. Konečné antidumpingové clo sa týmto rozširuje na dovozy káblov z polyesterov spadajúcich pod číselný znak 55012000 s pôvodom v Bielorusku, v sadzbe stanovenej v odseku 3 tohto článku. 3. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatňovaného na čistú cenu na hranici spoločenstva pred zaplatením cla, vo vzťahu k výrobkom opísaným v odsekoch 1 a 2 je 21,0 %. Článok 2 Pokiaľ nie je ustanovené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 8. októbra 2002 Za Radu predseda T. Pedersen [1] Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2238/2000 (Ú. v. ES L 257, 11. 10. 2000, s. 2). [2] Ú. v. ES L 189, 30.7.1996, s. 13. [3] Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 1. [4] Ú. v. ES L 204, 4.8.1999, s. 3. [5] Ú. v. ES L 175, 14.7.2000, s. 10. [6] Ú. v. ES L 332, 28.12. 2000, s. 17. [7] Ú. v. ES L 127, 9.5.2001, s. 20. [8] Ú. v. ES C 352, 8.12.2000, s. 6. [9] Ú. v. ES C 211, 28.7.2001, s. 51. --------------------------------------------------