II 
(Nelegislatívne akty)  
NARIADENIA  
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1151  
z 1. júna 2017,  
ktorým sa dop ĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom 
schva ľovaní motorových vozidiel so zrete ľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel 
(Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení 
smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 
a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008  
(Text s významom pre EHP)  
EURÓPSKA KOMISIA,  
so zrete ľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,  
so zrete ľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schva ľovaní 
motorových vozidiel so zrete ľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe 
k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (  1 ), a najmä na jeho článok 8 a článok 14 ods. 3,  
so zrete ľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zria ďuje rámec pre 
typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických 
jednotiek ur čených pre tieto vozidlá (Rámcová smernica) (  2 ), a najmä na jej článok 39 ods. 2,  
ke ďže: 
(1) V nariadení Komisie (ES) č. 692/2008, ktorým sa vykonáva a mení nariadenie (ES) č. 715/2007 (  3 ), sa stanovuje, že 
ľahké vozidlá sa majú skúša ť v súlade s novým európskym jazdným cyklom (NEDC).  
(2) Na základe priebežného posúdenia príslušných postupov, skúšobných cyklov a výsledkov skúšok pod ľa článku 14 
ods. 3 nariadenia (ES) č. 715/2007 je zrejmé, že informácie o spotreba paliva a emisiách CO  2 pri vozidlách 
skúšaných v súlade s NEDC už nie sú primerané a neodrážajú skuto čné emisie.  
(3) V tejto súvislosti je vhodné zavies ť celosvetový harmonizovaný skúšobný postup pre ľahké úžitkové automobily 
(WLTP) do právnych predpisov Únie, a tým stanovi ť nový regula čný skúšobný postup.  
(4) WLTP bol vyvinutý na úrovni Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN) a bol schválený ako globálny 
technický predpis (GTR) č. 15 na Svetovom fóre pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (WP.29) v marci 2014.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/1  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 2 ) Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.  
( 3 ) Nariadenie komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008 ktorým sa vykonáva, mení a dop ĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 
(ES) č. 715/2007 o typovom schva ľovaní motorových vozidiel so zrete ľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 
a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (Ú. v. EÚ L 199, 28.7.2008, s. 1).
 (5) Okrem realistickejších informácií o spotrebe paliva a emisiách CO  2 na spotrebite ľské a regula čné ú čely vytvára 
WLTP celosvetový rámec pre skúšanie vozidiel, čo prináša užšiu medzinárodnú harmonizáciu skúšobných požia ­
daviek.  
(6) WLTP stanovuje úplný opis skúšobného cyklu vozidla pre CO  2 a regulované emisie zne čisťujúcich látok v norma ­
lizovaných podmienkach okolitého prostredia. Na ú čely jeho prispôsobenia systému typového schva ľovania EÚ je 
potrebné doplni ť ho ďalším zlepšením požiadaviek na transparentnos ť technických parametrov, ktoré umožnia 
nezávislým stranám reprodukova ť výsledky skúšok v rámci typového schva ľovania, ako aj obmedzením flexibility 
skúšania.  
(7) Tento návrh tiež stanovuje revidovaný postup posudzovania zhody výroby (CoP) vozidiel. Ke ďže pod ľa nových 
ustanovení bude koeficient vývoja CoP, ako je opísaný v bode 4.2.4.1 prílohy I, pravdepodobne častejšie ur čovaný 
výrobcom osobitnou skúškou namiesto používania štandardnej hodnoty, bude potrebné v primeranom čase 
príslušný skúšobný postup preskúma ť. 
(8) Zatia ľ čo WLTP stanovuje nový skúšobný cyklus a postup na meranie emisií, ostatné povinnosti, ako sú tie, ktoré 
súvisia s životnos ťou zariadení na reguláciu zne čisťovania, zhodou v prevádzke alebo spotrebite ľskými informá ­
ciami o emisiách CO  2 a spotrebe paliva, zostávajú v podstate zhodné s povinnos ťami stanovenými v nariadení (ES) 
č. 692/2008.  
(9) S cie ľom umožni ť schva ľovacím úradom a výrobcom zavies ť postupy potrebné na splnenie požiadaviek tohto 
nariadenia, ako aj čo najviac dodržiava ť stanovený harmonogram na uplat ňovanie požiadaviek na emisie, by sa 
toto nariadenie malo uplat ňova ť na nové typové schválenia od 1. septembra 2017 v prípade vozidiel kategórie M1, 
M2 a kategórie N1 triedy I a od 1. septembra 2018 v prípade vozidiel kategórie N1 triedy II a III a vozidiel 
kategórie N2 a na nové vozidlá od 1. septembra 2018 v prípade vozidiel kategórie M1, M2 a vozidiel kategórie 
N1 triedy I a od 1. septembra 2019 v prípade vozidiel kategórie N1 triedy II a III a vozidiel kategórie N2.  
(10) Ke ďže cie ľom tohto nariadenia je zavedenie WLTP do európskych právnych predpisov, časový harmonogram 
a prechodné ustanovenia na zavedenie postupu skúšky emisií pri skuto čnej jazde zostávajú nezmenené v porovnaní 
s tými, ktoré boli predtým vymedzené v nariadeniach Komisie (EÚ) 2016/427 (  1 ) a (EÚ) 2016/646 (  2 ). 
(11) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,  
PRIJALA TOTO NARIADENIE:  
Článok 1  
Predmet úpravy  
Týmto nariadením sa stanovujú opatrenia na vykonávanie nariadenia (ES) č. 715/2007.  
Článok 2  
Vymedzenie pojmov  
Na ú čely tohto nariadenia sa uplat ňuje toto vymedzenie pojmov:  
(1) „typ vozidla so zrete ľom na emisie a informácie o opravách a údržbe vozidla“ je skupina vozidiel, ktoré:  
a) sa nelíšia z h ľadiska kritérií ur čujúcich „interpola čný rad“ vymedzený v bode 5.6 prílohy XXI;SK L 175/2 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/427 z 10. marca 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokia ľ ide o emisie ľahkých 
osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 82, 31.3.2016, s. 1).  
( 2 ) Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokia ľ ide o emisie ľahkých 
osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).
 b) patria do jedného „interpola čného rozsahu CO  2 “ vymedzeného v bode 1.2.3.2 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI;  
c) sa nelíšia z h ľadiska žiadnych charakteristík, ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na výfukové emisie, ako sú 
napríklad tieto:  
— typy a poradie zariadení na reguláciu zne čisťovania (napr. trojcestný katalyzátor, oxida čný katalyzátor, tenký 
zachytáva č NO  x , SCR, katalyzátor NO  x pracujúci v chudobnej zmesi, filter častíc alebo ich kombinácia 
v jednej jednotke);  
— recirkulácia výfukových plynov (s ňou alebo bez nej, interná/externá, chladená/nechladená, nízkotlaková/vy ­
sokotlaková).  
(2) „typové schválenie vozidla ES so zrete ľom na emisie a informácie o opravách a údržbe vozidla“ je typové schválenie 
ES vozidiel, ktoré patria do „typu vozidla so zrete ľom na emisie a informácie o opravách a údržbe vozidla“, so 
zrete ľom na ich výfukové emisie, emisie z k ľukovej skrine, emisie z odparovania, spotrebu paliva a prístup k infor ­
máciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla;  
(3) „po čítadlo kilometrov“ je tá čas ť zariadenia na po čítanie kilometrov, ktorá vodi čovi ukazuje celkovú vzdialenos ť, 
ktorú vozidlo zaznamenalo od uvedenia do prevádzky;  
(4) „pomocné štartovacie zariadenie“ sú žeraviace svie čky, zmeny časovania vstreku a iné zariadenia, ktoré pomáhajú 
naštartova ť motor bez obohatenia zmesi vzduchu a paliva v motore;  
(5) „zdvihový objem motora“ je bu ď: 
a) v prípade piestových spa ľovacích motorov s priamo čiarym vratným pohybom piesta menovitý zdvihový objem 
motora;  
b) dvojnásobok menovitého zdvihového objemu motora v prípade piestových spa ľovacích motorov s krúživým 
pohybom piesta (Wankelov motor);  
(6) „periodicky regeneratívny systém“ je zariadenie na reguláciu výfukových emisií (napr. katalyzátor, filter častíc), ktoré 
si vyžaduje periodický proces regenerácie po menej ako 4 000 km bežnej prevádzky vozidla;  
(7) „pôvodné náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania“ je zariadenie na reguláciu zne čisťovania alebo sústava 
takýchto zariadení na reguláciu zne čisťovania, ktorých typy sú uvedené v doplnku 4 k prílohe I k tomuto nariadeniu, 
ktoré však držite ľ typového schválenia vozidla ponúka na trhu ako samostatné technické jednotky;  
(8) „typ zariadenia na reguláciu zne čisťovania“ sú katalyzátory a filtre tuhých častíc, ktoré sa nelíšia v žiadnom z týchto 
dôležitých h ľadísk:  
a) po čet substrátov, štruktúra a materiál;  
b) druh činnosti každého substrátu;  
c) objem, pomer čelných plôch a d ĺžka substrátu;  
d) použitý materiál katalyzátora;  
e) pomer materiálov katalyzátora;  
f) hustota komôrok;  
g) rozmery a tvar;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/3
 
h) tepelná ochrana;  
(9) „jednopalivové vozidlo“ je vozidlo, ktoré je konštruované primárne na prevádzku s jedným typom paliva;  
(10) „jednopalivové plynové vozidlo“ je jednopalivové vozidlo, ktoré je pohá ňané hlavne LPG, NG/biometánom alebo 
vodíkom, môže však ma ť benzínový systém na núdzové ú čely alebo len na štartovanie, pri čom benzínová nádrž 
neobsahuje viac ako 15 litrov benzínu;  
(11) „dvojpalivové vozidlo“ je vozidlo s dvomi samostatnými systémami skladovania paliva, ktoré môže by ť pohá ňané 
striedavo dvomi rôznymi palivami a je konštruované na pohon naraz len na jedno palivo;  
(12) „dvojpalivové plynové vozidlo“ je dvojpalivové vozidlo, ktoré môže by ť pohá ňané benzínom a tiež bu ď skvapal ­
neným ropným plynom, zemným plynom/biometánom, alebo vodíkom;  
(13) „vozidlo na flexibilné palivo“ je vozidlo s jedným systémom skladovania paliva, ktoré môže by ť pohá ňané rôznymi 
zmesami dvoch alebo viacerých palív;  
(14) „vozidlo na flexibilné palivo s etanolom“ je vozidlo na flexibilné palivo, ktoré môže by ť pohá ňané benzínom alebo 
zmesou benzínu a etanolu, pri čom prímes etanolu môže by ť až do 85 % (E85);  
(15) „vozidlo na flexibilné palivo s bionaftou“ je vozidlo na flexibilné palivo, ktoré môže by ť pohá ňané minerálnou 
naftou alebo zmesou minerálnej nafty a bionafty;  
(16) „hybridné elektrické vozidlo“ (HEV) je hybridné vozidlo, v ktorom jedným z meni čov pohonnej energie je elek ­
tromotor;  
(17) „správne udržiavané a používané“ na ú čely skúšobného vozidla je, že takéto vozidlo sp ĺňa kritériá na akceptovanie 
vybraného vozidla stanovené v bode 2 doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 (  1 ); 
(18) „systém regulácie emisií“ je, v súvislosti so systémom OBD, elektronický regulátor motora a každý komponent 
súvisiaci s emisiami vo výfukovom alebo odparovacom systéme, ktorý regulátor zásobuje vstupnými dátami alebo 
prijíma z regulátora výstupné dáta;  
(19) „indikátor poruchy (MI)“ je optický alebo akustický indikátor, ktorý jasne informuje vodi ča vozidla v prípade 
poruchy ktoréhoko ľvek komponentu súvisiaceho s emisiami, ktorý je pripojený k systému OBD, alebo v prípade 
poruchy samotného systému OBD;  
(20) „porucha“ je porucha komponentu alebo systému súvisiaceho s emisiami, ktorá by mohla spôsobi ť prekro čenie 
limitov emisií uvedených v bode 2.3 prílohy XI, alebo situácia, ke ď systém OBD nemôže plni ť základné monito ­
rovacie požiadavky uvedené v prílohe XI;  
(21) „sekundárny vzduch“ je vzduch zavedený do výfukového systému čerpadlom alebo nasávacím ventilom alebo inými 
prostriedkami, ktorý má pomôc ť pri oxidácii HC a CO v prúde výfukových plynov;  
(22) „jazdný cyklus“ je, pokia ľ ide o systémy OBD vo vozidle, naštartovanie motora, režim jazdy, pri ktorom by sa 
v prípade výskytu zistila porucha, a vypnutie motora;  
(23) „prístup k informáciám“ je dostupnos ť všetkých informácií o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla, 
požadovaných na kontrolu, diagnostiku, technickú obsluhu alebo opravu vozidla;SK L 175/4 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 83 – Jednotné ustanovenia na ú čely typového 
schválenia vozidiel z h ľadiska emisií zne čisťujúcich látok pod ľa požiadaviek motora na palivo [2015/1038] (Ú. v. EÚ L 172, 
3.7.2015, s. 1).
 (24) „nedostatok“ v súvislosti so systémom OBD je stav, ke ď až dva samostatné komponenty alebo systémy monitoro ­
vané OBD vykazujú prechodné alebo stále prevádzkové charakteristiky poškodzujúce inak ú činné monitorovanie 
systémom OBD týchto komponentov alebo systémov, alebo nesp ĺňajú všetky ostatné podrobné požiadavky na OBD;  
(25) „poškodené náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania“ je zariadenie na reguláciu zne čisťovania vymedzené 
v článku 3 ods. 11 nariadenia (ES) č. 715/2007, ktoré je opotrebované vekom alebo bolo umelo poškodené v takom 
rozsahu, že sp ĺňa požiadavky stanovené v bode 1 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83;  
(26) „informácie o systéme OBD vo vozidle“ sú informácie o palubnom diagnostickom systéme ktoréhoko ľvek elektro ­
nického systému vo vozidle;  
(27) „ činidlo“ je ľubovo ľný výrobok iný ako palivo, ktorý je uskladnený na palube vozidla a ktorý sa privádza do systému 
dodato čnej úpravy výfukových plynov na podnet systému regulácie emisií;  
(28) „hmotnos ť v pohotovostnom stave“ je hmotnos ť vozidla so štandardným vybavením v súlade so špecifikáciami 
výrobcu s jeho palivovými nádržami naplnenými najmenej na 90 % ich objemu vrátane hmotnosti vodi ča, paliva 
a kvapalín a, ak sú sú čas ťou výbavy, vrátane hmotnosti karosérie, kabíny, spojovacieho zariadenia, rezervného(-ých) 
kolesa (kolies) a náradia;  
(29) „zlyhanie zážihu motora“ je nespa ľovanie vo valci zážihového motora z dôvodu absencie iskry, nedostato čného 
dávkovania paliva, slabej kompresie alebo z akejko ľvek inej prí činy; 
(30) „systém alebo zariadenie na studený štart“ je systém, ktorý do časne obohacuje zmes vzduch/palivo motora, a tým 
pomáha pri štartovaní motora;  
(31) „vývodový hriade ľ“ je vonkajšie motorom pohá ňané zariadenie na pohon prídavného zariadenia namontovaného na 
vozidlo;  
(32) „malovýrobcovia“ sú výrobcovia vozidiel, ktorých svetová celoro čná výroba neprekro čí 10 000 kusov;  
(33) „elektrická hnacia sústava“ je systém pozostávajúci z jedného alebo viacerých zásobníkov elektrickej energie, jedného 
alebo viacerých zariadení na kondiciovanie elektrickej energie a jedného alebo viacerých elektromotorov, ktoré 
premie ňajú elektrickú energiu uloženú v zásobníku na mechanickú energiu prenášanú na kolesá na pohon vozidla;  
(34) „Vozidlo výlu čne na elektrický pohon“ (PEV) je vozidlo vybavené hnacou sústavou, ktorá ako meni če pohonnej 
energie využíva výhradne elektromotory a ako systémy usklad ňovania pohonnej energie využíva dobíjate ľné systémy 
usklad ňovania elektrickej energie;  
(35) „palivový článok“ je meni č pohonnej energie, ktorý mení (vstupnú) chemickú energiu na (výstupnú) elektrickú 
energiu alebo naopak;  
(36) „vozidlo s palivovými článkami“ (FCV) je vozidlo vybavené hnacou sústavou, ktorá pozostáva výlu čne z palivového 
článku(-ov) a elektromotora(-ov) vo funkcii meni ča(-ov) pohonnej energie;  
(37) „ čistý výkon“ je výkon dosiahnutý na skúšobnom zariadení na konci k ľukovej skrine alebo zodpovedajúcom 
komponente pri príslušných rýchlostiach vozidla alebo otá čkach motora s príslušenstvom, odskúšaný v súlade 
s prílohou XX (Meranie čistého výkonu a maximálneho 30-minútového výkonu elektrickej hnacej jednotky) a sta ­
novený pri referen čných atmosférických podmienkach;  
(38) „menovitý výkon motora“ (P  rated ) je maximálny výkon motora v kW pod ľa požiadaviek prílohy XX k tomuto 
nariadeniu;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/5
 
(39) „maximálny 30-minútový výkon“ je maximálny čistý výkon elektrickej hnacej jednotky napájanej jednosmerným 
prúdom v súlade s bodom 5.3.2. predpisu EHK OSN č. 85 (  1 ); 
(40) „studený štart“ je, v súvislosti s pomerom prevádzkovej výkonnosti monitorov OBD, teplota chladiacej kvapaliny 
motora alebo ekvivalentná teplota pri štarte motora, ktorá je nižšia alebo rovná 35 °C a maximálne o 7 C vyššia ako 
teplota okolia (ak je údaj k dispozícii);  
(41) „emisie pri skuto čnej jazde“ (RDE) sú emisie vozidla pri normálnych podmienkach používania;  
(42) „prenosný systém na meranie emisií“ (PEMS) je prenosný systém na meranie emisií, ktorý sp ĺňa požiadavky uvedené 
v doplnku 1 k prílohe IIIA;  
(43) „základná emisná stratégia“ (BES) je emisná stratégia, ktorá je aktívna v celom prevádzkovom rozsahu otá čok 
a za ťaženia vozidla, pokia ľ nie je aktivovaná pomocná emisná stratégia;  
(44) „pomocná emisná stratégia“ (AES) je emisná stratégia, ktorá sa aktivuje a nahrádza alebo mení BES na osobitný ú čel 
a reaguje na osobitný súbor podmienok okolia alebo prevádzkových podmienok a zostáva v prevádzke len po čas 
existencie daných podmienok;  
(45) „systém skladovania paliva“ sú zariadenia, ktoré umož ňujú skladovanie paliva, zah ŕňajúce palivovú nádrž, hrdlo 
palivovej nádrže, uzáver hrdla palivovej nádrže a palivové čerpadlo;  
(46) „koeficient priepustnosti“ (PF) sú emisie uh ľovodíkov spôsobené priepustnos ťou systému skladovania paliva;  
(47) „jednovrstvová nádrž“ je palivová nádrž vyrobená z jednej vrstvy materiálu;  
(48) „viacvrstvová nádrž“ je palivová nádrž vyrobená z najmenej dvoch rôznych vrstvených materiálov, z ktorých jeden je 
nepriepustný pre uh ľovodíky vrátane etanolu.  
Článok 3  
Požiadavky na typové schva ľovanie  
1. Na získanie typového schválenia ES so zrete ľom na emisie a informácie o opravách a údržbe vozidla výrobca musí 
preukáza ť, že vozidlá sp ĺňajú požiadavky tohto nariadenia pri skúškach pod ľa postupov uvedených v prílohách IIIA až 
VIII, XI, XIV, XVI, XX a XXI. Výrobca tiež zabezpe čí, že referen čné palivá sp ĺňajú špecifikácie stanovené v prílohe IX.  
2. Vozidlá sa podrobia skúškam špecifikovaným na obrázku I.2.4 prílohy I.  
3. Ako alternatívu k požiadavkám obsiahnutým v prílohách II, V až VIII, XI, XVI a XXI môžu malovýrobcovia požiada ť 
o udelenie typového schválenia ES pre typ vozidla, ktorý bol schválený úradom tretej krajiny na základe právnych aktov 
uvedených v bode 2.1 prílohy I.  
Skúšky emisií na ú čely spôsobilosti na cestnú premávku uvedené v prílohe IV, skúšky spotreby paliva a emisií CO  2 
uvedené v prílohe XXI a požiadavky na prístup k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla 
uvedené v prílohe XIV sa požadujú na získanie typového schválenia ES so zrete ľom na emisie a informácie o opravách 
a údržbe vozidla pod ľa tohto bodu.  
Schva ľovací úrad musí informova ť Komisiu o okolnostiach každého typového schválenia udeleného pod ľa tohto bodu.SK L 175/6 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK/OSN) č. 85 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa 
typového schválenia spa ľovacích motorov alebo elektrických hnacích jednotiek ur čených na pohon motorových vozidiel kategórií 
M a N z h ľadiska merania čistého výkonu a maximálneho 30-minútového výkonu elektrických hnacích jednotiek (Ú. v. EÚ L 323, 
7.11.2014, s. 52).
 4. Osobitné požiadavky na hrdlá palivových nádrží a pre zabezpe čenie elektronického systému sú stanovené v bodoch 
2.2 a 2.3 prílohy I.  
5. Výrobca prijme technické opatrenia, ktorými zabezpe čí, aby výfukové emisie a emisie z odparovania boli ú činne 
obmedzené v súlade s týmto nariadením v priebehu normálnej životnosti vozidla a pri normálnych podmienkach použí ­
vania.  
Tieto opatrenia zah ŕňajú aj prevádzkovú bezpe čnos ť hadíc, spojok a prípojok, používaných v systémoch regulácie emisií, 
ktoré musia by ť konštruované tak, aby boli v súlade s pôvodným projektovým zámerom.  
6. Výrobca zabezpe čí, aby výsledky emisných skúšok boli v súlade s platnou limitnou hodnotou pod ľa skúšobných 
podmienok stanovených v tomto nariadení.  
7. Na ú čely skúšky typu 1 stanovenej v prílohe XXI sa vozidlá, ktoré sú pohá ňané LPG alebo NG/biometánom, skúšajú 
na základe skúšky typu 1 na zmeny v zložení LPG alebo NG/biometánu, ako sa uvádza v prílohe XII. Vozidlá, ktoré môžu 
by ť pohá ňané bu ď benzínom, alebo LPG, alebo NG/biometánom, sa skúšajú s obidvomi palivami, pri čom sa vozidlo 
pohá ňané LPG alebo NG/biometánom musí skúša ť na zmeny v zložení LPG alebo NG/biometánu, ako sa uvádza v 
prílohe XII.  
Bez oh ľadu na požiadavku stanovenú v predchádzajúcom podoodseku vozidlá, ktoré môžu by ť pohá ňané bu ď benzínom, 
alebo plynným palivom, ale v ktorých je benzínový systém namontovaný len na núdzové ú čely alebo len na ú čely 
štartovania a ktorých benzínová nádrž nemôže obsahova ť viac než 15 litrov benzínu, sa budú na ú čely skúšky typu 1 
považova ť za vozidlá, ktoré môžu by ť pohá ňané len plynným palivom.  
8. V prípade skúšky typu 2 stanovenej v doplnku 1 k prílohe IV maximálny prípustný obsah oxidu uho ľnatého pri 
normálnych vo ľnobežných otá čkach motora sa zhoduje s hodnotou, ktorú uvádza výrobca. Maximálny obsah oxidu 
uho ľnatého však nesmie prekro čiť 0,3 % obj.  
Pri vysokých vo ľnobežných otá čkach obsah oxidu uho ľnatého vo výfukových plynoch nesmie prekro čiť hodnotu 0,2 % 
obj., pri čom otá čky motora dosahujú aspo ň 2 000 min  -1 a hodnota Lambda je 1 ± 0,03 alebo v súlade so špecifikáciami 
výrobcu.  
9. Výrobca zabezpe čí, aby v prípade skúšky typu 3 stanovenej v prílohe V vetrací systém motora neumožnil únik 
emisií akýchko ľvek plynov z k ľukovej skrine do ovzdušia.  
10. Skúška typu 6 stanovená v prílohe VIII, ktorou sa merajú emisie pri nízkych teplotách, sa neuplat ňuje na vozidlá 
s naftovým motorom.  
Výrobcovia však pri podávaní žiadosti o typové schválenie predkladajú schva ľovaciemu úradu informácie preukazujúce, že 
zariadenie na dodato čnú úpravu NO  x dosahuje dostato čne vysokú teplotu pre efektívnu prevádzku do 400 sekúnd po 
studenom štarte pri teplote – 7 °C, ako sa uvádza v skúške typu 6.  
Okrem toho výrobca poskytuje schva ľovaciemu úradu informácie o prevádzkovej stratégii systému recirkulácie výfuko ­
vých plynov (EGR) vrátane jeho fungovania pri nízkych teplotách.  
Tieto informácie obsahujú aj opis všetkých vplyvov na emisie.  
Schva ľovací úrad neudelí typové schválenie, ak poskytnuté informácie nie sú dostato čné na preukázanie skuto čnosti, že 
zariadenie na dodato čnú úpravu skuto čne dosiahne dostato čne vysokú teplotu pre efektívnu prevádzku v stanovenom 
čase. 
Schva ľovací úrad na žiados ť Komisie poskytne informácie o výkone zariadení na dodato čnú úpravu NO  x a systému EGR 
pri nízkych teplotách.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/7
 
11. Výrobca zabezpe čí, aby v priebehu normálnej životnosti vozidla typovo schváleného pod ľa nariadenia (ES) 
č. 715/2007 jeho emisie ur čené v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IIIA a emitované pri skúške emisií pri 
skuto čnej jazde, ktorá bola vykonaná v súlade s požiadavkami uvedenej prílohy, neprekro čili hodnoty stanovené v uve ­
denej prílohe.  
Typové schválenie pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007 môže by ť vydané len vtedy, ak vozidlo patrí do validovaného radu 
vozidiel ur čených na skúšky PEMS v súlade s doplnkom 7 k prílohe IIIA.  
Článok 4  
Požiadavky na typové schva ľovanie týkajúce sa systému OBD  
1. Výrobca zabezpe čí, aby boli všetky vozidlá vybavené systémom OBD.  
2. Systém OBD musí by ť navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný vo vozidle tak, aby umož ňoval identifikova ť druh 
poškodenia alebo poruchy po čas celej životnosti vozidla.  
3. Systém OBD musí sp ĺňať požiadavky tohto nariadenia pri normálnych podmienkach používania.  
4. Pri skúške s chybným komponentom v súlade s doplnkom 1 k prílohe XI musí by ť aktivovaný indikátor poruchy 
systému OBD.  
Indikátor poruchy systému OBD sa môže aktivova ť po čas tejto skúšky aj pri úrovniach emisií nižších ako prahové limity 
OBD uvedené v bode 2.3 prílohy XI.  
5. Výrobca zabezpe čí, aby systém OBD sp ĺňal požiadavky prevádzkovej výkonnosti uvedené v bode 3 doplnku 1 
k prílohe XI tohto nariadenia za všetkých rozumne predvídate ľných jazdných podmienok.  
6. Výrobca zabezpe čí, aby údaje týkajúce sa prevádzkovej výkonnosti, ktoré má systém OBD vo vozidle uchováva ť 
a hlási ť v súlade s ustanoveniami bodu 7.6 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83, boli okamžite prístupné 
vnútroštátnym orgánom a nezávislým prevádzkovate ľom bez akéhoko ľvek šifrovania.  
Článok 5  
Žiados ť o typové schválenie ES vozidla so zrete ľom na emisie a prístup k informáciám o oprave a údržbe 
vozidla  
1. Výrobca predkladá schva ľovaciemu úradu žiados ť o typové schválenie ES vozidla so zrete ľom na emisie a prístup 
k informáciám o opravách a údržbe vozidla.  
2. Žiados ť uvedená v odseku 1 sa vypracuje pod ľa vzoru informa čného dokumentu uvedeného v doplnku 
3 k prílohe I.  
3. Okrem toho výrobca predkladá tieto informácie:  
a) v prípade vozidiel vybavených zážihovými motormi vyhlásenie výrobcu o minimálnom percente zlyhaní zážihu 
motora z celkového po čtu zapa ľovaní, ktoré by mali za následok bu ď emisie prekra čujúce limity uvedené v bode 
2.3 prílohy XI, ak sa toto percento zlyhaní zážihu motora vyskytovalo od za čiatku skúšky typu 1 vybranej na 
preukázanie pod ľa prílohy XI k tomuto nariadeniu, alebo by mohli vies ť k prehriatiu katalyzátora alebo katalyzátorov 
výfukových plynov a následnému spôsobeniu nenapravite ľnej škody;  
b) podrobné písomné informácie plne opisujúce funk čné prevádzkové charakteristiky systému OBD vrátane súpisu 
všetkých relevantných častí systému regulácie emisií vozidla, ktoré monitoruje systém OBD;  
c) opis indikátora poruchy, ktorý používa systém OBD na signalizáciu výskytu poruchy vodi čovi vozidla;SK L 175/8 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
d) vyhlásenie výrobcu, že systém OBD je v súlade s ustanoveniami bodu 3 doplnku 1 k prílohe XI, ktoré sa týkajú 
prevádzkovej výkonnosti za všetkých rozumne predvídate ľných jazdných podmienok;  
e) plán opisujúci podrobné technické kritériá a zdôvodnenie zvýšenia čitate ľa a menovate ľa každého monitora, ktorý 
musí sp ĺňať požiadavky uvedené v bodoch 7.2 a 7.3 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83, ako aj pre 
deaktiváciu čitate ľov, menovate ľov a hlavného menovate ľa za podmienok uvedených v bode 7.7 dodatku 1 k prílohe 
11 k predpisu EHK OSN č. 83;  
f) opis opatrení prijatých s cie ľom zabráni ť úprave a nedovolenému zasahovaniu do po číta ča regulujúceho emisie a do 
po čítadla kilometrov vrátane zaznamenávania hodnôt najazdených kilometrov na ú čely požiadaviek stanovených 
v prílohách XI a XVI;  
g) v náležitých prípadoch aj údaje o rade vozidiel pod ľa dodatku 2 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83;  
h) ak je to vhodné, kópie iných typových schválení so zodpovedajúcimi údajmi s cie ľom umožni ť rozšírenie schválení 
a stanovenie faktorov zhoršenia.  
4. Na ú čely odseku 3 písm. d) musí výrobca použi ť vzor výrobcovho osved čenia o zhode s prevádzkovými výkon ­
nostnými požiadavkami systému OBD uvedenými v doplnku 7 k prílohe I.  
5. Na ú čely odseku 3 písm. e) schva ľovací úrad, ktorý ude ľuje schválenie, na požiadanie sprístupní informácie uvedené 
v danom bode schva ľovacím úradom alebo Komisii.  
6. Na ú čely odseku 3 písm. d) a e) schva ľovacie úrady neschvália vozidlo, ak informácie, ktoré predložil výrobca, nie sú 
dostato čné na splnenie požiadaviek oddielu 3 doplnku 1 k prílohe XI.  
Body 7.2, 7.3 a 7.7 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa uplat ňujú za všetkých rozumne predvída ­
teľných jazdných podmienok.  
Pri posudzovaní vykonávania požiadaviek stanovených v uvedených bodoch schva ľovacie úrady zoh ľad ňujú stav vývoja 
technológie.  
7. Na ú čely odseku 3 písm. f) opatrenia prijaté s cie ľom zabráni ť úprave a nedovolenému zasahovaniu do po číta ča 
regulujúceho emisie zah ŕňajú možnos ť aktualizácie s použitím programu alebo kalibrácie schválenej výrobcom.  
8. Pre skúšky uvedené na obrázku I.2.4 prílohy I predkladá výrobca technickej službe zodpovednej za skúšky typového 
schva ľovania vozidlo reprezentatívne pre typ, ktorý má by ť schválený.  
9. Žiados ť o typové schválenie jednopalivových a dvojpalivových vozidiel a vozidiel na flexibilné palivo sp ĺňa dopl ňu­
júce požiadavky stanovené v bodoch 1.1 a 1.2 prílohy I.  
10. Zmeny vo vyhotovení systému, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky, ktoré sa vyskytnú po 
typovom schválení, automaticky neznamenajú zrušenie typového schválenia, pokia ľ sa ich pôvodné charakteristiky 
alebo technické parametre nezmenili takým spôsobom, že je ovplyvnená funk čnos ť motora alebo systému na reguláciu 
zne čisťovania.  
11. Výrobca poskytne aj rozšírenú dokumentáciu zah ŕňajúcu tieto informácie:  
a) informácie o prevádzke všetkých AES a BES vrátane opisu parametrov, ktoré sú zmenené ktorouko ľvek AES, a hra ­
ni čných podmienok, za akých je AES v prevádzke, a údaje o AES alebo BES, ktoré budú pravdepodobne aktívne za 
podmienok skúšobných postupov stanovených v tomto nariadení;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/9
 
b) opis logiky regulácie palivového systému, stratégie časovania a momentov spínania po čas všetkých prevádzkových 
režimov;  
c) opis prípadného režimu dobehu vozidla pod ľa bodu 4.2.1.8.5 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI a opis prevádzkového 
režimu prípadného vozidlového dynamometra pod ľa bodu 1.2.4 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI.  
12. Rozšírená dokumentácia uvedená v odseku 11 písm. a) a b) musí zosta ť prísne dôverná. Dokumentáciu si môže 
ponecha ť schva ľovací úrad alebo si ju môže na základe rozhodnutia schva ľovacieho úradu ponecha ť výrobca. Ak si túto 
dokumentáciu ponechá výrobca, schva ľovací úrad ju po preskúmaní a schválení identifikuje a uvedie na nej dátum. Táto 
dokumentácia musí by ť schva ľovaciemu úradu k dispozícii na kontrolu v čase schva ľovania alebo kedyko ľvek po čas 
platnosti schválenia.  
Článok 6  
Správne ustanovenia pre typové schva ľovanie ES vozidla so zrete ľom na emisie a prístup k informáciám 
o opravách a údržbe vozidla  
1. Ak sú splnené všetky relevantné požiadavky, schva ľovací úrad udelí typové schválenie ES a vydá číslo typového 
schválenia v súlade so systémom číslovania uvedeným v prílohe VII k smernici 2007/46/ES.  
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia oddielu 3 prílohy VII k smernici 2007/46/ES, číslo typového schválenia sa 
zostaví v súlade s doplnkom 6 k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
Schva ľovací úrad nesmie prideli ť rovnaké číslo inému typu vozidla.  
2. Odchylne od odseku 1 môže by ť na žiados ť výrobcu vozidlo so systémom OBD prijaté na typové schválenie so 
zrete ľom na emisie a prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidla aj vtedy, ke ď má systém jeden alebo viac 
nedostatkov, takže osobitné požiadavky prílohy XI nie sú v plnom rozsahu splnené, za predpokladu, že sú splnené 
osobitné správne ustanovenia oddielu 3 uvedenej prílohy.  
Schva ľovací úrad oznamuje všetkým schva ľovacím úradom v ostatných členských štátoch, že ude ľuje takéto typové 
schválenie v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 8 smernice 2007/46/ES.  
3. Pri udelení typového schválenia ES pod ľa odseku 1 schva ľovací úrad vydáva osved čenie o typovom schválení ES, 
pri čom použije vzor uvedený v doplnku 4 k prílohe I.  
Článok 7  
Zmeny typových schválení  
Články 13, 14 a 16 smernice 2007/46/ES sa uplat ňujú na všetky zmeny typových schválení udelených v súlade s naria ­
dením (ES) č. 715/2007.  
Na žiados ť výrobcu sa ustanovenia uvedené v oddiele 3 prílohy I uplat ňujú bez nutnosti vykona ť ďalšie skúšky len pre 
vozidlá toho istého typu.  
Článok 8  
Zhoda výroby  
1. Opatrenia na zabezpe čenie zhody výroby sa prijímajú v súlade s ustanoveniami článku 12 smernice 2007/46/ES.  
Okrem toho sa uplat ňujú ustanovenia oddielu 4 prílohy I k tomuto nariadeniu a príslušná štatistická metóda opísaná 
v doplnkoch 1 a 2 k uvedenej prílohe.  
2. Zhoda výroby sa kontroluje na základe opisu v osved čení o typovom schválení uvedenom v doplnku 4 k prílohe I k 
tomuto nariadeniu.SK L 175/10 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Článok 9  
Zhoda v prevádzke  
1. Opatrenia na zabezpe čenie zhody v prevádzke pre vozidlá typovo schválené pod ľa tohto nariadenia sa prijímajú 
v súlade s prílohou X k smernici 2007/46/ES a prílohou II k tomuto nariadeniu.  
2. Opatrenia na zabezpe čenie zhody v prevádzke sú primerané na potvrdenie funk čnosti zariadení na reguláciu 
zne čisťovania po čas normálnej životnosti vozidiel pri normálnych podmienkach používania uvedených v prílohe II 
k tomuto nariadeniu.  
3. Opatrenia na zabezpe čenie zhody v prevádzke sa kontrolujú po čas obdobia do 5 rokov veku vozidla alebo do 
najazdenia 100 000 km, pod ľa toho, čo nastane skôr.  
4. Výrobca nie je povinný vykonáva ť kontrolu zhody v prevádzke, ak po čet predaných vozidiel neumož ňuje získa ť 
dostato čný po čet vzoriek na skúšku. Preto sa kontrola nevyžaduje, ak ro čný objem predaja daného typu vozidla 
neprekro čí v celej Únii po čet 5 000 kusov.  
Výrobca takýchto malých sérií vozidiel však poskytne schva ľovaciemu úradu správu o všetkých reklamáciách v záru čnej 
lehote a žiadostiach o opravu a poruchách systému OBD súvisiacich s emisiami pod ľa bodu 9.2.3 predpisu EHK OSN 
č. 83. Okrem toho schva ľovací úrad môže požiada ť, aby sa takéto typy vozidiel odskúšali v súlade s doplnkom 3 
k predpisu EHK OSN č. 83.  
5. Pokia ľ ide o vozidlá typovo schválené pod ľa tohto nariadenia, ak schva ľovací úrad nepovažuje výsledky skúšok za 
uspokojivé v súlade s kritériami ur čenými v doplnku 4 k predpisu EHK OSN č. 83, rozšíria sa nápravné opatrenia uvedené 
v článku 30 ods. 1 a v prílohe X k smernici 2007/46/ES na vozidlá v prevádzke patriace k tomu istému typu vozidiel, 
ktoré sú pravdepodobne dotknuté rovnakými chybami v súlade s oddielom 6 doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83.  
Plán nápravných opatrení, ktorý výrobca predkladá pod ľa bodu 6.1 doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83, schva ľuje 
schva ľovací úrad. Výrobca je zodpovedný za realizáciu schváleného plánu nápravných opatrení.  
Schva ľovací úrad do 30 dní oznámi svoje rozhodnutie všetkým členským štátom. Členské štáty môžu požadova ť, aby sa 
ten istý plán nápravných opatrení uplat ňoval na všetky vozidlá toho istého typu zaregistrované na ich území.  
6. Ak schva ľovací úrad zistí, že typ vozidla nezodpovedá príslušným požiadavkám doplnku 3 k predpisu EHK OSN 
č. 83, bezodkladne to oznámi členskému štátu, ktorý udelil pôvodné typové schválenie, v súlade s požiadavkami článku 
30 ods. 3 smernice 2007/46/ES.  
Po tomto oznámení a v súlade s článkom 30 ods. 6 smernice 2007/46/ES schva ľovací úrad, ktorý udelil pôvodné typové 
schválenie informuje výrobcu o tom, že daný typ vozidla nesp ĺňa požiadavky týchto ustanovení a že sa od výrobcu 
očakávajú ur čité opatrenia. Výrobca do dvoch mesiacov po tomto oznámení predloží danému schva ľovaciemu úradu plán 
opatrení na odstránenie chýb, ktorého podstata musí zodpoveda ť požiadavkám bodu 6.1 až 6.8 doplnku 3 k predpisu 
EHK OSN č. 83. Schva ľovací úrad, ktorý udelil pôvodné typové schválenie, do dvoch mesiacov vykoná konzultácie 
s výrobcom s cie ľom dosiahnu ť dohodu o pláne opatrení a o uskuto čnení tohto plánu. Ak schva ľovací úrad, ktorý udelil 
pôvodné typové schválenie, zistí, že nie je možné dosiahnu ť žiadnu dohodu, za čne sa postup pod ľa článku 30 ods. 3 
a ods. 4 smernice 2007/46/ES.  
Článok 10  
Zariadenia na reguláciu zne čisťovania  
1. Výrobca zaistí, aby náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania, ur čené na montáž do vozidiel s typovým 
schválením ES, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 715/2007, získali typové schválenie ES ako samostatné 
technické jednotky v zmysle článku 10 ods. 2 smernice 2007/46/ES, v súlade s článkom 12, článkom 13 a prílohou XIII 
k tomuto nariadeniu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/11
 
Katalyzátory a filtre častíc sa na ú čely tohto nariadenia považujú za zariadenia na reguláciu zne čisťovania.  
Príslušné požiadavky sa považujú za splnené, ak sú splnené všetky tieto podmienky:  
a) sú splnené požiadavky článku 13;  
b) náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania sú schválené v súlade s predpisom EHK OSN č. 103 (  1 ). 
V prípade uvedenom v tre ťom pododseku sa uplat ňuje aj článok 14.  
2. Pôvodné náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania, ktoré patria k typu, na ktorý sa vz ťahuje bod 2.3 dodatku 
k doplnku 4 k prílohe I, a ktoré sú ur čené na montáž na vozidlo, ktorého sa týka príslušný dokument o typovom 
schválení, nemusia zodpoveda ť prílohe XIII za predpokladu, že sp ĺňajú požiadavky stanovené v bodoch 2.1 a 2.2 uvedenej 
prílohy.  
3. Výrobca zabezpe čí, aby pôvodné zariadenie na reguláciu zne čistenia bolo ozna čené identifika čnými znakmi.  
4. Identifika čné znaky uvedené v odseku 3 zah ŕňajú: 
a) názov alebo obchodnú zna čku výrobcu motora alebo vozidla;  
b) zna čku a identifika čné číslo dielu pôvodného zariadenia na reguláciu zne čistenia zaznamenané v informáciách uvede ­
ných v bode 3.2.12.2 doplnku 3 k prílohe I.  
Článok 11  
Žiados ť o typové schválenie ES typu náhradného zariadenia na reguláciu zne čistenia ako samostatnej technickej 
jednotky  
1. Výrobca predloží schva ľovaciemu úradu žiados ť o typové schválenie ES typu náhradného zariadenia na reguláciu 
zne čistenia ako samostatnej technickej jednotky.  
Žiados ť sa vypracuje pod ľa vzoru informa čného dokumentu uvedeného v doplnku 1 k prílohe XIII.  
2. Okrem požiadaviek uvedených v odseku 1 výrobca predloží technickej službe zodpovednej za schva ľovaciu skúšku 
všetky nižšie uvedené objekty:  
a) vozidlo alebo vozidlá typu schváleného v súlade s týmto nariadením vybavené novým pôvodným zariadením na 
reguláciu zne čisťovania;  
b) jednu vzorku typu náhradného zariadenia na reguláciu zne čistenia;  
c) ďalšiu vzorku typu náhradného zariadenia na reguláciu zne čistenia v prípade náhradného zariadenia na reguláciu 
zne čistenia ur čeného na montáž do vozidla vybaveného systémom OBD.  
3. Na ú čely odseku 2 písm. a) žiadate ľ vyberá vozidlá na skúšku po dohode s technickou službou.  
Vozidlá predložené na skúšku musia sp ĺňať požiadavky uvedené v bode 3.2 prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83.SK L 175/12 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 103 – Jednotné ustanovenia o homologizácii 
náhradných katalyzátorov do motorových vozidiel (Ú. v. EÚ L 158, 19.6.2007, s. 106).
 Vozidlá predložené na skúšku musia vyhovova ť všetkým týmto požiadavkám:  
a) nesmú ma ť žiadne chyby systému regulácie emisií;  
b) všetky nadmerne opotrebované alebo chybne fungujúce pôvodné diely súvisiace s emisiami sa musia opravi ť alebo 
vymeni ť; 
c) pred skúškou emisií musia by ť správne vyladené a nastavené pod ľa technických údajov výrobcu.  
4. Na ú čely odseku 2 písm. b) a c) musí by ť vzorka zrozumite ľne a nezmazate ľne ozna čená obchodným názvom alebo 
zna čkou žiadate ľa a jej komer čným ozna čením.  
5. Na ú čely odseku 2 písm. c) musí by ť vzorka poškodená, ako sa stanovuje v článku 2 bode 25.  
Článok 12  
Správne ustanovenia pre typové schva ľovanie ES náhradného zariadenia na reguláciu zne čistenia ako 
samostatnej technickej jednotky  
1. Ak sú splnené všetky príslušné požiadavky, schva ľovací úrad udelí typové schválenie ES pre náhradné zariadenie na 
reguláciu zne čisťovania ako samostatnú technickú jednotku a vydá schva ľovacie číslo v súlade so systémom číslovania 
uvedeným v prílohe VII k smernici 2007/46/ES.  
Schva ľovací úrad nesmie prideli ť rovnaké číslo inému typu náhradného zariadenia na reguláciu zne čistenia.  
To isté schva ľovacie číslo sa môže vz ťahova ť na používanie daného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania vo 
viacerých rozdielnych typoch vozidiel.  
2. Na ú čely odseku 1 schva ľovací úrad vydá osved čenie o typovom schválení ES vystavené v súlade so vzorom 
uvedeným v doplnku 2 k prílohe XIII.  
3. Ak žiadate ľ o typové schválenie môže preukáza ť schva ľovaciemu úradu alebo technickej službe, že náhradné 
zariadenie na reguláciu zne čisťovania je typu, ktorý je uvedený v bode 2.3 dodatku k doplnku 4 k prílohe I, udelenie 
typového schválenia nezávisí od overenia súladu s požiadavkami uvedenými v oddiele 4 prílohy XIII.  
Článok 13  
Prístup k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla  
1. Výrobcovia v súlade s článkami 6 a 7 nariadenia (ES) č. 715/2007 a s prílohou XIV k tomuto nariadeniu zavedú 
nevyhnutné mechanizmy a postupy s cie ľom zabezpe čiť, aby informácie o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe 
vozidla boli ľahko a okamžite dostupné.  
2. Schva ľovacie úrady ude ľujú typové schválenie až po tom, ako dostanú od výrobcu osved čenie o prístupe k infor ­
máciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla.  
3. Osved čenie o prístupe k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla slúži ako dôkaz 
súladu s článkom 6 ods. 7 nariadenia (ES) č. 715/2007.  
4. Osved čenie o prístupe k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla sa vypracuje 
v súlade so vzorom uvedeným v doplnku 1 k prílohe XIV.  
5. Ak informácie o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla nie sú dostupné alebo nezodpovedajú 
článkom 6 a 7 nariadenia (ES) č. 715/2007 a prílohe XIV k tomuto nariadeniu v čase, ke ď sa podáva žiados ť o typové 
schválenie, výrobca poskytne tieto informácie do šiestich mesiacov odo d ňa typového schválenia.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/13
 
6. Povinnosti poskytnú ť informácie v rámci obdobia uvedeného v bode 5 sa uplat ňujú iba ak sa vozidlo po typovom 
schválení uvedie na trh.  
Ak sa vozidlo uvedie na trh viac ako šes ť mesiacov po typovom schválení, informácie sa poskytujú k dátumu, kedy bolo 
vozidlo uvedené na trh.  
7. Schva ľovací úrad môže predpoklada ť, že výrobca zaviedol vyhovujúce mechanizmy a postupy so zrete ľom na 
prístup k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla, na základe vystaveného osved čenia 
o prístupe k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla za predpokladu, že nebola podaná 
žiadna s ťažnos ť a že výrobca poskytne tieto informácie v lehote stanovenej v odseku 5.  
8. Okrem požiadaviek na prístup k informáciám o systéme OBD, ktoré sú uvedené v oddiele 4 prílohy XI, výrobca 
sprístupní zainteresovaným stranám tieto informácie:  
a) príslušné informácie, ktoré umožnia vývoj náhradných sú čiastok, ktoré sú nevyhnutné pre správne fungovanie systému 
OBD;  
b) informácie, ktoré umožnia vývoj generických diagnostických nástrojov.  
Na ú čely písmena a) vývoj náhradných sú čiastok nesmie by ť obmedzený: nedostupnos ťou potrebných informácií, tech ­
nickými požiadavkami na stratégie indikácie poruchy, ak sú prekro čené prahové hodnoty OBD alebo ak systém OBD nie 
je schopný splni ť základné monitorovacie požiadavky tohto nariadenia na systém OBD; osobitnými úpravami týkajúcimi 
sa nakladania s informáciami o systéme OBD s cie ľom nezávisle vyhodnoti ť prevádzku vozidla na benzínový alebo 
plynový pohon; a typovým schválením plynových vozidiel s obmedzeným po čtom menších nedostatkov.  
Na ú čely písmena b), ak výrobcovia používajú vo svojich franchisingových sie ťach diagnostické a skúšobné prostriedky 
v súlade s normou ISO 22900 Modular Vehicle Communication Interface (Modulárne komunika čné rozhranie vozidla, 
MVCI) a normou ISO 22901 Open Diagnostic Data Exchange (Otvorená výmena diagnostických údajov, ODX), musia by ť 
súbory ODX dostupné nezávislým prevádzkovate ľom na webovom sídle výrobcu.  
9. Fórum pre prístup k informáciám o vozidle ( ďalej len „fórum“).  
Toto fórum posudzuje, či prístup k informáciám ovplyv ňuje pokrok dosiahnutý v oblasti znižovania po čtu krádeží 
vozidiel, a vydáva odporú čania na skvalitnenie požiadaviek týkajúcich sa prístupu k informáciám. Fórum predovšetkým 
poskytuje poradenstvo Komisii, pokia ľ ide o zavedenie postupu schva ľovania a autorizácie nezávislých prevádzkovate ľov 
akreditovanými organizáciami na ú čely získania prístupu k informáciám o bezpe čnosti vozidiel.  
Komisia môže rozhodnú ť, že diskusie a závery fóra majú dôverný charakter.  
Článok 14  
Plnenie povinností týkajúcich sa prístupu k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe 
vozidla  
1. Schva ľovací úrad môže kedyko ľvek, či už z vlastnej iniciatívy, na základe s ťažnosti alebo na základe posúdenia 
technickej služby skontrolova ť, či výrobca dodržiava ustanovenia nariadenia (ES) č. 715/2007, tohto nariadenia a pod ­
mienky osved čenia o prístupe k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla.  
2. Ak schva ľovací úrad zistí, že výrobca nesplnil svoje povinnosti súvisiace s prístupom k informáciám o systéme OBD 
vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla, schva ľovací úrad, ktorý udelil príslušné typové schválenie, urobí náležité kroky 
na nápravu situácie.  
3. Kroky uvedené v odseku 2 môžu zah ŕňať od ňatie alebo pozastavenie typového schválenia, pokuty alebo iné 
opatrenia prijaté v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2007.SK L 175/14 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4. Schva ľovací úrad prikro čí ku kontrole s cie ľom overi ť, či výrobca plní povinnosti týkajúce sa prístupu k informá ­
ciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla, ak nezávislý prevádzkovate ľ alebo obchodné združenie 
zastupujúce nezávislých prevádzkovate ľov podá schva ľovaciemu úradu s ťažnos ť. 
5. Pri vykonávaní kontroly môže schva ľovací úrad požiada ť technickú službu alebo iného nezávislého experta, aby 
vykonali hodnotenie s cie ľom overi ť, či sú tieto povinnosti splnené.  
Článok 15  
Prechodné ustanovenia  
1. Výrobcovia vozidiel môžu požiada ť, aby bolo typové schválenie udelené v súlade s týmto nariadením do 31. augusta 
2017 v prípade vozidiel kategórie M1, M2 a kategórie N1 triedy I a do 31. augusta 2018 v prípade vozidiel kategórie N1 
triedy II a III a vozidiel kategórie N2. Pokia ľ takáto žiados ť podaná nie je, uplat ňuje sa nariadenie (ES) č. 692/2008.  
2. Vnútroštátne úrady odmietnu z dôvodov týkajúcich sa emisií alebo spotreby paliva udeli ť typové schválenie ES alebo 
vnútroštátne typové schválenie, pokia ľ ide o nové typy vozidiel, ktoré nesp ĺňajú požiadavky tohto nariadenia, s ú čin ­
nos ťou od 1. septembra 2017 v prípade vozidiel kategórie M1, M2 a kategórie N1 triedy I a od 1. septembra 2018 
v prípade vozidiel kategórie N1 triedy II a III a vozidiel kategórie N2.  
3. Vnútroštátne úrady budú z dôvodov týkajúcich sa emisií alebo spotreby paliva, pokia ľ ide o nové vozidlá, ktoré 
nesp ĺňajú požiadavky tohto nariadenia, považova ť osved čenia o zhode za neplatné na ú čely článku 26 smernice 
2007/46/ES a zakážu registráciu, predaj a uvedenie do prevádzky takýchto vozidiel s ú činnos ťou od 1. septembra 2018 
v prípade vozidiel kategórie M1, M2 a kategórie N1 triedy I a od 1. septembra 2019 v prípade vozidiel kategórie N1 
triedy II a III a vozidiel kategórie N2.  
4. Do troch rokov po dátumoch uvedených v článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 715/2007 v prípade nových typov 
vozidiel a do štyroch rokov po dátumoch uvedených v článku 10 ods. 5 uvedeného nariadenia v prípade nových vozidiel 
sa uplat ňujú tieto ustanovenia:  
a) požiadavky bodu 2.1 prílohy IIIA sa neuplat ňujú; 
b) požiadavky prílohy IIIA, okrem požiadaviek bodu 2.1, vrátane požiadaviek týkajúcich sa skúšok emisií pri skuto čnej 
jazde, ktoré majú by ť vykonané a údajov, ktoré majú by ť zaznamenané a sprístupnené, sa uplat ňujú len na nové 
typové schválenia udelené v súlade s nariadením (ES) č. 715/2007 od 27. júla 2017;  
c) požiadavky prílohy IIIA sa neuplat ňujú na typové schválenia udelené malovýrobcom;  
d) pokia ľ sú požiadavky stanovené v doplnku 5 a 6 k prílohe IIIA splnené len pre jednu z dvoch metód hodnotenia 
opísanú v uvedených doplnkoch, vykoná sa jedna dodato čná skúška emisií pri skuto čnej jazde;  
pokia ľ sú uvedené požiadavky opä ť splnené len pre jednu metódu, zaznamená sa analýza úplnosti a normálnosti pre 
obidve metódy a výpo čet pod ľa bodu 9.3 prílohy IIIA môže by ť obmedzený na metódu, pri ktorej sú splnené 
požiadavky na úplnos ť a normálnos ť; údaje zo skúšky emisií pri skuto čnej jazde a analýzy úplnosti a normálnosti 
sa zaznamenajú a sprístupnia na preskúmanie rozdielov vo výsledkoch obidvoch metód hodnotenia údajov;  
e) výkon na kolesách skúšobného vozidla sa ur čí bu ď meraním krútiaceho momentu v náboji kolesa alebo z hmotnost ­
ného prietoku CO  2 s využitím špecifických kriviek CO  2 vozidla („Velines“) v súlade s bodom 4 doplnku 6 k prílohe 
IIIA.  
5. Do ôsmich rokov po dátumoch uvedených v článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 715/2007:  
a) skúšky typu 1/I vykonané a dokon čené v súlade s nariadením (ES) č. 692/2008 do troch rokov po dátumoch uvede ­
ných v článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 715/2007 platia na ú čely splnenia požiadaviek prílohy VII a/alebo doplnku 
1 k prílohe XI k tomuto nariadeniu;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/15
 
b) postupy vykonané v súlade s bodom 3.13 prílohy III k nariadeniu (ES) č. 692/2008 do troch rokov po dátumoch 
uvedených v článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 715/2007 schva ľovací úrad akceptuje na ú čely splnenia požiadaviek 
bodu 1.1 ods. 2 doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
6. Komisia s cie ľom zabezpe čiť spravodlivé zaobchádzanie s predchádzajúcimi typovými schváleniami preskúma 
dôsledky kapitoly V smernice 2007/46/ES na ú čely tohto nariadenia.  
Článok 16  
Zmeny smernice 2007/46/ES  
Smernica 2007/46/ES sa mení v súlade s prílohou XVIII k tomuto nariadeniu.  
Článok 17  
Zmeny nariadenia (ES) č. 692/2008  
Nariadenie (ES) č. 692/2008 sa mení takto:  
1. V článku 6 sa odsek 1 nahrádza takto:  
„1. Ak sú splnené všetky relevantné požiadavky, schva ľovací úrad udelí typové schválenie ES a vydá číslo typového 
schválenia v súlade so systémom číslovania uvedeným v prílohe VII k smernici 2007/46/ES.  
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia oddielu 3 prílohy VII k smernici 2007/46/ES, číslo typového schválenia sa 
zostaví v súlade s doplnkom 6 k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
Schva ľovací úrad nesmie prideli ť rovnaké číslo inému typu vozidla.  
Požiadavky nariadenia (ES) č. 715/2007 sa považujú za splnené, ak sú splnené všetky tieto podmienky:  
a) sú splnené požiadavky stanovené v článku 3 ods. 10 tohto nariadenia;  
b) sú splnené požiadavky stanovené v článku 13 tohto nariadenia;  
c) vozidlo bolo schválené v súlade s predpisom EHK OSN č. 83, séria zmien 07; predpisom č. 85 a jeho doplnkami; 
predpisom č. 101, revízia 3 (vrátane série zmien 01 a príslušných doplnkov) a v prípade vozidiel so vznetovými 
motormi v súlade s predpisom č. 24 čas ťou III, séria zmien 03;  
d) sú splnené požiadavky stanovené v článku 5 ods. 11 a 12.“  
2. Vkladá sa tento článok 16 a:  
„Článok 16 a  
Prechodné ustanovenia  
S ú činnos ťou od 1. septembra 2017 v prípade vozidiel kategórie M1, M2 a kategórie N1 triedy I a od 1. septembra 
2018 v prípade vozidiel kategórie N1 triedy II a III a vozidiel kategórie N2 sa toto nariadenie uplat ňuje len na ú čely 
posúdenia nižšie uvedených požiadaviek na vozidlá typovo schválené v súlade s týmto nariadením pred uvedenými 
dátumami:  
a) zhoda výroby v súlade s článkom 8;SK L 175/16 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
b) zhoda v prevádzke v súlade s článkom 9;  
c) prístup k informáciám o systéme OBD vo vozidle a o opravách a údržbe vozidla v súlade s článkom 13.  
Toto nariadenie sa uplat ňuje aj na ú čely korela čného postupu stanoveného vo vykonávacích nariadeniach Komisie (EÚ) 
2017/1152 (*) a (EÚ) 2017/1153 (**).  
___________  
(*) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1152 z 2. júna 2017, ktorým sa stanovuje metodika ur čovania 
korela čných parametrov potrebných na zoh ľadnenie zmien v regula čnom skúšobnom postupe, pokia ľ ide o ľahké 
úžitkové vozidlá, a mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 293/2012 (pozri stranu 644 tohto úradného vestníka).  
(**) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1153 z 2. júna 2017, ktorým sa stanovuje metodika ur čovania 
korela čných parametrov potrebných na zoh ľadnenie zmien v regula čnom skúšobnom postupe a mení nariadenie 
(EÚ) č. 1014/2010 (pozri stranu 679 tohto úradného vestníka).“  
3. Príloha I sa mení v súlade s prílohou XVII k tomuto nariadeniu.  
Článok 18  
Zmeny nariadenia Komisie (EÚ) č. 1230/2012  ( 1 ) 
V nariadení (EÚ) č. 1230/2012 sa článok 2 ods. 5 nahrádza takto:  
„5. ‚ hmotnos ť nadštandardného vybavenia ‘ je maximálna hmotnos ť kombinácií nadštandardného vybavenia, ktoré môže 
by ť namontované na vozidlo popri štandardnom vybavení v súlade so špecifikáciami výrobcu;“  
Článok 19  
Zrušenie  
Nariadenie (ES) č. 692/2008 sa zrušuje od 1. januára 2022.  
Článok 20  
Nadobudnutie ú činnosti a uplat ňovanie  
Toto nariadenie nadobúda ú činnos ť dvadsiatym d ňom po jeho uverejnení v  Úradnom vestníku Európskej únie . 
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo všetkých členských 
štátoch.  
V Bruseli 1. júna 2017.  
za Komisiu  
predseda  
Jean-Claude JUNCKERSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/17  
( 1 ) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 
č. 661/2009, pokia ľ ide o požiadavky na typové schválenie v prípade hmotností a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných 
vozidiel, a mení a dop ĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 353, 21.12.2012, s. 31).
 ZOZNAM PRÍLOH  
PRÍLOHA I  Správne ustanovenia pre typové schva ľovanie ES  
Doplnok 1  Overovanie zhody výroby pre skúšku typu 1 – štatistická metóda  
Doplnok 2  Výpo čty na overovanie zhody výroby elektrických vozidiel  
Doplnok 3  Vzor informa čného dokumentu  
Doplnok 4  Vzor osved čenia o typovom schválení ES  
Doplnok 5  Informácie týkajúce sa OBD  
Doplnok 6  Systém číslovania osved čení o typovom schválení ES  
Doplnok 7  Osved čenie výrobcu o súlade s prevádzkovými výkonnostnými požiadavkami systému OBD  
Doplnok 8 a  Vzor protokolu o skúške typu 1 (vrátane ATCT) s uvedením minimálnych požiadaviek na podávanie 
správ  
Príloha pre podávanie správ Co2mpass  
Doplnok 8b  Vzor protokolu o skúške jazdného za ťaženia s uvedením minimálnych požiadaviek na podávanie 
správ  
Doplnok 8c  Vzor skúšobného hárku  
PRÍLOHA II  Zhoda v prevádzke  
Doplnok 1  Kontrola zhody v prevádzke  
Doplnok 2  Štatistický postup na skúšanie zhody v prevádzke vzh ľadom na výfukové emisie  
Doplnok 3  Zodpovednos ť za zhodu v prevádzke  
PRÍLOHA IIIA  Emisie pri skuto čnej jazde (RDE)  
PRÍLOHA IV  Údaje o emisiách požadované pri typovom schva ľovaní na ú čely spôsobilosti na cestnú premávku  
Doplnok 1  Meranie emisií oxidu uho ľnatého pri vo ľnobežných otá čkach (skúška typu 2)  
Doplnok 2  Meranie opacity dymu  
PRÍLOHA V  Overovanie emisií plynov z k ľukovej skrine (skúška typu 3)  
PRÍLOHA VI  Stanovenie emisií z odparovania (skúška typu 4)  
PRÍLOHA VII  Overovanie životnosti zariadení na reguláciu zne čisťovania (skúška typu 5)  
Doplnok 1  Štandardný cyklus na skúšobnom zariadení (SBC)  
Doplnok 2  Štandardný cyklus na skúšobnom zariadení pre naftové motory (SDBC)  
Doplnok 3  Štandardný cestný cyklus (SRC)  
PRÍLOHA VIII  Overovanie priemerných emisií výfukových plynov pri nízkych vonkajších teplotách (skúška typu 6)  
PRÍLOHA IX  Špecifikácie referen čných palív  
PRÍLOHA X  Vyhradené  
PRÍLOHA XI  Palubný diagnostický systém (OBD) pre motorové vozidlá  
Doplnok 1  Funk čné aspekty systémov OBDSK L 175/18 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 2  Základné vlastnosti radu vozidiel  
PRÍLOHA XII  Typové schva ľovanie vozidiel vybavených ekologickými inováciami a stanovenie emisií CO  2 
a spotreby paliva vozidiel kategórie N1 predložených na viacstup ňové typové schva ľovanie  
PRÍLOHA XIII  Typové schva ľovanie ES náhradných zariadení na reguláciu zne čisťovania ako samostatných technic ­
kých jednotiek  
Doplnok 1  Vzor informa čného dokumentu  
Doplnok 2  Vzor osved čenia o typovom schválení ES  
Doplnok 3  Vzor zna čky typového schválenia ES  
PRÍLOHA XIV  Prístup k informáciám o systéme OBD, opravách a údržbe vozidla  
Doplnok 1  Osved čenie o zhode  
PRÍLOHA XV  Vyhradené  
PRÍLOHA XVI  Požiadavky na vozidlá, ktoré používajú činidlo pre systém dodato čnej úpravy výfukových plynov  
PRÍLOHA XVII  Zmeny nariadenia (ES) č. 692/2008  
PRÍLOHA XVIII  Zmeny smernice 2007/46/ES  
PRÍLOHA XIX  Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1230/2012  
Príloha XX  Meranie čistého výkonu motora  
Príloha XXI  Postupy skúšky emisií typu 1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/19
 
PRÍLOHA I  
SPRÁVNE USTANOVENIA PRE TYPOVÉ SCHVA ĽOVANIE ES  
1. DOPL ŇUJÚCE POŽIADAVKY NA UDELENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA ES  
1.1. Dopl ňujúce požiadavky na jednopalivové plynové vozidlá a dvojpalivové plynové vozidlá  
1.1.1. Dopl ňujúce požiadavky na udelenie typového schválenia pre jednopalivové plynové vozidlá a dvojpalivové 
plynové vozidlá sú uvedené v bode 1, 2 a 3 a v doplnkoch 1 a 2 k prílohe 12 k predpisu EHK OSN č. 83, 
s výnimkami uvedenými nižšie.  
1.1.2. Odkazy v bode 3.1.2 a 3.1.4 v prílohe 12 k predpisu EHK OSN č. 83 na referen čné palivá uvedené v prílohe 10a 
sa chápu ako odkazy na príslušné špecifikácie referen čných palív v časti A prílohy IX k tomuto nariadeniu.  
1.2. Dopl ňujúce požiadavky na vozidlá na flexibilné palivo  
Dopl ňujúce požiadavky na ude ľovanie typového schválenia vozidlám na flexibilné palivo sú uvedené v bode 4.9 
predpisu EHK OSN č. 83.  
2. DOPL ŇUJÚCE TECHNICKÉ POŽIADAVKY A SKÚŠKY  
2.1. Malovýrobcovia  
2.1.1. Zoznam právnych aktov uvedených v článku 3 ods. 3:  
Právny akt  Požiadavky  
California Code of Regulations hlava 13, oddiely 1961 
a) a 1961 b) 1) C) 1) platný pre vozidlá modelového 
roku 2001 a vozidlá neskorších modelových rokov, 
1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 a 1975, uverejnený 
Barclay’s Publishing.  Typové schválenie musí by ť udelené pod ľa Kaliforn ­
ského kódexu predpisov (California codex of Regulati ­
ons), ktorý je uplatnite ľný na najaktuálnejší modelový 
rok ľahkých vozidiel.  
2.2. Nalievacie otvory palivových nádrží  
2.2.1. Požiadavky na nalievacie otvory palivových nádrží sú uvedené v bode 5.4.1 a 5.4.2 prílohy XXI a v bode 2.2.2 
tejto prílohy.  
2.2.2. Prijmú sa opatrenia na zabránenie nadmerným emisiám z odparovania a rozliatiu paliva spôsobeným chýba ­
júcim uzáverom hrdla palivovej nádrže. To sa môže dosiahnu ť jedným z týchto opatrení:  
a) automaticky sa otvárajúcim a zatvárajúcim, neodstránite ľným uzáverom hrdla palivovej nádrže;  
b) konštruk čnými prvkami, ktoré zabránia nadmerným emisiám z odparovania v prípade chýbajúceho uzáveru 
hrdla palivovej nádrže;  
c) akýmko ľvek iným opatrením, ktoré má rovnaký ú činok. Ako príklady možno okrem iného uvies ť uzáver 
hrdla s vozidlom spojený lankom alebo retiazkou alebo používanie toho istého uzamykacieho k ľúča pre 
uzáver hrdla a pre zapa ľovanie motora. V tomto prípade musí by ť k ľúč odnímate ľný z uzáveru hrdla pali ­
vovej nádrže len v uzamknutej polohe.  
2.3. Opatrenia na zabezpe čenie elektronického systému  
2.3.1. Opatrenia na zabezpe čenie elektronického systému sú uvedené v bode 5.5 prílohy XXI a v bodoch 2.3.2 a 2.3.3 
tejto prílohy.  
2.3.2 V prípade mechanických čerpadiel na vstrekovanie paliva montovaných na vznetových motoroch musia výrob ­
covia prija ť primerané opatrenia na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do nastavenia maximálneho 
prívodu paliva po čas prevádzky vozidla.SK L 175/20 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.3.3. Výrobcovia musia ú činne zamedzi ť preprogramovaniu údajov po čítadla kilometrov v palubnej sieti, v akom ­
ko ľvek ovládacom prvku hnacej sústavy a v náležitých prípadoch aj vo vysielacej jednotke na vzdialenú výmenu 
údajov. Výrobcovia musia použi ť systematické stratégie ochrany pred neoprávneným zásahom a ochranné 
funkcie proti zápisu na ochranu integrity údajov po čítadla kilometrov. Metódy poskytujúce primeranú ochranu 
proti neoprávnenému zásahu schva ľuje schva ľovací úrad.  
2.4. Uplat ňovanie skúšok  
2.4.1. Obrázok I.2.4 ilustruje uplat ňovanie skúšok na typové schva ľovanie vozidla. Osobitné skúšobné postupy sú 
opísané v prílohách II, 111A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX a XXI.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/21
 SK L 175/22 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 Obrázok I.2.4  
Uplat ňovanie požiadaviek pre skúšky na typové schva ľovanie a rozšírenia  
Kategória vozidla  Vozidlá so zážihovými motormi vrátane hybridov1 Vozidlá so vznetovými 
motormi vrátane 
hybridov  Vozidlá 
výlu čne na 
elektrický 
pohon  Vozidlá 
s vodíkovými 
palivovými 
článkami  
Jednopalivové  Dvojpalivové3 Flexibilné palivo3 
Referen čné palivo  benzín 
(E10)  LPG  NG/ 
biometán  vodík 
(spa ľov ­
acie 
motory)  benzín 
(E10)  benzín 
(E10)  benzín 
(E10)  benzín (E10)  nafta 
(B7)5 — vozidlo 
s vodí ­
kovým 
palivovým 
článkom  LPG  NG/ 
biometán  vodík 
(spa ľovacie 
motory)4 etanol 
(E85)  
plynné zne čisťujúce látky 
(skúška typu 1)  áno áno  áno  áno4 áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve palivá)  áno —  —  
PM 
(skúška typu 1)  áno2 — —  —  áno2 
(iba 
benzín)  áno2 
(iba 
benzín)  áno2 
(iba benzín)  áno2 
(obidve palivá)  áno —  —  
PN áno2 — —  —  áno2 
(iba 
benzín)  áno2 
(iba 
benzín)  áno2 
(iba benzín)  áno2 
(obidve palivá)  áno —  —  
plynné zne čisťujúce látky, 
RDE (skúška typu 1A)  áno áno  áno  áno(4 ) áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno (obidve 
palivá)  áno (obidve palivá)  áno  —  —  
PN, RDE (skúška typu 1A)  áno  —  —  —  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno (obidve 
palivá)  áno (obidve palivá)  áno  —  —  
Emisie pri vo ľnobehu 
(skúška typu 2)  áno áno  áno  —  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(iba benzín)  áno 
(obidve palivá)  — —  —  
Emisie z k ľukovej skrine 
(skúška typu 3)  áno áno  áno  —  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba benzín)  áno 
(iba benzín)  — —  —
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/23
 Kategória vozidla  Vozidlá so zážihovými motormi vrátane hybridov1 Vozidlá so vznetovými 
motormi vrátane 
hybridov  Vozidlá 
výlu čne na 
elektrický 
pohon  Vozidlá 
s vodíkovými 
palivovými 
článkami  
Jednopalivové  Dvojpalivové3 Flexibilné palivo3 
Emisie z odparovania 
(skúška typu 4)  áno —  —  —  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba benzín)  áno 
(iba benzín)  — —  —  
Životnos ť 
(skúška typu 5)  áno áno  áno  áno  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba benzín)  áno 
(iba benzín)  áno —  —  
Emisie pri nízkych teplo ­
tách 
(skúška typu 6)  áno —  —  —  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba 
benzín)  áno 
(iba benzín)  áno 
(obidve palivá)  — —  —  
Zhoda v prevádzke  áno  áno  áno  áno  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve palivá)  áno —  —  
Palubný diagnostický 
systém  áno áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  —  —  
Emisie CO  2, spotreba 
paliva, spotreba elektrickej 
energie a dojazd elektric ­
kého vozidla  áno áno  áno  áno  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve 
palivá)  áno 
(obidve palivá)  áno áno  áno  
Opacita dymu  —  —  —  —  —  —  —  —  áno  —  —  
Výkon motora  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno  áno
 3. ROZŠÍRENIA TYPOVÝCH SCHVÁLENÍ  
3.1. Rozšírenia pre výfukové emisie (skúšky typu 1 a typu 2)  
3.1.1. Typové schválenie sa rozšíri na vozidlá, pokia ľ sp ĺňajú požiadavky článku 2 ods. 1.  
3.1.2. Vozidlá s periodicky regeneratívnym systémom  
Pre skúšky Ki pod ľa doplnku 1 k čiastkovej prílohe VI k prílohe XXI (WLTP) sa typové schválenie rozšíri na 
vozidlá, pokia ľ sp ĺňajú požiadavky bodu 5.9 prílohy XXI.  
Pre skúšky Ki pod ľa prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83 (NEDC) sa typové schválenie rozšíri na vozidlá 
v súlade s požiadavkami bodu 3.1.4. prílohy I k nariadeniu (ES) č. 692/2008.  
3.2. Rozšírenia pre emisie z odparovania (skúška typu 4)  
3.2.1. Typové schválenie sa rozšíri na vozidlá vybavené systémom regulácie emisií z odparovania, ktorý sp ĺňa tieto 
podmienky:  
3.2.1.1. Základný princíp dávkovania paliva/vzduchu (napr. jednobodové vstrekovanie) je rovnaký.  
3.2.1.2. Tvar palivovej nádrže, materiál palivovej nádrže a hadíc na kvapalné palivo sú identické.  
3.2.1.3. Skúša sa vozidlo, ktoré predstavuje najhorší prípad, pokia ľ ide o prie čny rez a približnú d ĺžku hadíc. O tom, či 
neidentické separátory pary/kvapaliny sú prijate ľné, rozhodne technická služba zodpovedná za skúšky typového 
schva ľovania.  
3.2.1.4. Objem palivovej nádrže je v rozmedzí ± 10 %.  
3.2.1.5. Nastavenie pretlakového ventilu palivovej nádrže je identické.  
3.2.1.6. Metóda zachytávania palivových pár je identická, t. j. tvar a objem filtra, zachytávajúca látka, čisti č vzduchu (ak 
je použitý na reguláciu emisií z odparovania) at ď. 
3.2.1.7. Metóda vyplachovania zachytených pár je identická (napr. prietok vzduchu, bod spustenia alebo objem výplachu 
po čas prekondiciovacieho cyklu).  
3.2.1.8. Metóda tesnenia a odvzdušnenia systému dávkovania paliva je identická.  
3.2.2. Typové schválenie sa rozšíri na vozidlá s:  
3.2.2.1. rozdielnymi zdvihovými objemami motora;  
3.2.2.2. rozdielnymi výkonmi motora;  
3.2.2.3. automatickými a manuálnymi prevodovkami;  
3.2.2.4. pohonom dvoch a štyroch kolies;  
3.2.2.5. rozdielnymi druhmi karosérie; a  
3.2.2.6. rozdielnymi ve ľkos ťami kolies a pneumatík.  
3.3. Rozšírenia pre životnos ť zariadení na reguláciu zne čisťovania (skúška typu 5)  
3.3.1. Typové schválenie sa rozšíri na rôzne typy vozidiel za predpokladu, že uvedené parametre vozidla, motora alebo 
systému na reguláciu zne čisťovania sú identické alebo sa udržiavajú v medziach stanovených tolerancií:SK L 175/24 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.3.1.1. Vozidlo:  
Kategória zotrva čnej hmotnosti: dve najbližšie vyššie kategórie zotrva čnej hmotnosti a akáko ľvek nižšia kate ­
gória zotrva čnej hmotnosti.  
Celkové jazdné za ťaženie pri rýchlosti 80 km/h: + 5 % nad a ľubovo ľná nižšia hodnota.  
3.3.1.2. Motor  
a) zdvihový objem valcov motora (± 15 %);  
b) po čet a ovládanie ventilov;  
c) palivový systém;  
d) typ chladiaceho systému;  
e) spa ľovací proces.  
3.3.1.3. Parametre systému na reguláciu zne čisťovania:  
a) katalyzátory a filtre častíc:  
po čet katalyzátorov, filtrov a prvkov,  
rozmer katalyzátorov a filtrov (objem monolitu ± 10 %),  
druh katalytickej činnosti (oxidácia, trojcestný katalyzátor, tenký filter NO  x , SCR, tenký katalyzátor NO  x alebo 
iné),  
obsah drahých kovov (identický alebo vyšší),  
druh a pomer drahých kovov (± 15 %),  
substrát (štruktúra a materiál),  
hustota komôrok,  
kolísanie teploty nie viac ako o 50 K na vstupnom otvore katalyzátora alebo filtra. Toto kolísanie teploty sa 
kontroluje za stabilizovaných podmienok pri rýchlosti vozidla 120 km/h a zá ťažovom nastavení pre skúšku 
typu 1.  
b) vstrekovanie vzduchu:  
so vstrekovaním alebo bez vstrekovania,  
typ (pulza čný, vzduchové čerpadlo, iný/iné),  
c) EGR:  
s EGR alebo bez EGR,  
typ (chladený alebo nechladený, s aktívnou alebo pasívnou reguláciou, vysokotlakový alebo nízkotlakový).  
3.3.1.4. Skúška životnosti sa môže vykona ť s použitím vozidla, ktorého typ karosérie, prevodovka (automatická alebo 
manuálna), rozmery kolies alebo pneumatík sú iné ako v prípade typu vozidla, pre ktorý sa požaduje typové 
schválenie.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/25
 
3.4. Rozšírenia pre palubné diagnostické systémy  
3.4.1. Typové schválenie sa rozšíri na rôzne typy vozidiel s identickým motorom a systémami regulácie emisií vyme ­
dzenými v doplnku 2 k prílohe XI. Typové schválenie sa rozšíri bez oh ľadu na tieto charakteristiky vozidla:  
a) príslušenstvo motora;  
b) pneumatiky;  
c) ekvivalentnú zotrva čnú hmotnos ť; 
d) chladiaci systém;  
e) celkový prevodový pomer;  
f) druh prevodového ústrojenstva; a  
g) typ karosérie.  
3.5. Rozšírenie pre skúšku pri nízkej teplote (skúška typu 6)  
3.5.1. Vozidlá s rozdielnymi referen čnými hmotnos ťami 
3.5.1.1. Typové schválenie sa rozšíri len na vozidlá s referen čnou hmotnos ťou vyžadujúcou používanie ďalších dvoch 
vyšších ekvivalentných zotrva čných hmotností alebo akejko ľvek nižšej ekvivalentnej zotrva čnej hmotnosti.  
3.5.1.2. Pre vozidlá kategórie N sa schválenie rozšíri len na vozidlá s nižšou referen čnou hmotnos ťou, ak sú emisie už 
schváleného vozidla v medziach limitov predpísaných pre vozidlo, pre ktoré sa rozšírenie schválenia požaduje.  
3.5.2. Vozidlá s rozdielnymi celkovými prevodovými pomermi  
3.5.2.1. Typové schválenie sa rozšíri na vozidlá s rozdielnymi prevodovými pomermi len za ur čitých podmienok.  
3.5.2.2. Na posúdenie toho, či je možné typové schválenie rozšíri ť sa pre každý prevodový pomer použitý pri skúške 
typu 6 ur čí tento podiel: 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kde pri otá čkach motora 1 000 min  –1 je V  1 rýchlos ť schváleného typu vozidla a V  2 je rýchlos ť typu vozidla, pre 
ktorý sa požaduje rozšírenie typového schválenia.  
3.5.2.3. Ak je pre každý prevodový pomer E ≤ 8 %, rozšírenie sa udelí bez opakovania skúšky typu 6.  
3.5.2.4. Ak je aspo ň pre jeden prevodový pomer E > 8 % a ak je pre každý prevodový pomer E ≤ 13 %, skúška typu 6 sa 
zopakuje. Skúšky sa môžu vykona ť v laboratóriu vybranom výrobcom, ktoré však musí schváli ť technická 
služba. Protokol o skúškach sa posiela technickej službe zodpovednej za skúšky typového schva ľovania.  
3.5.3. Vozidlá s rozdielnymi referen čnými hmotnos ťami a prevodovými pomermi  
Typové schválenie sa rozšíri na vozidlá s rozdielnymi referen čnými hmotnos ťami a prevodovými pomermi za 
predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v bodoch 3.5.1 a 3.5.2.SK L 175/26 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4. ZHODA VÝROBY  
4.1. Úvod  
4.1.1. Každé vozidlo vyrobené na základe typového schválenia v súlade s týmto nariadením musí by ť vyrobené tak, aby 
sp ĺňalo požiadavky na typové schválenie uvedené v tomto nariadení. Výrobca prijme primerané opatrenia 
a dokumentované plány na kontrolu a v intervaloch stanovených v tomto nariadení vykonáva potrebné skúšky 
emisií a systému OBD na overovanie neustáleho súladu so schváleným typom. Schva ľovací úrad overuje 
a schva ľuje tieto opatrenia a plány výrobcu na kontrolu a v intervaloch stanovených v tomto nariadení vykonáva 
kontroly a skúšky emisií a systému OBD v priestoroch výrobcu, vrátane výrobných a skúšobných zariadení, ako 
sú čas ť opatrení na overovanie zhody výroby a priebežné overovanie, stanovených v prílohe X k smernici 
2007/46/ES.  
4.1.2. Výrobca overí zhodu výroby vykonaním skúšky emisií zne čisťujúcich látok [uvedených v tabu ľke 2 v prílohe I k 
nariadeniu (ES) č. 715/2007], emisií CO  2 (spolo čne s meraním spotreby elektrickej energie, EC), emisií 
z k ľukovej skrine, emisií z odparovania a systému OBD. Overovanie preto zah ŕňa skúšky typu 1, 3 a 4, ako 
aj skúšku systému OBD v súlade s bodom 2.4 tejto prílohy a s príslušnými prílohami, ktoré sú v tejto prílohe 
citované. Osobitné postupy na overovanie zhody výroby sú uvedené v bodoch 4.2 až 4.7 a v doplnkoch 1 a 2.  
4.1.3 Na ú čely overovania zhody výroby výrobcom sa výrazom „rad“ rozumie interpola čný rad CO  2 pre skúšky typu 
1 a 3, pri čom pre skúšku typu 4 zah ŕňa rozšírenia opísané v bode 3.2 tejto prílohy a rad OBD s rozšíreniami 
opísanými v bode 3.3 tejto prílohy pre skúšky OBD.  
4.1.4 Frekvencia overovania zhody výrobkov vykonávaného výrobcom je založená na metodike posudzovania rizika 
v súlade s medzinárodnou normou ISO 31000: 2009 – Riadenie rizík – Zásady a usmernenia, a najmenej pre 
typ 1 s minimálnou frekvenciou jedno overovanie na 5 000 vyrobených vozidiel v rámci radu alebo jedenkrát 
ro čne, pod ľa toho, čo nastane skôr.  
4.1.5 Schva ľovací úrad, ktorý udelil typové schválenie, môže kedyko ľvek skontrolova ť metódy overovania zhody 
uplat ňované v každom výrobnom zariadení.  
Na ú čely tohto nariadenia schva ľovací úrad vykonáva kontroly na overovanie opatrení výrobcu a dokumento ­
vaných plánov na kontrolu v jeho priestoroch na základe metodiky posudzovania rizika v súlade s medziná ­
rodnou normou ISO 31000: 2009 – Riadenie rizík – Zásady a usmernenia, a vo všetkých prípadoch s mini ­
málnou frekvenciou jedna kontrola za rok.  
Pokia ľ zástupca schva ľovacieho úradu nepovažuje postup kontroly výrobcu za uspokojivý, vykonajú sa fyzické 
skúšky priamo na vyrábaných vozidlách pod ľa bodu 4.2 až 4.9.  
4.1.6. Bežná frekvencia overovania prostredníctvom fyzických skúšok, ktoré vykonáva schva ľovací úrad, závisí od 
výsledkov postupu kontroly výrobcu s využitím metodiky posudzovania rizika, ale v každom prípade sa overenie 
prostredníctvom skúšky uskuto ční aspo ň raz za tri roky. Schva ľovací úrad vykonáva tieto fyzické skúšky emisií 
a systému OBD na vyrábaných vozidlách pod ľa bodov 4.2 až 4.9.  
Pokia ľ fyzické skúšky vykonáva výrobca vo svojich priestoroch, zú častní sa na nich zástupca schva ľovacieho 
úradu.  
4.1.7 Schva ľovací úrad oznámi výsledky všetkých kontrol a fyzických skúšok vykonaných pri overovaní zhody 
výrobcov a uchováva ich najmenej 10 rokov. Tieto správy by mali by ť k dispozícii na požiadanie ostatným 
schva ľovacím úradom a Európskej komisii.  
4.1.8 V prípade nezhody sa uplat ňuje článok 30 smernice 2007/46/ES.  
4.2. Overovanie zhody vozidla pre skúšku typu 1  
4.2.1. Skúška typu 1 sa vykonáva na vyrábaných vozidlách platného člena interpola čného radu CO  2 pod ľa opisu 
v osved čení o typovom schválení. Limity, na základe ktorých sa posudzuje zhoda, sú limity uvedené v tabu ľke 2SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/27
 
v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007. Pokia ľ ide o emisie CO  2 , limitná hodnota je hodnota stanovená 
výrobcom pre vybrané vozidlo v súlade s metodikou interpolácie stanovenou v čiastkovej prílohe 7 k prílohe 
XXI. Schva ľovací úrad overuje výpo čet interpolácie.  
4.2.2. V rámci radu sa náhodne vyberie vzorka troch vozidiel. Po výbere schva ľovacím úradom výrobca nesmie na 
vybraných vozidlách vykonáva ť žiadne úpravy.  
4.2.2.1. Vyberú sa len dokon čené vyrobené vozidlá, ktoré najazdili najviac 80 km, a na ú čely overovania zhody na 
základe skúšky typu 1 sa budú tieto vozidlá považova ť za vozidlá, ktoré najazdili 0 km. Vozidlá budú skúšané 
v rámci vhodného cyklu WLTP v súlade s prílohou XXI k tomuto nariadeniu, bez oh ľadu na požiadavky na 
opakovanie skúšok, alebo po čet najazdených kilometrov vozidiel. Výsledkami skúšky sú hodnoty po uplatnení 
všetkých korekcií pod ľa tohto nariadenia.  
4.2.3. Štatistická metóda na výpo čet skúšobných kritérií je opísaná v doplnku 1.  
Výroba radu sa považuje za nezhodnú s požiadavkami, ak sa dosiahne zamietavé rozhodnutie pre jednu alebo 
viacero zne čisťujúcich látok a hodnoty CO  2 pod ľa skúšobných kritérií uvedených v doplnku 1.  
Výroba radu sa považuje za vyhovujúcu, pokia ľ je dosiahnuté kladné rozhodnutie pre všetky zne čisťujúce látky 
a hodnoty CO  2 pod ľa skúšobných kritérií uvedených v doplnku 1.  
Ak sa dosiahlo kladné rozhodnutie pre jednu zne čisťujúcu látku, toto rozhodnutie sa nemení žiadnou doda ­
to čnou skúškou vykonanou s cie ľom dosiahnu ť rozhodnutie pre iné zne čisťujúce látky a hodnoty CO  2 . 
Ak sa nedosiahne kladné rozhodnutie pre všetky zne čisťujúce látky a hodnoty CO  2 , vykoná sa skúška na ďalšom 
vozidle, avšak najviac na 16 vozidlách, a zopakuje sa postup opísaný v doplnku 1 na dosiahnutie kladného 
alebo záporného rozhodnutia (pozri obrázok I.4.2).SK L 175/28 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok I.4.2
  
4.2.4. Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môžu skúšky vykona ť na vozidle radu, ktoré 
najazdilo 15 000 km s cie ľom stanovi ť koeficienty vývoja EvC pre zne čisťujúce látky/CO  2 pre každý rad. Postup 
zábehu vozidiel vykonáva výrobca, ktorý na týchto vozidlách nevykoná žiadne úpravy.  
4.2.4.1. S cie ľom ur čiť nameraný koeficient vývoja pri zabehnutom vozidle je postup takýto:  
a) zne čisťujúce látky/CO  2 sa merajú pri najviac 80 km a pri „x“ najazdených km prvého skúšaného vozidla;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/29
 
b) koeficient vývoja (EvC) zne čisťujúcich látok/CO  2 medzi 80 km a „x“ km sa vypo číta takto:  
EvC  meas ¼ hodnoty pri „x“ km =hodnoty pri 80 km  
c) ostatné vozidlá interpola čného radu nebudú zabehnuté, ale hodnota ich emisií/spotreby elektrickej ener ­
gie/CO  2 pri 0 km sa vynásobí koeficientom vývoja prvého zabehnutého vozidla. V tomto prípade hodnoty, 
ktoré sa majú použi ť na skúšanie pod ľa doplnku 1, sú:  
i) hodnoty pri „x“ km pre prvé vozidlo;  
ii) hodnoty pri 0 km vynásobené relevantným koeficientom vývoja pre ostatné vozidlá.  
4.2.4.2. Všetky tieto skúšky sa vykonajú s komer čným palivom. Na žiados ť výrobcu je však možné použi ť referen čné 
palivá opísané v prílohe IX.  
4.2.4.3. Pri overovaní zhody výroby so zrete ľom na emisie CO  2 môže výrobca ako alternatívu k postupu uvedenému 
v bode 4.2.4.1 použi ť fixnú hodnotu koeficientu vývoja EvC 0,98 a vynásobi ť týmto faktorom všetky hodnoty 
emisií CO  2 namerané pri 0 km.  
4.2.5 Skúšky na overovanie zhody výroby vozidiel pohá ňaných LPG alebo zemným plynom/biometánom sa môžu 
vykona ť s komer čnými palivami, ktorých pomer C3/C4 je v rozpätí zodpovedajúcich pomerov referen čných 
palív v prípade LPG alebo s jedným z vysokovýhrevných alebo nízkovýhrevných palív v prípade zemného plynu/ 
biometánu. V každom prípade sa analýza palív predkladá schva ľovaciemu úradu.  
4.2.6. Vozidlá vybavené ekologickými inováciami  
4.2.6.1. V prípade typu vozidla vybaveného jednou alebo viacerými ekologickými inováciami v zmysle článku 12 
nariadenia (ES) č. 443/2009 pre vozidlá kategórie M  1 alebo článku 12 nariadenia (EÚ) č. 510/2011 pre vozidlá 
kategórie N  1 sa zhoda výroby, pokia ľ ide o ekologické inovácie, preukazuje kontrolou prítomnosti príslušnej 
ekologickej inovácie, resp. inovácií.  
4.3. Výlu čne elektrické vozidlá (PEV)  
4.3.1 Opatrenia na zabezpe čenie zhody výroby vzh ľadom na spotrebu elektrickej energie sa kontrolujú na základe 
opisu v osved čení o typovom schválení uvedenom v doplnku 4 k tejto prílohe.  
4.3.2. Overovanie spotreby elektrickej energie na zabezpe čenie zhody výroby  
4.3.2.1. Po čas postupu overovania zhody výroby sa medzné kritérium pre postup skúšky typu 1 pod ľa bodu 3.4.4.1.3 
čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu (postup po sebe idúcich cyklov) a bodu 3.4.4.2.3. 
čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu (skrátený skúšobný postup) nahrádza takto:  
Medzné kritérium pre postup overovania zhody výroby sa dosiahne ukon čením prvého príslušného skúšobného 
cyklu WLTP.  
4.3.2.2. Po čas prvého príslušného skúšobného cyklu WLTP sa jednosmerný elektrický prúd z REESS meria pod ľa metódy 
opísanej v doplnku 3 k čiastkovej prílohe 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu a vydelí sa hodnotou prejdenej 
vzdialenosti v tomto príslušnom skúšobnom cykle WLTP.  
4.3.2.3. Hodnota stanovená pod ľa bodu 4.3.2.2 sa porovná s hodnotou stanovenou pod ľa bodu 1.2 doplnku 2.  
4.3.2.4. Zhoda vzh ľadom na spotrebu elektrickej energie sa kontroluje s použitím štatistických postupov opísaných 
v bode 4.2 a v doplnku 1. Na ú čely tejto kontroly zhody sa termíny zne čisťujúce látky/CO  2 nahrádzajú 
termínom spotreba elektrickej energie.SK L 175/30 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.4. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním ( ďalej len „OVC – HEV“)  
4.4.1. Opatrenia na zabezpe čenie zhody výroby vzh ľadom na hmotnostné emisie CO  2 a na spotrebu elektrickej energie 
OVC – HEV sa kontrolujú na základe opisu v osved čení o typovom schválení uvedenom v doplnku 4 k tejto 
prílohe.  
4.4.2. Overovanie hmotnostných emisií CO  2 na zabezpe čenie zhody výroby  
4.4.2.1. Vozidlo sa skúša v súlade s požiadavkami skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie, ktorá je opísaná 
v bode 3.2.5 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
4.4.2.2. Po čas tejto skúšky sa hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie stanovia na základe tabu ľky 
A8/5 v čiastkovej prílohe 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu a porovnajú sa s hmotnostnými emisiami CO  2 
v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 2.3 doplnku 2.  
4.4.2.3 Zhoda vzh ľadom na emisie CO  2 sa kontroluje s použitím štatistických postupov opísaných v bode 4.2 a v 
doplnku 1.  
4.4.3. Overovanie spotreby elektrickej energie na zabezpe čenie zhody výroby  
4.4.3.1. Po čas postupu na overovanie zhody výroby sa koniec skúšobného postupu typu 1 v režime vybíjania batérie 
pod ľa bodu 3.2.4.4 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI tohto nariadenia nahrádza takto:  
Koniec skúšobného postupu typu 1 v režime vybíjania batérie v rámci postupu overovania zhody výroby sa 
dosiahne ukon čením prvého príslušného skúšobného cyklu WLTP.  
4.4.3.2. Po čas prvého príslušného skúšobného cyklu WLTP sa jednosmerný elektrický prúd z REESS meria pod ľa metódy 
opísanej v doplnku 3 k čiastkovej prílohe 8 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu a vydelí sa hodnotou prejdenej 
vzdialenosti v tomto príslušnom skúšobnom cykle WLTP.  
4.4.3.3. Hodnota stanovená pod ľa bodu 4.5.3.2 tohto nariadenia sa porovná s hodnotou stanovenou pod ľa bodu 2.4. 
doplnku 2.  
4.4.1.4. Zhoda vzh ľadom na spotrebu elektrickej energie sa kontroluje s použitím štatistických postupov opísaných 
v bode 4.2 a v doplnku 1. Na ú čely tejto kontroly zhody sa termíny zne čisťujúce látky/CO  2 nahrádzajú 
termínom spotreba elektrickej energie.  
4.5. Overovanie zhody vozidla pre skúšku typu 3  
4.5.1. Ak sa má vykona ť overovanie pre skúšku typu 3, vykonáva sa v súlade s týmito požiadavkami:  
4.5.1.1. Ke ď schva ľovací úrad zistí, že kvalita výroby sa zdá by ť neuspokojivá, vyberie sa z radu náhodne jedno vozidlo 
a podrobí sa skúškam opísaným v prílohe V.  
4.5.1.2. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak dané vozidlo sp ĺňa požiadavky skúšok opísané v prílohe V.  
4.5.1.3. Ak skúšané vozidlo nesp ĺňa požiadavky bodu 4.5.1.1, vyberie sa z toho istého radu náhodne ďalšia vzorka 
štyroch vozidiel a podrobí sa skúškam opísaným v prílohe V. Skúšky sa môžu vykona ť na vozidlách, ktoré 
najazdili maximálne 15 000 km a neboli na nich vykonané žiadne zmeny.  
4.5.1.4. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak aspo ň tri vozidlá sp ĺňajú požiadavky skúšok opísané v prílohe V.  
4.6. Overovanie zhody vozidla pre skúšku typu 4  
4.6.1. Ak sa má vykona ť overovanie pre skúšku typu 4, vykonáva sa v súlade s týmito požiadavkami:SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/31
 
4.6.1.1. Ke ď schva ľovací úrad zistí, že kvalita výroby sa zdá by ť neuspokojivá, vyberie sa z radu náhodne jedno vozidlo 
a podrobuje sa skúškam opísaným v prílohe VI, alebo prinajmenšom skúškam pod ľa bodu 7 prílohy 7 k pred ­
pisu EHK OSN č. 83.  
4.6.1.2. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak dané vozidlo sp ĺňa požiadavky skúšok opísané v prílohe VI alebo v bode 
7 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83 v závislosti od vykonaných skúšok.  
4.6.1.3. Ak skúšané vozidlo nesp ĺňa požiadavky bodu 4.6.1.1, vyberie sa z toho istého radu náhodne ďalšia vzorka 
štyroch vozidiel a podrobí sa skúškam opísaným v prílohe VI, alebo prinajmenšom skúškam pod ľa bodu 7 
prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Skúšky sa môžu vykona ť na vozidlách, ktoré najazdili maximálne 15 000 
km a neboli na nich vykonané žiadne zmeny.  
4.6.1.4. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak najmenej tri vozidlá sp ĺňajú požiadavky skúšok opísané v prílohe VI, 
alebo v bode 7 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83, v závislosti od vykonaných skúšok.  
4.7. Overovanie zhody vozidla vzh ľadom na palubné diagnostické systémy (OBD)  
4.7.1. Ak sa má vykona ť overovanie výkonu systému OBD, vykonáva sa v súlade s týmito požiadavkami:  
4.7.1.1. Ke ď schva ľovací úrad zistí, že kvalita výroby sa zdá by ť neuspokojivá, vyberie sa z radu náhodne jedno vozidlo 
a podrobí sa skúškam opísaným v doplnku 1 k prílohe XI.  
4.7.1.2. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak dané vozidlo sp ĺňa požiadavky skúšok opísané v doplnku 1 k prílohe XI.  
4.7.1.3. Ak skúšané vozidlo nesp ĺňa požiadavky bodu 4.7.1.1, vyberie sa z toho istého radu náhodne ďalšia vzorka 
štyroch vozidiel a podrobí sa skúškam opísaným v doplnku 1 k prílohe XI. Skúšky sa môžu vykona ť na 
vozidlách, ktoré najazdili maximálne 15 000 km a neboli na nich vykonané žiadne zmeny.  
4.7.1.4. Výroba sa považuje za vyhovujúcu, ak najmenej tri vozidlá sp ĺňajú požiadavky skúšok opísané v doplnku 1 
k prílohe XI.SK L 175/32 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 1  
Overovanie zhody výroby pre skúšku typu 1 – štatistická metóda  
1. Tento doplnok opisuje postup, ktorý sa má použi ť na overovanie splnenia požiadaviek na zhodu výroby pre skúšku 
typu 1 pre zne čisťujúce látky/CO  2 , vrátane požiadaviek na zhodu výroby pre PEV a OVC – HEV.  
2. Meranie zne čisťujúcich látok uvedené v tabu ľke 2 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007 a emisií CO  2 sa vykonáva 
aspo ň na troch vozidlách a následne sa ich po čet zvyšuje, až kým sa dosiahne kladné alebo záporné rozhodnutie.  
Z po čtu skúšok  N: x 1, x 2, … x  N, priemer  X tests a rozptyl  VAR  sa ur čí zo všetkých meraní  N: 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
a 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Pre každý po čet skúšok môže by ť dosiahnuté jedno z týchto troch rozhodnutí [pozri body i) až iii)] pre zne čisťujúce 
látky na základe limitnej hodnoty  L pre každú zne čisťujúcu látku, priemer všetkých skúšok  N: X tests , rozptyl výsledkov 
skúšky  VAR  a po čtu skúšok  N: 
i) kladné rozhodnutie pre rad ak  X tests< A Ü L Ä VAR =L; 
ii) záporné rozhodnutie pre rad ak  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L; 
iii) vykoná sa ďalšie meranie, ak: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Pre meranie zne čisťujúcich látok sa faktor A nastaví na hodnotu 1,05 s cie ľom zoh ľadni ť nepresnosti merania.  
4. Pre CO  2 a spotrebu elektrickej energie sa použijú normalizované hodnoty:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
V prípade CO  2 a spotreby elektrickej energie sa faktor A nastaví na hodnotu 1,01 a hodnota L sa nastaví na 1. Takže 
v prípade CO  2 a spotreby elektrickej energie sa kritériá zjednodušia na:  
i) kladné rozhodnutie pre rad ak  X tests< A Ä VAR ; 
ii) záporné rozhodnutie pre rad ak  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR ; 
iii) vykoná sa ďalšie meranie, ak: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Hodnoty A pre zne čisťujúce látky, spotrebu elektrickej energie a CO  2 budú preskúmané a môžu sa zmeni ť na základe 
dostupných dôkazov. Z týchto dôvodov schva ľovacie úrady budú musie ť Komisii predloži ť všetky príslušné údaje 
najmenej za úvodné obdobie piatich rokov.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/33
 
Doplnok 2  
Výpo čty na overovanie zhody výroby elektrických vozidiel  
1. Výpo čty na overovanie zhody výroby PEV  
1.1 Interpolácia spotreby elektrickej energie jednotlivých PEV 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kde:  
EC DC–ind,COP  je spotreba elektrickej energie jednotlivého vozidla na overovanie zhody výroby, Wh/km;  
EC DC–L,COP  je spotreba elektrickej energie vozidla L na overovanie zhody výroby, Wh/km;  
EC DC–H,COP  je spotreba elektrickej energie vozidla H na overovanie zhody výroby, Wh/km;  
K ind je interpola čný koeficient pre posudzované jednotlivé vozidlo pre príslušný skúšobný cyklus WLTP.  
1.2 Spotreba elektrickej energie PEV  
Nasledujúca hodnota sa stanoví a použije na overovanie zhody výroby vzh ľadom na spotrebu elektrickej energie: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kde:  
EC DC,COP  je spotreba elektrickej energie založená na vybíjaní REESS v prvom príslušnom skúšobnom cykle 
WLTC, použitá na overovanie po čas skúšobného postupu na overovanie zhody výroby;  
EC DC,CD,first WLTC  je spotreba elektrickej energie založená na vybíjaní REESS v prvom príslušnom skúšobnom cykle 
WLTC pod ľa bodu 4.3 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI, vo Wh/km;  
AF EC je korek čný faktor, ktorým sa kompenzuje rozdiel medzi hodnotou spotreby elektrickej energie 
v režime vybíjania batérie stanovenou po vykonaní skúšobného postupu typu 1 po čas typového 
schva ľovania a nameraným výsledkom skúšky stanoveným po čas postupu na overovanie zhody 
výroby  
a 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
kde 
EC WLTC,declared  je stanovená spotreba elektrickej energie PEV pod ľa bodu 1.1.2.3 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  
EC WLTC  je nameraná spotreba elektrickej energie pod ľa bodu 4.3.4.2 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI.  
2. Výpo čty na overovanie zhody výroby OVC – HEV  
2.1 Hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie jednotlivých OVC – HEV na overovanie zhody výroby 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞSK L 175/34 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
kde:  
M CO2–ind,CS,COP  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie jednotlivého vozidla na overovanie 
zhody výroby, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie vozidla L na overovanie zhody 
výroby, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie vozidla H na overovanie zhody 
výroby, g/km;  
K ind je interpola čný koeficient pre posudzované jednotlivé vozidlo pre príslušný skúšobný cyklus WLTP.  
2.2 Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie jednotlivých OVC – HEV na overovanie zhody výroby 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kde:  
EC DC–ind,CD,COP  je spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie jednotlivého vozidla na overovanie zhody 
výroby, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  je spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie vozidla L na overovanie zhody výroby, 
Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  je spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie vozidla H na overovanie zhody výroby, 
Wh/km;  
K ind je interpola čný koeficient pre posudzované jednotlivé vozidlo pre príslušný skúšobný cyklus WLTP.  
2.3 Hodnota hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie na overovanie zhody výroby  
Nasledujúca hodnota sa stanoví a použije na overovanie zhody výroby vzh ľadom na hmotnostné emisie CO  2 
v režime na udržanie nabitia batérie: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
kde:  
M CO2,CS,COP  je hodnota hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime 
na udržanie nabitia batérie predložená na overovanie po čas skúšobného postupu na overovanie zhody 
výroby;  
M CO2,CS  sú hmotnostné emisie CO2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 4.1.1 prílohy XXI, g/km;  
AF CO2,CS  je korek čný faktor, ktorý kompenzuje rozdiel medzi hodnotou stanovenou po vykonaní skúšobného 
postupu typu 1 po čas typového schva ľovania a nameraným výsledkom skúšky stanoveným po čas 
postupu na overovanie zhody výroby  
a 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
kde 
M CO2,CS,c,declared  sú stanovené hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa kroku 7 v tabu ľke A8/5 čiastkovej prílohy 8 k prílohe 
XXI.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  sú namerané hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa kroku 6 v tabu ľke A8/5 čiastkovej prílohy 8 k prílohe 
XXI.  
2.4 Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie na overovanie zhody výroby  
Nasledujúca hodnota sa stanoví a použije na overovanie zhody výroby s oh ľadom na spotrebu elektrickej energie 
v režime vybíjania batérie: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kde:  
EC DC,CD,COP  je spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie založená na vybíjaní REESS v prvom 
príslušnom skúšobnom cykle WLTC pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie použitá na 
overovanie po čas skúšobného postupu na overovanie zhody výroby;  
EC DC,CD,first WLTC  je spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie založená na vybití REESS v prvom 
príslušnom skúšobnom cykle WLTC pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie pod ľa bodu 
4.3 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI, vo Wh/km;  
AF EC,AC,CD  je korek čný faktor pre spotrebu elektrickej energie v režime vybíjania batérie, ktorý kompenzuje 
rozdiel medzi hodnotou stanovenou po vykonaní skúšobného postupu typu 1 po čas typového 
schva ľovania a nameraným výsledkom skúšky stanoveným po čas postupu na overovanie zhody 
výroby  
a 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
kde 
EC AC,CD,declared  je stanovená spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie v rámci skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie pod ľa bodu 1.1.2.3 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI.  
EC AC,CD  je nameraná spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie v rámci skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie pod ľa bodu 4.3.1 čiastkovej prílohy 8 k prílohe XXI.SK L 175/36 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 3  
VZOR  
INFORMA ČNÝ DOKUMENT č. …  
TÝKAJÚCI SA TYPOVÉHO SCHVÁLENIA ES VOZIDLA SO ZRETE ĽOM NA EMISIE A PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM O OPRAVÁCH 
A ÚDRŽBE VOZIDLA  
V relevantných prípadoch sa tieto informácie poskytujú v troch vyhotoveniach a spolu s obsahom. Všetky výkresy sa 
musia vo vhodnej mierke doda ť na formáte A4 alebo musia by ť poskladané na tento formát a musia by ť dostato čne 
podrobné. Prípadné fotografie musia by ť dostato čne podrobné.  
Ak majú systémy, komponenty alebo samostatné technické jednotky elektronické ovládanie, musia by ť poskytnuté 
informácie týkajúce sa ich výkonu. 
0. VŠEOBECNÉ ÚDAJE  
0.1.  Zna čka (obchodné meno výrobcu): ................................................................................................... ...................  
0.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
0.2.1.  Obchodné meno (-á) (ak je/sú k dispozícii): .................................................................................. ..................  
0.4.  Kategória vozidla (  c ): ............................................................................................................................ ......................  
0.8.  Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-ych) závodu(-ov): ........................................................................ .........  
0.9.  Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ur čený): ............................................................................................  
1. VŠEOBECNÉ KONŠTRUK ČNÉ VLASTNOSTI  
1.1.  Fotografie a/alebo výkresy reprezentatívneho vozidla/komponentu/samostatnej technickej jednot ­
ky (  1 ): 
1.3.3.  Hnacie nápravy (po čet, umiestnenie, prepojenie): .............................................................................................  
2. HMOTNOSTI A ROZMERY (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(v kg a mm) (v prípade potreby uve ďte odkaz na výkres)  
2.6.  Hmotnos ť v prevádzkovom stave (  h ) 
a) maximálna a minimálna pre každý variant: ................................................................................... ............ 
b) hmotnos ť každej verzie (musí by ť uvedená tabu ľka): ................................................................................  
2.8.  Maximálna technicky prípustná hmotnos ť za ťaženého vozidla udávaná výrobcom (  i ) ( 3 ): .....................  
3. MENI Č POHONNEJ ENERGIE (  k ) 
3.1.  Výrobca meni ča (-ov) pohonnej energie: ..................................................................................................... .......  
3.1.1.  Kód výrobcu (pod ľa ozna čenia na meni či pohonnej energie alebo iný spôsob identifikácie): ............  
3.2.  Spa ľovací motor  
3.2.1.1.  Princíp činnosti: zážihový/vznetový/dvojpalivový motor (  1 ) 
Cyklus: štvortaktný/dvojtaktný/rota čný (  1 ) 
3.2.1.2.  Po čet a usporiadanie valcov: ..................................................................................................... ............................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/37
 
3.2.1.2.1.  V ŕtanie (  1 ): ............................................................................................................................ ............................... mm  
3.2.1.2.2.  Zdvih (  1 ): ............................................................................................................................ ................................. mm  
3.2.1.2.3.  Poradie zapa ľovania: ....................................................................................................................... ...........................  
3.2.1.3.  Zdvihový objem (  m ): ............................................................................................................................ .............. cm  3 
3.2.1.4.  Objemový kompresný pomer (  2 ): ...........................................................................................................................  
3.2.1.5.  Výkresy spa ľovacej komory, hlavy piestu a v prípade zážihových motorov, piestnych krúžkov: .....  
3.2.1.6.  Normálne vo ľnobežné otá čky motora (  2 ): .............................................................................................. min  –1 
3.2.1.6.1.  Vysoké vo ľnobežné otá čky motora (  2 ): ................................................................................................... min  –1 
3.2.1.8.  Menovitý výkon motora (  n ): ..................... kW pri ..................... min  –1 (hodnota stanovená výrobcom)  
3.2.1.9.  Maximálne prípustné otá čky motora predpísané výrobcom: ............................................................ min  –1 
3.2.1.10.  Maximálny čistý krútiaci moment (  n ): ............. Nm pri ............. min  –1 (hodnota stanovená výrobcom)  
3.2.2.  Palivo  
3.2.2.1.  Ľahké vozidlá: motorová nafta/benzín/LPG/NG alebo biometán/etanol (E85)/bionafta/vodík/ 
H 2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  RON, bezolovnatý: ............................................................................................................ ........................................  
3.2.2.4.  Typ vozidla pod ľa paliva: jednopalivové, dvojpalivové, flexibilné palivo (  1 ) 
3.2.2.5.  Maximálne množstvo biopaliva akceptovate ľné v palive (hodnota udaná výrobcom): ... hmotnostná 
koncentrácia v %  
3.2.4.  Prívod paliva  
3.2.4.1.  Karburátorom(-mi): áno/nie (  1 ) 
3.2.4.2.  Vstrekovaním paliva (len pre vznetový alebo dvojpalivový motor): áno/nie (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Opis systému (common rail/vstrekovacie jednotky/rozde ľovacie vstrekovacie čerpadlo at ď.): ..............  
3.2.4.2.2.  Princíp činnosti: priame vstrekovanie/predkomôrkový/vírivá komôrka (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Vstrekovacie/dopravné palivové čerpadlo  
3.2.4.2.3.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.2.3.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.2.3.3.  Maximálny prívod paliva (  1 ) ( 2 ): ...................................... mm  3 /zdvih alebo cyklus pri otá čkach 
motora:................... min  –1 alebo charakteristický diagram: ................................................. (Ak je použitá 
regulácia plniaceho tlaku, uve ďte charakteristickú hodnotu prívodu paliva a plniaci tlak vo vz ťahu 
k otá čkam motora)  
3.2.4.2.4.  Obmedzova č otá čok motora  
3.2.4.2.4.2.1.  Rýchlos ť, pri ktorých za čínajú medzné otá čky pri za ťažení: ............................................................ min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maximálne otá čky bez za ťaženia: ............................................................................................................. min  –1 
3.2.4.2.6.  Vstrekova č(-e): 
3.2.4.2.6.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.2.6.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................SK L 175/38 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.4.2.8.  Pomocné štartovacie zariadenie  
3.2.4.2.8.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.2.8.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.2.8.3.  Opis systému: ................................................................................................................ .............................................  
3.2.4.2.9.  Elektronicky riadené vstrekovanie: áno/nie (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.2.9.2.  Typ(-y):  
3.2.4.2.9.3  Opis systému: ................................................................................................................ .............................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Zna čka a typ riadiacej jednotky (ECU): ............................................................................................ ..................  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Verzia softvéru ECU: ......................................................................................................... ........................................  
3.2.4.2.9.3.2.  Zna čka a typ regulátora paliva: ............................................................ ....................................... .........................  
3.2.4.2.9.3.3.  Zna čka a typ sníma ča prietoku vzduchu: ..........................................................................................................  
3.2.4.2.9.3.4.  Zna čka a typ rozde ľova ča paliva: ..................................................................................................................... .... 
3.2.4.2.9.3.5.  Zna čka a typ pláš ťa škrtiacej klapky: ........................................................................................................... .......  
3.2.4.2.9.3.6.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: ........................................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: ..................................................................  
3.2.4.2.9.3.8.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: .....................................................................  
3.2.4.3.  Vstrekovanie paliva (len v prípade zážihových motorov): áno/nie (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Princíp činnosti: sacie potrubie (jednobodové/viacbodové)/priame vstrekovanie (  1 ) /iné (uve ďte): .......  
3.2.4.3.2.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.3.3.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.3.4.  Opis systému (v prípade iných systémov než s plynulým vstrekovaním paliva uve ďte zodpovedajúce 
údaje): ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.3.4.1.  Zna čka a typ riadiacej jednotky (ECU): ............................................................................................ ..................  
3.2.4.3.4.1.1.  Verzia softvéru ECU: ......................................................................................................... ........................................  
3.2.4.3.4.3.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča prietoku vzduchu: ...............................................................  
3.2.4.3.4.8.  Zna čka a typ pláš ťa škrtiacej klapky: ........................................................................................................... .......  
3.2.4.3.4.9.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: ........................................................................  
3.2.4.3.4.10.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: ..................................................................  
3.2.4.3.4.11.  Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: .....................................................................  
3.2.4.3.5.  Vstrekova če 
3.2.4.3.5.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.4.3.5.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Systém štartu za studena  
3.2.4.3.7.1.  Princíp(-y) činnosti: ...................................................................................................................... ..............................  
3.2.4.3.7.2.  Prevádzkové limity/nastavenia (  1 ) ( 2 ): .....................................................................................................................  
3.2.4.4.  Dopravné čerpadlo  
3.2.4.4.1.  Tlak (  2 ): ............................................... kPa alebo charakteristický diagram (  2 ): ...............................................  
3.2.4.4.2.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.4.4.3.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.5.  Elektrický systém  
3.2.5.1.  Menovité napätie: ......................................................................................... V, kladné/záporné uzemnenie (  1 ) 
3.2.5.2.  Generátor  
3.2.5.2.1.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.5.2.2.  Menovitý výkon: .............................................................................................................. .................................... VA  
3.2.6.  Systém zapa ľovania (iba zážihové motory)  
3.2.6.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.6.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.6.3.  Princíp činnosti: ...................................................................................................................... ...................................  
3.2.6.6.  Zapa ľovacie svie čky 
3.2.6.6.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.6.6.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.6.6.3.  Nastavenie medzery: .......................................................................................................... ................................ mm  
3.2.6.7.  Zapa ľovacia(-e) cievka(-y)  
3.2.6.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.6.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.7.  Chladiaci systém: kvapalinou/vzduchom (  1 ) 
3.2.7.1.  Menovité nastavenie mechanizmu regulácie teploty motora: ..................................................................... ... 
3.2.7.2.  Kvapalina  
3.2.7.2.1.  Druh kvapaliny: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.7.2.2.  Obehové čerpadlo, resp. čerpadlá: áno/nie (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Charakteristiky: ............................................................................................................. ..................................... alebo  
3.2.7.2.3.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.7.2.3.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.7.2.4.  Prevodový pomer, resp. pomery: ............................................................................................... ............................  
3.2.7.2.5.  Opis ventilátora a mechanizmu jeho pohonu: ................................................................................... .............SK L 175/40 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.7.3.  Vzduch  
3.2.7.3.1.  Ventilátor: áno/nie (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Charakteristiky: ............................................................................................................. ..................................... alebo  
3.2.7.3.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.7.3.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.7.3.3.  Prevodový pomer, resp. pomery: ............................................................................................... ............................  
3.2.8.  Sací systém  
3.2.8.1.  Prepl ňova č: áno/nie (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.8.1.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.8.1.3.  Opis systému (napr. najvyšší plniaci tlak: ...... kPa; vypúš ťací ventil) (v relevantných prípadoch): .....  
3.2.8.2.  Medzichladi č: áno/nie (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Typ: vzduch-vzduch/vzduch-voda (  1 ) 
3.2.8.3.  Sací podtlak pri menovitých otá čkach a pri 100 % za ťažení (len vznetové motory)  
3.2.8.4.  Opis a výkresy nasávacieho potrubia a jeho príslušenstva (zberná komora, vykurovacie zariadenie, 
prídavné prívody vzduchu at ď.): ............................................................ ............................................................... . 
3.2.8.4.1.  Opis nasávacieho potrubia motora (vrátane výkresov a/alebo fotografií) ...................................................  
3.2.8.4.2.  Vzduchový filter, výkresy: ................................................................................................... ......................... alebo  
3.2.8.4.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.8.4.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.8.4.3.  Sací tlmi č, výkresy: .................................................................................................................... ..................... alebo  
3.2.8.4.3.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.8.4.3.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.9.  Výfukový systém  
3.2.9.1.  Opis a/alebo výkres výfukového potrubia: ..................................................................................... ....................  
3.2.9.2.  Opis a/alebo výkres výfukového systému: ...................................................................................... ....................  
3.2.9.3.  Maximálny prípustný protitlak výfuku pri menovitých otá čkach motora a pri za ťažení 100 % (len pre 
vznetové motory): ............................................................................................................. ................................. kPa  
3.2.10.  Minimálne prierezy sacích a výstupných otvorov ............................................................................... ............  
3.2.11.  Časovanie ventilov alebo ekvivalentné údaje  
3.2.11.1.  Maximálny zdvih ventilov, uhly otvárania a zatvárania alebo časovacie údaje alternatívnych distri ­
bu čných systémov vo vz ťahu k úvratom. Pre systém premenného časovania ventilov, minimálne 
a maximálne časovanie: ..................................................................................................................... .....................  
3.2.11.2.  Referen čné a/alebo nastavovacie rozpätia (  1 ): .....................................................................................................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/41
 
3.2.12.  Opatrenia prijaté proti zne čisťovaniu ovzdušia  
3.2.12.1.  Zariadenie na recyklovanie plynov z k ľukovej skrine (popis a výkresy): ................................................  
3.2.12.2.  Zariadenia na reguláciu zne čisťovania (ak nie sú uvedené pod iným záhlavím)  
3.2.12.2.1.  Katalyzátor  
3.2.12.2.1.1.  Po čet katalyzátorov a ich prvkov ( ďalej uve ďte informácie pre každú samostatnú jednotku): ..........  
3.2.12.2.1.2.  Rozmery, tvar a objem katalyzátora, resp. katalyzátorov: ..................................................................... ........  
3.2.12.2.1.3.  Druh katalytickej činnosti: ...................................................................................................................... ................  
3.2.12.2.1.4.  Celková vrstva drahých kovov: ................................................................................................ ..............................  
3.2.12.2.1.5.  Relatívna koncentrácia: ...................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.1.6.  Vložka (substrát) (štruktúra a materiál): .................................................................................... .........................  
3.2.12.2.1.7.  Hustota komôrok: ............................................................................................................. .........................................  
3.2.12.2.1.8.  Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov): ..................................................................................... .......................  
3.2.12.2.1.9.  Umiestnenie katalyzátora(-ov) (miesto a referen čná vzdialenos ť vo výfukovom potrubí): ....................  
3.2.12.2.1.10.  Tepelný štít: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Normálny pracovný rozsah teplôt: ............................................................................................. ....................... °C  
3.2.12.2.1.12.  Zna čka katalyzátora: .............................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.1.13.  Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.2.  Sníma če 
3.2.12.2.2.1.  Kyslíkový sníma č: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.1.2.  Umiestnenie: ................................................................................................................. ..............................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Rozsah ovládania: ............................................................................................................ ..........................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Typ alebo princíp činnosti: ...................................................................................................................... ...............  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.2.2.  Sníma č NO  x : áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.2.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Umiestnenie  
3.2.12.2.2.3.  Sníma č tuhých častíc: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.3.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Umiestnenie: ................................................................................................................. ..............................................SK L 175/42 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.12.2.3.  Vstrekovanie vzduchu: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Druh (pulzujúci vzduch, vzduchové čerpadlo at ď.): .........................................................................................  
3.2.12.2.4.  Recirkulácia výfukových plynov (EGR): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Charakteristiky (zna čka, typ, prietok, vysokotlakový/nízkotlakový/kombinovaný tlak at ď.): .................  
3.2.12.2.4.2.  Vodou chladený systém (uve ďte pre každý systém EGR, napríklad nízkotlakový/vysokotlakový/kom ­
binovaný tlak): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Systém regulácie emisií z odparovania (len pre motory pohá ňané benzínom a etanolom): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Podrobný opis zariadení: ..................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.5.2.  Výkres systému na reguláciu odparovania: ..................................................................................... ....................  
3.2.12.2.5.3.  Výkres nádoby s aktívnym uhlím: .............................................................................................. .........................  
3.2.12.2.5.4.  Hmotnos ť vysušeného aktívneho uhlia: .................................................................................................. ......... g  
3.2.12.2.5.5.  Schematický výkres palivovej nádrže s uvedením objemu a materiálu (len pre motory pohá ňané 
benzínom a etanolom): ......................................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.5.6.  Opis a schematický výkres tepelného štítu medzi nádržou a výfukovým systémom: ..........................  
3.2.12.2.6.  Filter častíc (PT): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Rozmery, tvar a kapacita filtra častíc: .................................................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  Konštrukcia filtra častíc: ........................................................................................................................ ...................  
3.2.12.2.6.3.  Umiestnenie (referen čná vzdialenos ť vo výfukovom potrubí): ......................................................................  
3.2.12.2.6.4.  Zna čka filtra častíc: ........................................................................................................................ ...........................  
3.2.12.2.6.5.  Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.7.  Palubný diagnostický (OBD) systém: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Opis a/alebo výkres indikátora poruchy (MI): ................................................................................. ..................  
3.2.12.2.7.2.  Zoznam a ú čel všetkých komponentov, ktoré systém OBD monitoruje: .................................................  
3.2.12.2.7.3.  Písomný opis (všeobecné princípy činnosti) pre  
3.2.12.2.7.3.1  Zážihové motory  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Monitorovanie katalyzátora: .................................................................................................. ..................................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Zistenie zlyhania zážihu: .................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Monitorovanie kyslíkového sníma ča: ................... .................................................................................................  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Ostatné komponenty monitorované systémom OBD: ................................................................................ ..... 
3.2.12.2.7.3.2.  Vznetové motory: ............................................................................................................. .........................................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Monitorovanie katalyzátora: .................................................................................................. ..................................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Monitorovanie filtra častíc: ........................................................................................................................ .............  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Monitorovanie elektronického systému zásobovania palivom: .................................................................... ..SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Ostatné komponenty monitorované systémom OBD: ................................................................................ ..... 
3.2.12.2.7.4.  Kritériá aktivácie indikátora poruchy (pevne stanovený po čet jazdných cyklov alebo štatistická metó ­
da): .......................................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.7.5.  Zoznam všetkých používaných výstupných kódov a formátov palubného diagnostického systému (s 
vysvetlením každého): ......................................................................................................... ....... ...............................  
3.2.12.2.7.6.  Výrobca vozidla poskytne nasledujúce dodato čné informácie, aby umožnil výrobu náhradných alebo 
servisných dielov kompatibilných so systémom OBD, ako aj diagnostických prostriedkov a skúšob ­
ného vybavenia.  
3.2.12.2.7.6.1.  Opis typu a po čtu cyklov prekondiciovania použitých na pôvodné typové schválenie vozidla.  
3.2.12.2.7.6.2.  Opis typu predvádzacieho cyklu OBD použitého na pôvodné typové schválenie vozidla pre kompo ­
nent monitorovaný systémom OBD.  
3.2.12.2.7.6.3.  Komplexný dokument opisujúci všetky snímané komponenty so stratégiou zis ťovania porúch a akti ­
vácie indikátora poruchy (pevne stanovený po čet jazdných cyklov alebo štatistická metóda) vrátane 
zoznamu príslušných sekundárnych snímaných parametrov pre každý komponent monitorovaný 
systémom OBD. Zoznam všetkých použitých výstupných kódov a formátov systému OBD (vždy 
s vysvetlením) pre jednotlivé komponenty hnacej sústavy, ktoré sa vz ťahujú na emisie a jednotlivé 
komponenty, ktoré sa nevz ťahujú na emisie, ke ď sa monitorovanie komponentov používa na ur čenie 
aktivácie indikátora poruchy, a to najmä vrátane podrobného vysvetlenia údajov uvedených 
v moduse $05 Test ID $21 až FF a údajov uvedených v moduse $06. 
V prípade typov vozidiel, ktoré používajú komunika čné spojenie v súlade s normou ISO 15765 – 4 
„Road vehicles, diagnostics on controller area network (CAN) — Part 4: requirements for emissions- 
related systems“, sa poskytuje podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $06 Test ID $00 až 
FF, a to pre každé monitorované ID systému OBD.  
3.2.12.2.7.6.4.  Uvedené požadované informácie sa môžu definova ť vyplnením tabu ľky opísanej nižšie.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Ľahké vozidlá:  
Kompo ­
nent  Poru ­
chový 
kód Stratégia 
monitorova ­
nia Kritériá zis ťo­
vania porúch  Kritériá 
aktivácie 
indikátora 
poruchy 
(MI)  Sekundárne para ­
metre  Prekondicio ­
vanie  Predvá ­
dzacia 
skúška  
Kataly ­
zátor  P0420  signály 
kyslíko ­
vého 
sníma ča 1 
a 2  rozdiel 
medzi 
signálmi 
sníma ča 1 
a 2  tretí 
cyklus  otá čky 
motora, za ťa­ 
ženie motora, 
A/F modus, 
teplota kataly ­
zátora  dva cykly 
typu I  typ I  
3.2.12.2.8.  Iný systém: .................................................................................................................. ................................................  
3.2.12.2.8.2.  Systém podnecovania vodi ča 
3.2.12.2.8.2.3.  Typ systému podnecovania vodi ča: nemožné opätovné naštartovania motora po odpo čte/nemožné 
naštartova ť po natankovaní/uzamknutie palivového systému/obmedzenie výkonu  
3.2.12.2.8.2.4.  Opis systému podnecovania vodi ča 
3.2.12.2.8.2.5.  Ekvivalent priemerného dojazdu vozidla s plnou nádržou: .................................................................. Km  
3.2.12.2.10.  Periodicky regeneratívny systém: (nižšie uve ďte informácie pre každú samostatnú jednotku)  
3.2.12.2.10.1.  Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: ................... ..................................................... ...........SK L 175/44 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2.  Po čet pracovných cyklov typu 1 alebo ekvivalentných cyklov skúšky motora na skúšobnej stolici 
medzi dvoma cyklami, ke ď sa regeneratívne fázy vyskytujú za podmienok ekvivalentných skúške 
typu 1 [vzdialenos ť „D“ na obrázku A6.App1/1 v doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI 
k nariadeniu (EÚ) 2017/1151 alebo na obrázku A13/1 v prílohe 13 k predpisu EHK OSN č. 83] 
(pod ľa relevantného prípadu): ...................................................................................................... .......... .................  
3.2.12.2.10.2.1.  Príslušný cyklus typu 1 (uve ďte príslušný postup: čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis 
EHK OSN č. 83): ........................................................................................................................ ................................  
3.2.12.2.10.3.  Opis metódy použitej na ur čenie po čtu cyklov medzi dvoma cyklami, ke ď dochádza k regenera čným 
fázam: ........................................................................................................................ ...................................................  
3.2.12.2.10.4.  Parametre na ur čenie úrovne za ťaženia vyžadovaného pred regeneráciou (t. j. teplota, tlak at ď.): ....  
3.2.12.2.10.5.  Opis metódy použitej na za ťaženie systému v skúšobnom postupe opísanom v bode 3.1 prílohy 13 
k predpisu EHK OSN č. 83: ......................................................................................................................... .........  
3.2.12.2.11.  Systémy katalyzátorov používajúce spotrebite ľné činidlá (nižšie uve ďte informácie pre každú samo ­
statnú jednotku): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Druh a koncentrácia potrebného činidla: ..........................................................................................................  
3.2.12.2.11.2.  Bežný prevádzkový rozsah teplôt činidla: ..........................................................................................................  
3.2.12.2.11.3.  Medzinárodná norma: .......................................................................................................... ...... ...............................  
3.2.12.2.11.4.  Frekvencia dop ĺňania činidla: nepretržite/pri údržbe (ak sa vykonáva):  
3.2.12.2.11.5.  Indikátor množstva činidla: (opis a umiestnenie)  
3.2.12.2.11.6.  Nádrž na činidlo  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapacita: .................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Systém ohrevu: áno/nie  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Opis alebo výkres  
3.2.12.2.11.7.  Riadiaca jednotka činidla: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.11.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.11.8.  Vstrekova č činidla (zna čka, typ a umiestnenie): ..............................................................................................  
3.2.13.  Opacita dymu  
3.2.13.1.  Umiestnenie symbolu koeficientu absorpcie (len pre vznetové motory): ...................................................  
3.2.14.  Podrobnosti o všetkých zariadeniach ovplyv ňujúcich hospodárnos ť prívodu paliva (ak nie je uvedené 
v iných bodoch):.  
3.2.15.  Systém prívodu LPG: áno/nie (  1 ) 
3.2.15.1.  Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1): ...SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/45
 
3.2.15.2.  Elektronická riadiaca jednotka motora pre prívod LPG  
3.2.15.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.15.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.15.2.3.  Možnosti nastavenia týkajúce sa emisií: ...................................................................................... ........................  
3.2.15.3.  Ďalšia dokumentácia  
3.2.15.3.1.  Opis ochrany katalyzátora pri prepnutí z benzínu na LPG alebo naopak: ..............................................  
3.2.15.3.2.  Usporiadanie systému (elektrické prípojky, vákuové prípojné kompenza čné hadice at ď.): ....................  
3.2.15.3.3.  Výkres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.16.  Systém zásobovania NG: áno/nie (  1 ) 
3.2.16.1.  Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 : ..................................................................  
3.2.16.2.  Elektronická riadiaca jednotka motora pre zásobovanie NG  
3.2.16.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.16.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.16.2.3.  Možnosti nastavenia týkajúce sa emisií: ...................................................................................... ........................  
3.2.16.3.  Ďalšia dokumentácia  
3.2.16.3.1.  Opis ochrany katalyzátora pri prepnutí z benzínu na NG alebo spä ť: .....................................................  
3.2.16.3.2.  Usporiadanie systému (elektrické prípojky, vákuové prípojné kompenza čné hadice at ď.): ....................  
3.2.16.3.3.  Výkres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.18.  Systém zásobovania vodíkom áno/nie (  1 ) 
3.2.18.1.  Číslo typového schválenia ES v súlade s nariadením (ES) č. 79/2009: ....................................................  
3.2.18.2.  Elektronická riadiaca jednotka motora pre zásobovanie vodíkom  
3.2.18.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.2.18.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.18.2.3.  Možnosti nastavenia týkajúce sa emisií: ...................................................................................... ........................  
3.2.18.3.  Ďalšia dokumentácia  
3.2.18.3.1.  Opis ochrany katalyzátora pri prepínaní z benzínu na vodík alebo naopak: .........................................  
3.2.18.3.2.  Usporiadanie systému (elektrické prípojky, vákuové prípojné kompenza čné hadice at ď.): ....................  
3.2.18.3.3.  Výkres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.19.4.  Ďalšia dokumentácia  
3.2.19.4.1.  Opis ochrany katalyzátora pri prepínaní z benzínu na H  2 NG alebo naopak: ........................................SK L 175/46 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.19.4.2.  Usporiadanie systému (elektrické prípojky, vákuové prípojné kompenza čné hadice at ď.): ....................  
3.2.19.4.3.  Výkres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.20.  Informácie o uchovávaní tepla  
3.2.20.1.  Aktívne zariadenie na uchovávanie tepla: áno/nie (  1 ) 
3.2.20.1.1.  entalpia: .................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Izola čné materiály  
3.2.20.2.1.  Izola čný materiál: .................................................................................................................. .....................................  
3.2.20.2.2.  Objem izolácie: .............................................................................................................. ............................................  
3.2.20.2.3.  Hmotnos ť izolácie: ................... ................................................................................................. .................................  
3.2.20.2.4.  Umiestnenie izolácie: ........................................................................................................ .........................................  
3.3.  Elektromotor  
3.3.1.  Typ (vinutie, budenie): ...................................................................................................... ........................................  
3.3.1.2.  Prevádzkové napätie: ......................................................................................................... .................................... V  
3.4.  Kombinácie meni čov pohonnej energie  
3.4.1.  Hybridné elektrické vozidlo: áno/nie (  1 ) 
3.4.2.  Kategória hybridného elektrického vozidla: externé nabíjanie /bez možnosti externého nabíjania: (  1 ) 
3.4.3.  Prepína č prevádzkového režimu: áno/nie (  1 ) 
3.4.3.1.  Volite ľné režimy  
3.4.3.1.1.  Výlu čne elektrický: áno/nie (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Používajúci výlu čne palivo: áno/nie (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hybridné režimy: áno/nie (  1 ) 
(ak áno, krátky opis): ........................................................................................................ ........................................  
3.4.4.  Opis zásobníka energie: (REESS, kondenzátor, zotrva čník/generátor)  
3.4.4.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.4.4.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.4.3.  Identifika čné číslo: ................... ...................................................................................................... ............................  
3.4.4.4.  Druh elektrochemického článku: ............................................................ ............................................................ .... 
3.4.4.5.  Energia: .......... (v prípade REESS: napätie a kapacita Ah za 2 h, v prípade kondenzátora: J, ......... )  
3.4.4.6.  Nabíja čka: zabudovaná/externá/bez nabíja čky (  1 ) 
3.4.5.  Elektromotor (samostatný opis každého typu elektromotora)SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/47
 
3.4.5.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.4.5.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.4.5.3.  Primárne použitie ako: trak čný motor/generátor (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Ak sa použije ako trak čný motor: jedno/viacmotorové (po čet) (  1 ): ............................................................  
3.4.5.4.  Maximálny výkon: ................... .......................................................................................... ................................. kW  
3.4.5.5.  Princíp činnosti  
3.4.5.5.5.1  jednosmerný prúd/striedavý prúd/po čet fáz: ......................................................................................................  
3.4.5.5.2.  Budenie samostatné/sériové/zmiešané (  1 ): 
3.4.5.5.3.  Synchrónny/asynchrónny (  1 ) 
3.4.6.  Riadiaca jednotka  
3.4.6.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.4.6.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.6.3.  Identifika čné číslo: ................... ...................................................................................................... ............................  
3.4.7.  Regulátor výkonu  
3.4.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.4.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.4.7.3.  Identifika čné číslo: ................... ...................................................................................................... ............................  
3.4.9.  Odporú čania výrobcu týkajúce sa prekondiciovania: .................................................................................... ... 
3.5.  Hodnoty stanovené výrobcom pre ur čenie emisií CO  2 /spotreby paliva/spotreby elektrickej energie/ 
elektrického dojazdu a podrobnosti o ekologických inováciách (pod ľa potreby)(  o ) 
3.5.7.  (hodnoty stanovené výrobcom)  
3.5.7.1.  Parametre skúšobného vozidla  
3.5.7.1.1  vysoká hodnota (Vehicle High, ďalej len „VH“)  
3.5.7.1.1.1.  Spotreba energie na cyklus (J): .............................................................................................. ................................  
3.5.7.1.1.2.  Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Nízka hodnota (Vehicle Low, ďalej len „VL“) (v relevantných prípadoch)  
3.5.7.1.2.1.  Spotreba energie na cyklus (J)  
3.5.7.1.2.2.  Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................SK L 175/48 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  Stredná hodnota (Vehicle M, ďalej len „VM“) (v relevantných prípadoch)  
3.5.7.1.3.1.  Spotreba energie na cyklus (J)  
3.5.7.1.3.2.  Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Kombinované hmotnostné emisie CO  2 
3.5.7.2.1.  Hmotnostné emisie CO  2 pre spa ľovacie motory  
3.5.7.2.1.1.  VH ........................................................................................................................... ............................................ g/km  
3.5.7.2.1.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... .................... g/km  
3.5.7.2.2.  Hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pre OVC – HEV a NOVC – HEV 
(hybridné elektrické vozidlá bez externého nabíjania)  
3.5.7.2.2.1.  VH: .......................................................................................................................... ............................................ g/km  
3.5.7.2.2.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... .................... g/km  
3.5.7.2.2.3.  VM (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ................... g/km  
3.5.7.2.3.  Hmotnostné emisie CO  2 v režime vybíjania batérie pre OVC – HEV  
3.5.7.2.3.1.  VH: .......................................................................................................................... ............................................ g/km  
3.5.7.2.3.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... .................... g/km  
3.5.7.2.3.3.  VM (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ................... g/km  
3.5.7.3.  Dojazd v elektrickom režime pre elektrické vozidlá  
3.5.7.3.1.  Dojazd PEV výlu čne na elektrický pohon (PER)  
3.5.7.3.1.1.  VH: .......................................................................................................................... ............................................... km  
3.5.7.3.1.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ....................... km  
3.5.7.3.2.  Dojazd OVC – HEV vo výlu čne elektrickom režime  
3.5.7.3.2.1.  VH: .......................................................................................................................... ............................................... km  
3.5.7.3.2.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ....................... km  
3.5.7.3.2.3.  VM (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ...................... km  
3.5.7.4.  Spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie (FC  CS ) pre hybridné vozidlá s palivovými 
článkami  
3.5.7.4.1.  VH: .......................................................................................................................... ................................. kg/100 kmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/49
 
3.5.7.4.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ......... kg/100 km  
3.5.7.4.3.  VM (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ........ kg/100 km  
3.5.7.5.  Spotreba elektrickej energie elektrických vozidiel  
3.5.7.5.1.  Kombinovaná spotreba elektrickej energie (EC  WLTC  ) vozidiel výlu čne na elektrický pohon  
3.5.7.5.1.1.  VH: .......................................................................................................................... ....................................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.2.  Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie EC  AC,CD  vážená faktorom vy ťaženia (kombi ­
novaná)  
3.5.7.5.2.1.  VH: .......................................................................................................................... ....................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  VL (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  VM (v relevantných prípadoch): ............................................................................................... .............. Wh/km  
3.5.8.  Vozidlo vybavené ekologickou inováciou v zmysle článku 12 nariadenia (ES) č. 443/2009 v prípade 
vozidiel kategórie M1 alebo článku 12 nariadenia (EÚ) č. 510/2011 v prípade vozidiel kategórie N1: 
áno/nie (  1 ) 
3.5.8.1.  Typ/variant/verzia štandardného vozidla, ako sa uvádza v článku 5 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 
č. 725/2011 v prípade vozidiel kategórie M1 alebo v článku 5 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 
č. 427/2014 v prípade vozidiel kategórie N1 (v náležitých prípadoch): ...................................................  
3.5.8.2.  Možné interakcie medzi rôznymi ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.5.8.3.  Emisné údaje v súvislosti s použitím ekologických inovácií (tabu ľku zopakujte pre každé skúšané 
referen čné palivo) (  w1 ) 
Rozhodnu ­
tie, ktorým 
bola daná 
ekologická 
inovácia 
schvále ­
ná (  w2 ) Kód ekolo ­
gickej 
inová ­
cie (  w3 ) 1. Emisie 
CO  2 štan ­
dardného 
vozidla 
(g/km)  2. Emisie 
CO  2 vozidla 
s ekologickou 
inováciou 
(g/km)  3. Emisie 
CO  2 štan ­
dardného 
vozidla 
v rámci 
skúšobného 
cyklu 
typu 1 (  w4 ) 4. Emisie 
CO  2 vozidla 
s ekologickou 
inováciou 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 1  5. Faktor 
vy ťaženia 
(FV), t. j. 
časový podiel 
používania 
technológie 
pri bežných 
prevádzko ­
vých 
podmienkach  úspory 
emisií CO  2 
((1 – 2)– 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Celková úspora emisií CO  2 (g/km) (  w5 ) 
w Ekologické inovácie. 
w1 V prípade potreby rozšírte tabu ľku tak, aby bola každá ekologická inovácia uvedená v osobitnom riadku. 
w2 Číslo rozhodnutia Komisie, ktorým bola daná ekologická inovácia schválená. 
w3 Pridelený rozhodnutím Komisie, ktorým bola daná ekologická inovácia schválená. 
w4 Ak sa so súhlasom schva ľovacieho úradu namiesto skúšobného cyklu typu 1 použije metodika modelovania, 
uvedie sa údaj, ktorý je výsledkom metodiky modelovania. 
w5 Výsledná úspora emisií CO  2 pre každú ekologickú inováciu osobitne.  
3.6.  Výrobcom povolené teploty  
3.6.1.  Chladiaci systémSK L 175/50 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.6.1.1.  Chladenie kvapalinou 
Maximálna teplota na výstupe: ................................................................................................. .......................... K  
3.6.1.2.  Chladenie vzduchom  
3.6.1.2.1.  Referen čný bod: ....................................................................................................................... ..................................  
3.6.1.2.2.  Maximálna teplota v referen čnom bode: ....................................................................................................... K  
3.6.2.  Maximálna výstupná teplota na vstupe do medzichladi ča: ............................................................ ............. K  
3.6.3.  Maximálna teplota výfukových plynov v mieste, kde výfukové potrubie(-a) susedí(-ia) s vonkajšou(- 
ými) prírubou(-ami) výfukového potrubia alebo turbodúchadlom: ........................................................... K  
3.6.4.  Teplota paliva 
Minimálna: ................... ........................................... K — maximálna: ...................................... ....................... K 
Pre naftové motory na vstupe do vstrekovacieho čerpadla, pre plynom pohá ňané motory na 
koncovom stupni regulátora tlaku  
3.6.5.  Teplota maziva 
Minimálna: ................... ............................................ K – maximálna: ..................................... ......................... K  
3.8.  Systém mazania  
3.8.1.  Opis systému  
3.8.1.1.  Umiestnenie nádrže s mazivom: ................................................................................................ ...........................  
3.8.1.2.  Systém prívodu maziva ( čerpadlom/vstrekom do nasávania/zmiešaním s palivom at ď.) ( 1 ) 
3.8.2.  Olejové čerpadlo  
3.8.2.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.8.2.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.8.3.  Zmes s palivom  
3.8.3.1.  Percentuálny podiel: ......................................................................................................... .........................................  
3.8.4.  Chladi č oleja: áno/nie (  1 ) 
3.8.4.1.  Výkres(-y): .................................................................................................................. ....................................... alebo  
3.8.4.1.1.  Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .............................................  
3.8.4.1.2.  Typ(-y): ..................................................................................................................... .................................... .................  
4. PREVODOVÉ ÚSTROJENSTVO (  p ) 
4.3.  Moment zotrva čnosti zotrva čníka motora: .........................................................................................................  
4.3.1.  Prídavné momenty zotrva čnosti pri nezaradenom prevode: ..........................................................................  
4.4.  Spojka(-y)  
4.4.1.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
4.4.2.  Maximálna zmena krútiaceho momentu: .......................................................................................... ..................  
4.5.  Prevodovka  
4.5.1.  Typ [manuálna/automatická/CVT (plynule menite ľný prevod)] (  1 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/51
 
4.5.1.1.  Prevládajúci režim: áno/nie (  1 ) 
4.5.1.2.  Najlepší režim (ak neexistuje prevládajúci režim): ........................................................................... .................  
4.5.1.3.  Najhorší režim (ak neexistuje prevládajúci režim): ........................................................................... ................  
4.5.1.4.  Menovitý krútiaci moment: .................................................................................................... ................................  
4.5.1.5.  Po čet spojok: .................................................................................................................... ..........................................  
4.6.  Prevodové pomery  
Prevodový stupe ň Vnútorné prevodové 
pomery (pomery otá čok 
hriade ľa motora 
k otá čkam výstupného 
hriade ľa prevodovky)  Koncový(-é) prevodový(-é) 
pomer(-y), (pomer otá čok 
výstupného hriade ľa 
prevodovky k otá čkam 
hnaných kolies)  Celkové prevodové 
pomery  
Maximum pre CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum pre CVT  
Spätný prevod  
4.7.  Maximálna konštruk čná rýchlos ť vozidla (v km/h) (  q ): ....................................................................................  
6. ODPRUŽENIE  
6.6.  Pneumatiky a kolesá  
6.6.1.  Kombinácia(-e) pneumatík/kolies  
6.6.1.1.  Nápravy  
6.6.1.1.1.  Náprava 1: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.1.1.1.1.  Ozna čenie rozmeru pneumatiky  
6.6.1.1.2.  Náprava 2: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.1.1.2.1.  Ozna čenie rozmeru pneumatiky  
atď. 
6.6.2.  Horné a dolné hranice polomerov valenia  
6.6.2.1.  Náprava 1: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.2.2.  Náprava 2: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.3.  Tlak(-y) v pneumatikách pod ľa odporú čania výrobcu vozidla: ............................................................. kPa  
9. KAROSÉRIA  
9.1.  Typ karosérie pod ľa kódov vymedzených v časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES: ...................  
9.10.3.  Sedadlá  
9.10.3.1.  Po čet miest na sedenie (s): ...................................................................................................... ................................SK L 175/52 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
16. PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM O OPRAVÁCH A ÚDRŽBE VOZIDLA  
16.1.  Adresa hlavného webového sídla pre prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel.............  
16.1.1.  Dátum, od ktorého je toto webové sídlo dostupné (najneskôr 6 mesiacov od dátumu udelenia 
typového schválenia): ......................................................................................................... .......................................  
16.2.  Podmienky prístupu na toto webové sídlo: ..................................................................................... ..................  
16.3.  Formát informácií o opravách a údržbe vozidiel, dostupných na tomto webovom sídle: .................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/53
 
Doplnok k informa čnému dokumentu  
INFORMÁCIE O PODMIENKACH SKÚŠKY  
1. Použité mazivá  
1.1. Mazivo motora  
1.1.1. Zna čka: …  
1.1.2. Typ: …  
1.2. Mazivo prevodovky  
1.2.1. Zna čka: …  
1.2.2. Typ: …  
(uve ďte percentuálny podiel oleja v zmesi, ak sa mieša mazivo a palivo)  
2. Informácie o jazdnom za ťažení  
2.1. Druh prevodovky (manuálna/automatická/plynule menite ľný prevod)  
VL (ak existuje)  VH  
2.2. Druh karosérie vozidla (variant/verzia)  2.2. Druh karosérie vozidla (variant/verzia)  
2.3. Použitá metóda jazdného za ťaženia (meranie 
alebo výpo čet na základe radu vymedzeného 
jazdným za ťažením)  2.3. Použitá metóda jazdného za ťaženia (meranie 
alebo výpo čet na základe radu vymedzeného 
jazdným za ťažením)  
2.4. Informácie zo skúšky o jazdnom za ťažení  2.4. Informácie zo skúšky o jazdnom za ťažení  
2.4.1. Zna čka a typ pneumatík:  2.4.1. Zna čka a typ pneumatík:  
2.4.2. Rozmery pneumatík (predných/zadných):  2.4.2. Rozmery pneumatík (predných/zadných):  
2.4.4. Tlak v pneumatikách (predných/zadných) 
(kPa):  2.4.4. Tlak v pneumatikách (predných/zadných) 
(kPa):  
2.4.5. Valivý odpor pneumatík (vpredu/vzadu) (kg/ 
t): 2.4.5. Valivý odpor pneumatík (vpredu/vzadu) (kg/ 
t): 
2.4.6. Skúšobná hmotnos ť vozidla (kg):  2.4.6. Skúšobná hmotnos ť vozidla (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A v porovnaní s VH (m  2 ) 
2.4.8. Koeficient jazdného za ťaženia f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Koeficient jazdného za ťaženia f  0 , f 1 , f 2SK L 175/54 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 4  
VZOR OSVED ČENIA O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES  
[maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]  
OSVED ČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES  
Odtla čok pe čiatky správneho orgánu  
Oznámenie týkajúce sa:  
— typové schválenie ES (  1 ), 
— rozšírenia typového schválenia ES (  1 ), 
— zamietnutia typového schválenia ES (  1 ), 
— odobratia typového schválenia ES (  1 ), 
— typu systému/typu vozidla so zrete ľom na systém (  1 ) vzh ľadom na nariadenie (ES) č. 715/2007 (  2 ) a nariadenie (EÚ) 
2017/1151 (  3 ) 
Číslo typového schválenia ES: …  
Dôvod na rozšírenie: …  
ODDIEL I  
0.1. Zna čka (obchodné meno výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
0.2.1. Obchodné meno (-á) (ak je/sú k dispozícii): …  
0.3. Prostriedky identifikácie typu, ak sú vyzna čené na vozidle (  4 ) 
0.3.1. Umiestnenie takého ozna čenia: …  
0.4. Kategória vozidla (  5 ) 
0.5. Meno a adresa výrobcu: …  
0.8. Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-ych) závodu(-ov): …  
0.9. Zástupca výrobcu: ….  
ODDIEL II –  opakuje sa pre každý interpola čný rad pod ľa vymedzenia v bode 5.6 prílohy XXI  
0. Identifikátor interpola čného radu pod ľa vymedzenia v bode 5.0 prílohy XXI  
1. Dopl ňujúce informácie (pod ľa potreby): (pozri dodatok)  
2. Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšok: …  
3. Dátum vydania protokolu o skúške typu 1: …  
4. Číslo protokolu o skúške typu 1: …  
5. Poznámky (v prípade potreby): (pozri dodatok)SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/55
 
6. Miesto: …  
7. Dátum: …  
8. Podpis: …  
Prílohy:  Informa čný zväzok (  6 ).SK L 175/56 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Dodatok k osved čeniu o typovom schválení ES č. …,  
ktorý sa týka typového schválenia vozidla so zrete ľom na emisie a prístup k informáciám 
o opravách a údržbe vozidla pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007  
Pri vyp ĺňaní osved čenia o typovom schválení je potrebné vyhnú ť sa krížovým odkazom na informácie v protokole 
o skúške alebo v informa čnom dokumente.  
0. IDENTIFIKÁTOR INTERPOLA ČNÉHO RADU POD ĽA VYMEDZENIA V BODE 5.0 PRÍLOHY XXI  
1. DOPL ŇUJÚCE INFORMÁCIE  
1.1. Hmotnos ť vozidla v prevádzkovom stave: …  
1.2. Maximálna hmotnos ť: …  
1.3. Referen čná hmotnos ť: …  
1.4. Po čet sedadiel: …  
1.6. Typ karosérie:  
1.6.1. pre M1, M2: sedan, hatchback, kombi, kupé, kabriolet, viacú čelové vozidlo (  1 ) 
1.6.2. pre N1, N2: nákladný automobil, dodávkové vozidlo (  1 ) 
1.7. Náhon: predný, zadný, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Vozidlo výlu čne na elektrický pohon: áno/nie (  1 ) 
1.9. Hybridné elektrické vozidlo: áno/nie (  1 ) 
1.9.1. Kategória hybridného elektrického vozidla: externé nabíjanie/nabíjanie vo vozidle/palivový článok (  1 ) 
1.9.2. Prepína č prevádzkového režimu: áno/nie (  1 ) 
1.10. Identifikácia motora:  
1.10.1. Zdvihový objem motora:  
1.10.2. Systém prívodu paliva: priame vstrekovanie/nepriame vstrekovanie (  1 ) 
1.10.3. Palivo odporú čané výrobcom:  
1.10.4.1. Maximálny výkon: kW pri …min  –1 
1.10.4.2. Maximálny krútiaci moment: Nm pri min  –1 
1.10.5. Zariadenie na pretlakové plnenie: áno/nie (  1 ) 
1.10.6. Systém zapa ľovania: vznetové zapa ľovanie/zážihové zapa ľovanie (  1 ) 
1.11. Hnacia sústava (vozidla výlu čne na elektrický pohon alebo hybridného elektrického vozidla) (  1 ) 
1.11.1. Maximálny čistý výkon: … kW pri: … až … min  –1 
1.11.2. Maximálny 30-minútový výkon: … kW  
1.11.3 Maximálny čistý krútiaci moment: … Nm, pri … min  –1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/57
 
1.12. Trak čná batéria (vozidla výlu čne na elektrický pohon alebo hybridného elektrického vozidla)  
1.12.1. Menovité napätie: V  
1.12.2. Kapacita (hodnota na 2 h): Ah  
1.13. Prevodové ústrojenstvo: …, …  
1.13.1. Typ prevodovky: manuálna/automatická/menite ľný prevod (  1 ) 
1.13.2. Po čet prevodových pomerov:  
1.13.3. Celkové prevodové pomery (vrátane obvodov valenia pneumatík pri za ťažení): [rýchlos ť vozidla (km/h)] / 
[otá čky motora (1 000 (min  –1 )] 
Prvý prevodový stupe ň: …  Šiesty prevodový stupe ň: …  
Druhý prevodový stupe ň: …  Siedmy prevodový stupe ň: …  
Tretí prevodový stupe ň: …  Ôsmy prevodový stupe ň: …  
Štvrtý prevodový stupe ň: …  Rýchlobeh: …  
Piaty prevodový stupe ň: …  
1.13.4. Koncový prevodový pomer:  
1.14. Pneumatiky: …, …, …  
Typ: radiálna/diagonálna/… (  7 ) 
Rozmery: …  
Obvod valenia pri za ťažení:  
Obvod valenia pneumatík použitých na skúšku typu 1  
2. VÝSLEDKY SKÚŠKY  
2.1. Výsledky skúšky vzh ľadom na výfukové emisie  
Klasifikácia emisií: Euro 6  
Výsledky skúšky typu 1, v relevantných prípadoch  
Číslo typového schválenia, ak nejde o základné vozidlo (  1 ): …  
Skúška typu 1  
Výsledky pre typ 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Namerané (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Stredná hodnota vypo čí­
taná s Ki (M.Ki or 
M+Ki) (  9 ) ( 12 )SK L 175/58 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Výsledky pre typ 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Kone čná stredná hodnota 
vypo čítaná s Ki a DF (  13 ) 
Limitná hodnota  
Skúška typu 2  (v relevantných prípadoch)  
Opakujte tabu ľku zo skúšky typu 1 s výsledkami skúšky typu 2  
Skúška typu 3  (v relevantných prípadoch)  
Opakujte tabu ľku zo skúšky typu 1 s výsledkami skúšky typu 3  
Opakujte skúšku typu 1, typu 2 a typu 3 pre VL (v relevantných prípadoch) a VM (v relevantných prípadoch)  
Informácie o stratégii regenerácie  
D — po čet prevádzkových cyklov medzi dvoma cyklami, pri ktorých nastávajú fázy regenerovania: …  
d — po čet prevádzkových cyklov potrebných na regenerovanie: …  
Príslušný cyklus typu 1: ( čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
Skúška ATCT  
Emisie CO  2 (g/km)  kombinované  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Korek čný koeficient radu (FCF)  
Rozdiel medzi kone čnou teplotou chladiaceho média motora a priemernou teplotou miesta odstavenia za 
posledné 3 hodiny ΔT_ATCT (°C): …  
Minimálny čas odstavenia t  soak _ATCT (s): …  
Umiestnenie sníma ča teploty: …  
Typ 2: (vrátane údajov o emisiách požadovaných na kontrolu spôsobilosti na cestnú premávku):  
Skúška  Hodnota CO 
(% obj.)  Lambda (  7 ) Otá čky motora 
(min  –1 ) Teplota motorového 
oleja 
(°C) 
Skúška pri nízkych 
vo ľnobežných otá čkach  neuvádza sa  
Skúška pri vysokých 
vo ľnobežných otá čkachSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/59
 
Typ 3: …  
Typ 4: … g/skúška  
Typ 5: — Skúška životnosti: skúška celého vozidla/skúška starnutia na skúšobnej stolici/žiadna (  1 ) 
— faktor zhoršenia DF: vypo čítaný/pridelený (  1 ) 
— Uve ďte hodnoty: …  
— Príslušný cyklus typu 1 ( čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
Typ 6  CO (mg/km)  THC (mg/km)  
Nameraná hodnota  
2.1.1. V prípade dvojpalivových vozidiel zopakujte tabu ľku ku skúške typu 1 pre každé palivo osobitne. V prípade 
vozidiel na flexibilné palivo, ak sa má pod ľa obrázku I.2.4 prílohy I skúška typu 1 vykona ť pre obidve palivá, 
a v prípade vozidiel s pohonom na LPG alebo NG/biometán, či už jedno- alebo dvojpalivových, sa tabu ľka 
zopakuje pri každom type referen čného plynu použitého pri skúške, pri čom najhoršie výsledky sa zazna ­
menajú v dodato čnej tabu ľke. V relevantných prípadoch sa v súlade s bodom 3.1.4 prílohy 12 k predpisu 
EHK OSN č. 83 uvedie, či boli výsledky namerané alebo vypo čítané.  
2.1.2. Opis a/alebo výkres indikátora poruchy (MI): …  
2.1.3. Zoznam a funkcia všetkých komponentov monitorovaných systémom OBD: …  
2.1.4. Písomný opis (všeobecné princípy činnosti) pre: …  
2.1.4.1. Zistenie zlyhania zážihu (  15 ): …  
2.1.4.2. Monitorovanie katalyzátora (  15 ): …  
2.1.4.3. Monitorovanie kyslíkového sníma ča ( 15 ): …  
2.1.4.4. Ostatné komponenty monitorované systémom OBD (  15 ): …  
2.1.4.5. Monitorovanie katalyzátora (  16 ): …  
2.1.4.6. Monitorovanie filtra častíc (  16 ): …  
2.1.4.7. Monitorovanie ovláda ča elektronického systému zásobovania palivom (  16 ): …  
2.1.4.8. Ostatné komponenty monitorované systémom OBD: …  
2.1.5. Kritériá aktivácie indikátora poruchy (pevne stanovený po čet jazdných cyklov alebo štatistická metóda): …  
2.1.6. Zoznam všetkých používaných výstupných kódov a formátov palubného diagnostického systému (s vysvet ­
lením každého z nich): …  
2.2. Vyhradené  
2.3. Katalyzátory áno/nie (  1 ) 
2.3.1. Pôvodný katalyzátor skúšaný pod ľa všetkých relevantných požiadaviek tohto nariadenia áno/nie (  1 ) 
2.4. Výsledky skúšky na opacitu dymu (  1 ) 
2.4.1. Pri stálych otá čkach motora: Pozri protokol technickej služby o skúške číslo: …SK L 175/60 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.4.2. Skúšky vo ľného zrýchlenia  
2.4.2.1. Nameraná hodnota koeficientu absorpcie: … m  –1 
2.4.2.2. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie: … m  –1 
2.4.2.3. Umiestnenie symbolu koeficientu absorpcie na vozidle: …  
2.5. Výsledky skúšky na emisie CO  2 a spotrebu paliva  
2.5.1. Vozidlo so spa ľovacím motorom a externe nenabíjate ľné hybridné elektrické vozidlo (NOVC)  
2.5.1.1 VH  
2.5.1.1.1. Spotreba energie na cyklus: … J  
2.5.1.1.2. Koeficienty jazdného za ťaženia  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. Hmotnostné emisie CO  2 (uve ďte hodnoty pre každé skúšané referen čné palivo, pre jednotlivé fázy: namerané 
hodnoty, pre kombinované výsledky pozri bod 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Spotreba paliva (uve ďte hodnoty pre každé skúšané referen čné palivo, pre jednotlivé fázy): namerané 
hodnoty, pre kombinované výsledky pozri bod 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI)  
Spotreba paliva (l/100 km) alebo m  3 /100 
km alebo kg/100 km (  1 ) nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombinovaná  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2. VL (v relevantných prípadoch)  
2.5.1.2.1. Spotreba energie na cyklus: … J  
2.5.1.2.2. Koeficienty jazdného za ťaženia  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1 [N/(km/h)] …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/61
 
2.5.1.2.2 Hmotnostné emisie CO  2 (uve ďte hodnoty pre každé skúšané referen čné palivo, pre jednotlivé fázy: namerané 
hodnoty, pre kombinované výsledky pozri bod 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Spotreba paliva (uve ďte hodnoty pre každé skúšané referen čné palivo, pre jednotlivé fázy): namerané 
hodnoty, pre kombinované výsledky pozri bod 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI)  
Spotreba paliva (l/100 km) alebo m  3 /100 
km alebo kg/100 km (  1 ) nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombinovaná  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. V prípade vozidiel pohá ňaných len spa ľovacím motorom, ktoré sú vybavené periodicky regeneratívnymi 
systémami pod ľa článku 2 ods. 6 tohto nariadenia, sa výsledky skúšky upravia faktorom Ki uvedeným 
v doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI.  
2.5.1.3.1. Informácie o stratégii regenerácie pre emisie CO  2 a spotrebu paliva  
D — po čet prevádzkových cyklov medzi dvoma cyklami, pri ktorých nastávajú fázy regenerovania: …  
d — po čet prevádzkových cyklov potrebných na regenerovanie: …  
Príslušný cyklus typu 1 ( čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
Ki (aditívne / multiplikatívne) (  1 ) 
Hodnoty CO  2 a spotreba paliva (  10 ) 
2.5.2. Vozidlá výlu čne na elektrický pohon (  1 ) 
2.5.2.1. spotreba elektrickej energie (stanovená hodnota)  
2.5.2.1.1. Spotreba elektrickej energie:  
EC (Wh/km)  Skúška  Mesto  kombinovaná  
Vypo čítaná spotreba elektrickej energie  1 
2 
3 
stanovená hodnota  —SK L 175/62 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.5.2.1.2. Celkový čas prekro čenia tolerancie na vykonanie cyklu: … s  
2.5.2.2. Dojazd výlu čne na elektrický pohon  
PER (km)  Skúška  Mesto  kombinovaný  
Nameraný dojazd výlu čne na elektrický 
pohon  1 
2 
3 
stanovená hodnota  —  
2.5.3. Externe nabíjate ľné (OVC) hybridné elektrické vozidlo:  
2.5.3.1. Hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie  
VH 
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
VL (v relevantných prípadoch)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
VM (v relevantných prípadoch)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombinované  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Hmotnostné emisie CO  2 v režime vybíjania batérie  
VH 
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  kombinované  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/63
 
VL (v relevantných prípadoch)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  kombinované  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
VM (v relevantných prípadoch)  
Emisie CO  2 (g/km)  Skúška  kombinované  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. Hmotnostné emisie CO  2 (vážené, kombinované) (  17 ): 
VH: M  CO2,weighted  … g/km  
VL (v relevantných prípadoch): M  CO2,weighted  … g/km  
VM (v relevantných prípadoch): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie  
VH 
spotreba paliva (l/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombinovaná  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
VL (v relevantných prípadoch)  
Spotreba paliva (l/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombinovaná  
Kone čné hodnoty FC  p,L / FC c,L 
VM (v relevantných prípadoch)  
Spotreba paliva (l/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombinovaná  
Kone čné hodnoty FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Spotreba paliva v režime vybíjania batérie  
VH 
Spotreba paliva (l/100 km)  Skúška  kombinovaná  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HSK L 175/64 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
VL (v relevantných prípadoch)  
spotreba paliva (l/100 km)  Skúška  kombinovaná  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
VM (v relevantných prípadoch)  
spotreba paliva (l/100 km)  Skúška  kombinovaná  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. spotreba paliva (vážené podmienky, kombinované podmienky) (  17 ): 
VH: FC  weighted  … l/100 km  
VL (v relevantných prípadoch): FC  weighted  … l/100 km  
VM (v relevantných prípadoch): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Dojazdy:  
2.5.3.7.1. Dojazd vo výlu čne elektrickom režime AER  
AER (km)  Skúška  Mesto  kombinovaný  
hodnoty AER  1  
2 
3 
Kone čné hodnoty AER  
2.5.3.7.2. Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime EAER  
EAER (km)  Mesto  kombinovaný  
hodnoty EAER  
2.5.3.7.3. Skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie R  CDA  
R CDA (km)  kombinovaný  
hodnoty R  CDA 
2.5.3.7.4. Dojazd v rámci cyklu v režime vybíjania batérie R  CDC  
R CDC (km)  Skúška  kombinovaný  
hodnoty R  CDC 1 
2 
3 
Kone čné hodnoty R  CDCSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/65
 
2.5.3.8. Spotreba elektrickej energie  
2.5.3.8.1. Spotreba elektrickej energie (EC)  
EC (Wh/km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  Mesto  kombinovaná  
Hodnoty spotreby elektrickej 
energie  
2.5.3.8.2. Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie EC  AC,CD  vážená faktorom vy ťaženia (kombinovaná)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Skúška  kombinovaná  
Hodnoty EC  AC,CD  1 
2 
3 
Kone čné hodnoty EC  AC,CD  
2.5.3.8.3. Spotreba elektrickej energie EC  AC, weighted  vážená faktorom vy ťaženia (kombinovaná)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Skúška  kombinovaná  
Hodnoty EC  AC,weighted  1 
2 
3 
Kone čné hodnoty EC  AC,weighted  
2.6. Výsledky skúšky ekologických inovácií (  18 ) ( 19 ) 
Rozhodnutie, 
ktorým sa 
ekologická 
inovácia schvá ­
lila (  20 ) Kód 
ekolo ­
gickej 
inová ­
cie (  21 ) Cyklus 
typu 
1/I (  22 ) 1. Emisie 
CO  2 
štandard ­
ného 
vozidla 
(g/km)  2. Emisie 
CO  2 
vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
(g/km)  3. Emisie 
CO  2 štan ­
dardného 
vozidla 
v rámci 
skúšobného 
cyklu 
typu 1 (  23 ) 4. Emisie 
CO  2 vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
v rámci 
skúšobného 
cyklu 
typu 1  5. Faktor 
vy ťaženia (FV), 
t. j. časový 
podiel použitia 
technológie pri 
bežných 
prevádzkových 
podmienkach  Úspory 
emisií CO  2 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x  
Celková úspora emisií CO  2 pri NEDC (g/km) (  24 ) 
Celková úspora emisií CO  2 pri WLTP (g/km) (  25 ) 
2.6.1.  Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií  ( 26 ): …  
3. INFORMÁCIE O OPRAVÁCH VOZIDLA  
3.1. Adresa webového sídla pre prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidla: …  
3.1.1. Dátum, od ktorého sú dostupné (do 6 mesiacov od dátumu typového schválenia): …SK L 175/66 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Podmienky prístupu (t. j. trvanie prístupu, cena prístupu na hodinu, de ň, mesiac, rok a na transakciu) 
k webovým sídlam uvedeným v bode 3.1): …  
3.3. Formát informácií o opravách a údržbe dostupných cez webové sídlo uvedené v bode 3.1: …  
3.4. Osved čenie výrobcu o prístupe k poskytnutým informáciám o opravách a údržbe vozidla. …  
4. MERANIE VÝKONU  
Maximálny čistý výkon spa ľovacieho motora, čistý výkon a maximálny 30-minútový výkon elektrickej hnacej 
jednotky  
4.1. Čistý výkon spa ľovacieho motora  
4.1.1. otá čky motora (min  –1 ) …  
4.1.2. Nameraný prietok paliva (g/h) …  
4.1.3. Nameraný krútiaci moment (Nm) …  
4.1.4. Nameraný výkon (kW) …  
4.1.5. Barometrický tlak (kPa) …  
4.1.6. Tlak vodnej pary (kPa) …  
4.1.7. Teplota nasávaného vzduchu (K) …  
4.1.8. Korek čný koeficient výkonu, ak sa uplat ňuje …  
4.1.9. Korigovaný výkon (kW) …  
4.1.10. Pomocný pohon (kW) …  
4.1.11. Čistý výkon (kW) …  
4.1.12. Čistý krútiaci moment (Nm) …  
4.1.13. Korigovaná špecifická spotreba paliva (g/kWh) …  
4.2. Elektrická hnacia jednotka(-y):  
4.2.1. stanovené hodnoty  
4.2.2. Maximálny čistý výkon: kW, pri …min  –1 
4.2.3. Maximálny čistý krútiaci moment: … Nm, pri … min  –1 
4.2.4. Maximálny čistý krútiaci moment pri nulovej rýchlosti: … Nm  
4.2.5. Maximálny 30-minútový výkon: … kW  
4.2.6. Základné parametre elektrickej hnacej jednotky  
4.2.7. Skúšobné napätie jednosmerného prúdu (DC): … V  
4.2.8. Princíp činnosti: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/67
 
4.2.9. Chladiaci systém:  
4.2.10. Motor: kvapalinou/vzduchom (  1 ) 
4.2.11. Meni č: kvapalinou/vzduchom (  1 ) 
5. POZNÁMKY: …  
Vysvet ľujúce poznámky  
( 1 ) Nehodiace sa pre čiarknite (v niektorých prípadoch, ke ď sa hodí viacero možností, nemusí by ť potrebné pre čiarknu ť ni č). 
( 2 ) Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 3 ) Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 1.  
( 4 ) Pokial prostriedok identifikácie typu obsahuje znaky, ktoré nie sú relevantné pre opis typu vozidla, komponentu alebo samosta tnej 
technickej jednotky, ktorých sa týka tento informacný dokument, takéto znaky budú v dokumentácii reprezentované symbolom „?“ 
(napr. ABC??123??).  
( 5 ) Ako je stanovené v prílohe II oddiel A.  
( 6 ) Podla vymedzenia v clánku 3 bode 39 smernice 2007/46/ES.  
( 7 ) Typ pneumatiky v súlade s predpisom EHK OSN č. 117.  
( 8 ) Podla potreby.  
( 9 ) Zaokrúhlite na 2 desatinné miesta.  
( 10 ) Zaokrúhlite na 4 desatinné miesta.  
( 11 ) Neuplatnuje sa.  
( 12 ) Stredná hodnota vypocítaná scítaním stredných hodnôt (M.Ki) vypocítaných pre THC a NOx.  
( 13 ) Zaokrúhlite na 1 desatinné miesto nad limitnú hodnotu.  
( 14 ) Uve ďte príslušný postup.  
( 15 ) Pre vozidlá vybavené zážihovým motorom.  
( 16 ) Pre vozidlá vybavené vznetovými motormi.  
( 17 ) Merané v priebehu kombinovaného cyklu.  
( 18 ) Zopakujte tabu ľku pre každé skúšané referen čné palivo.  
( 19 ) V prípade potreby rozšírte tabu ľku tak, aby bola každá ekologická inovácia uvedená v osobitnom riadku.  
( 20 ) Císlo rozhodnutia Komisie, ktorým bola daná ekologická inovácia schválená.  
( 21 ) Pridelený rozhodnutím Komisie, ktorým bola daná ekologická inovácia schválená.  
( 22 ) Príslušný cyklus typu 1: ciastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN c. 83  
( 23 ) Ak sa namiesto skúšobného cyklu typu 1 použije metóda modelovania, potom sa uvedie ten údaj, ktorý je výsledkom metódy 
modelovania.  
( 24 ) Súhrn úspory emisií každej jednotlivej ekologickej inovácie na type I podla predpisu EHK OSN c. 83.  
( 25 ) Súhrn úspory emisií každej jednotlivej ekologickej inovácie na type 1 podla ciastkovej prílohy 4 k prílohe XXI k tomuto naria deniu.  
( 26 ) Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií pozostáva z týchto častí oddelených medzerou: 
— kód schva ľovacieho úradu stanovený v prílohe VII k smernici 2007/46/ES; 
— individuálny kód každej ekologickej inovácie, ktorou je vozidlo vybavené, uvádzaný v chronologickom poradí pod ľa 
schva ľovacích rozhodnutí Komisie. 
(Napr. všeobecný kód troch ekologických inovácií schválených chronologicky ako 10, 15 a 16, ktorými je vybavené vozidlo 
osved čené nemeckým schva ľovacím úradom, by mal ma ť túto podobu: „e1 10 15 16“)SK L 175/68 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok k dodatku k osved čeniu o typovom schválení  
Prechodné obdobie (výsledok korelácie)  
(Prechodné ustanovenie):  
1. výsledky emisií CO  2 z Co2mpas  
1.1 verzia Co2mpas  
1.2. VH  
1.2.1. Hmotnostné emisie CO  2 (pre každé odskúšané referen čné palivo)  
Emisie CO  2 (g/km)  V obci  Mimo obce  kombinované  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. VL (v relevantných prípadoch)  
1.3.1. Hmotnostné emisie CO  2 (pre každé odskúšané referen čné palivo)  
Emisie CO  2 (g/km)  V obci  Mimo obce  kombinované  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Výsledky skúšky emisií CO  2 (v relevantných prípadoch)  
2.1. VH  
2.1.1. Hmotnostné emisie CO  2 (pre každé odskúšané referen čné palivo)  
Emisie CO  2 (g/km)  V obci  Mimo obce  kombinované  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. VL (v relevantných prípadoch)  
2.2.1. Hmotnostné emisie CO  2 (pre každé odskúšané referen čné palivo)  
Emisie CO  2 (g/km)  V obci  Mimo obce  kombinované  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Faktory odchýlky (stanovené v súlade s bodom 3.2.8 nariadenia (EÚ) 2017/1152 a (EÚ) 2017/1153)  
Faktory odchýlky  VH  VL 
(v relevantných prípadoch)  
DeSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/69
 
Doplnok 5  
Informácie o systéme OBD vozidla  
1. Informácie požadované v tomto doplnku poskytuje výrobca s cie ľom umožni ť výrobu náhradných alebo servisných 
dielov kompatibilných so systémom OBD, ako aj diagnostických prostriedkov a skúšobného vybavenia.  
2. Na požiadanie sa nediskrimina čným spôsobom sprístup ňujú každému zainteresovanému výrobcovi komponentov, 
diagnostických prostriedkov alebo skúšobného vybavenia tieto informácie:  
2.1. Opis typu a po čtu cyklov prekondiciovania použitých pre pôvodné typové schválenie vozidla.  
2.2. Opis typu predvádzacieho cyklu OBD použitého na pôvodné typové schválenie vozidla pre komponent monitoro ­
vaný systémom OBD.  
2.3. Komplexný dokument opisujúci všetky snímané komponenty so stratégiou zis ťovania porúch a aktivácie indikátora 
poruchy (pevne stanovený po čet jazdných cyklov alebo štatistická metóda) vrátane zoznamu príslušných sekundár ­
nych snímaných parametrov pre každý komponent monitorovaný systémom OBD a zoznam všetkých použitých 
výstupných kódov a formátov systému OBD (vždy s vysvetlením) pre jednotlivé komponenty hnacej sústavy, ktoré sa 
vz ťahujú na emisie a jednotlivé komponenty, ktoré sa nevz ťahujú na emisie, ke ď sa monitorovanie komponentov 
používa na ur čenie aktivácie indikátora poruchy. Poskytuje sa najmä podrobné vysvetlenie údajov uvedených 
v moduse $05 TEST ID $21 až FF a údajov v moduse $06. V prípade typov vozidiel, ktoré používajú komunika čné 
spojenie v súlade s normou ISO 15765 – 4 „Road vehicles, diagnostics on controller area network (CAN) — Part 4: 
requirements for emissions-related systems“, sa poskytuje podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $06 Test 
ID $00 až FF, a to pre každé monitorované ID systému OBD.  
Tieto informácie sa môžu poskytnú ť vo forme takejto tabu ľky: 
Komponent  Poru ­
chový 
kód Stratégia 
monitorova ­
nia Kritériá 
zis ťovania 
porúch  Kritériá 
aktivácie 
indikátora 
poruchy (MI)  Sekundárne 
parametre  Prekondiciovanie  Predvádzacia 
skúška  
Katalyzátor  P0420  Signály 
kyslíko ­
vého 
sníma ča 1 
a 2  Rozdiel 
medzi 
signálmi 
sníma ča 1 
a 2  tretí cyklus  otá čky 
motora, 
za ťaženie 
motora, 
režim A/F, 
teplota kata ­
lyzátora  napr. dva cykly 
typu 1 [opísané 
v prílohe III 
k nariadeniu 
(ES) 
č. 692/2008 
alebo v prílohe 
XXI k naria ­
deniu (EÚ) 
2017/1151]  napr. jeden 
cyklus typu 1 
[opísaný 
v prílohe III 
k nariadeniu 
(ES) 
č. 692/2008 
alebo v prílohe 
XXI k naria ­
deniu (EÚ) 
2017/1151]  
3. INFORMÁCIE POTREBNÉ NA VÝROBU DIAGNOSTICKÝCH NÁSTROJOV  
S cie ľom umožni ť poskytovanie generických diagnostických prostriedkov podnikom vykonávajúcim opravy viace ­
rých zna čiek výrobcovia vozidiel sprístup ňujú informácie uvedené v bodoch 3.1 až 3.3 prostredníctvom svojich 
webových stránok obsahujúcich informácie o opravách. Tieto informácie zah ŕňajú všetky funkcie diagnostických 
nástrojov a všetky prepojenia na informácie o oprave a pokyny na odstra ňovanie porúch. Prístup k informáciám 
môže by ť podmienený zaplatením primeraného poplatku.  
3.1. Informácie o komunika čnom protokole  
Vyžadujú sa tieto informácie indexované pod ľa zna čky vozidla, modelu a variantu alebo na základe iného vhodného 
vymedzenia, ako je číslo VIN alebo identifikácia vozidla a systémov:  
a) všetky dopl ňujúce protokolové informácie o systéme potrebné na to, aby sa umožnila úplná diagnostika nad 
rámec noriem opísaných v bode 4 prílohy XI vrátane všetkých dopl ňujúcich informácií o hardvérových a softvé ­
rových protokoloch, identifikácie parametrov, prenosových funkcií, požiadaviek na udržanie v činnosti alebo 
poruchových stavov;SK L 175/70 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
b) podrobné údaje o tom, ako získa ť a interpretova ť všetky poruchové kódy, ktoré nie sú v súlade s normami 
predpísanými v bode 4 prílohy XI;  
c) zoznam všetkých dostupných parametrov údajov v reálnom čase vrátane informácií o úpravách a prístupe;  
d) zoznam všetkých dostupných funk čných skúšok vrátane aktivácie alebo kontroly zariadenia a prostriedkov na ich 
realizáciu;  
e) podrobné údaje o tom, ako získa ť všetky informácie o komponentoch a stavové informácie, časové pe čiatky, 
nedokon čené diagnostické poruchové kódy a údaje v danom okamihu;  
f) vynulovanie adaptívnych parametrov u čenia, kódovanie variantov a nastavenie náhradných komponentov a pou ­ 
žívate ľských nastavení;  
g) identifikácia ECU a kódovanie variantov;  
h) podrobné údaje o tom, ako znovu nastavi ť prevádzkové svetlá;  
i) umiestnenie diagnostického konektora a údaje o konektore;  
j) identifikácia kódu motora.  
3.2. Skúška a diagnostika komponentov monitorovaných systémom OBD  
Vyžadujú sa tieto informácie:  
a) opis skúšok na potvrdenie jeho funk čnosti pri komponente alebo v zapojení;  
b) postup skúšky, vrátane parametrov skúšky a informácií o komponente;  
c) podrobné údaje o pripojení, vrátane minimálnych a maximálnych vstupných a výstupných hodnôt a hodnôt pri 
jazde a za ťažení;  
d) hodnoty o čakávané za ur čitých jazdných podmienok, vrátane vo ľnobehu;  
e) elektrické hodnoty pre komponent v jeho statických a dynamických stavoch;  
f) hodnoty poruchového režimu pre každý z uvedených scenárov;  
g) diagnostické sekvencie poruchového režimu vrátane stromov poruchových stavov a odstra ňovania porúch 
prostredníctvom riadenej diagnostiky.  
3.3. Údaje potrebné na vykonávanie opráv  
Vyžadujú sa tieto informácie:  
a) spustenie ECU a komponentu (ak sú na vozidle namontované náhradné diely)  
b) spustenie nových alebo náhradných ECU, v relevantných prípadoch s použitím garantovaných (pre-)programova ­
cích techník.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/71
 
Doplnok 6  
Systém číslovania osved čení o typovom schválení ES  
1. Čas ť 3 čísla typového schválenia ES vydaného pod ľa článku 6 ods. 1 pozostáva z čísla vykonávacieho regula čného 
aktu alebo posledného pozme ňujúceho regula čného aktu uplatnite ľného na typové schválenie ES. Za týmto číslom 
nasleduje jeden alebo viac znakov, ktoré predstavujú rôzne kategórie vozidiel v súlade s tabu ľkou 1.  
Znak  Emisná norma  Norma OBD  Kategória a trieda 
vozidla  Motor  Dátum vyko ­
návania: nové 
typy  Dátum vyko ­
návania: nové 
vozidlá  Posledný 
dátum regi ­
strácie:  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 trieda I  zážihový, vzne ­
tový  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 trieda II  zážihový, vzne ­
tový  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 trieda III, 
N2 zážihový, vzne ­
tový  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, vzne ­
tový  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, vzne ­
tový  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 trieda III, 
N2 zážihový, vzne ­
tový  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, vzne ­
tový  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, vzne ­
tový  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 trieda III, 
N2 zážihový, vzne ­
tový  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, vzne ­
tový  1.1.2020  1.1.2021SK L 175/72 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Znak  Emisná norma  Norma OBD  Kategória a trieda 
vozidla  Motor  Dátum vyko ­
návania: nové 
typy  Dátum vyko ­
návania: nové 
vozidlá  Posledný 
dátum regi ­
strácie:  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, vzne ­
tový  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 trieda III, 
N2 zážihový, vzne ­
tový  1.1.2021  1.1.2022  
AX neuvádza 
sa neuvádza 
sa všetky vozidlá  batéria, plne 
elektrický  1.9.2009  1.1.2011  
AY neuvádza 
sa neuvádza 
sa všetky vozidlá  batéria, plne 
elektrický  1.9.2009  1.1.2011  
AZ neuvádza 
sa neuvádza 
sa Všetky vozidlá 
používajúce 
osved čenia 
pod ľa bodu 
2.1.1 prílohy I.  zážihový, vzne ­
tový  1.9.2009  1.1.2011  
Legenda:  
Norma OBD „Euro 6-1“ = úplné požiadavky na OBD Euro 6, ale s predbežnými prahovými limitmi OBD stanovenými v bode 
2.3.4 prílohy XI a čiasto čne uvo ľneným IUPR.  
Norma OBD „Euro 6-2“ = úplné požiadavky na OBD Euro 6, ale s kone čnými prahovými limitmi OBD stanovenými v bode 2.3.3 
prílohy XI. 
Emisná norma „Euro 6c“ = skúška emisií pri skuto čnej jazde len na ú čely monitorovania (nepoužijú sa neprekro čite ľné emisné limity), 
v ostatných prípadoch sa uplat ňujú úplné požiadavky na emisie Euro 6. 
Emisná norma „Euro 6d-TEMP“ = skúška emisií pri skuto čnej jazde na základe do časných faktorov zhody, v ostatných prípadoch sa 
uplat ňujú úplné požiadavky na emisie Euro 6. 
Emisná norma „Euro 6d“ = skúška emisií pri skuto čnej jazde na základe kone čných faktorov zhody, v ostatných prípadoch sa 
uplat ňujú úplné požiadavky na emisie Euro 6.  
2. PRÍKLADY ČÍSEL OSVED ČENÍ O TYPOVOM SCHVÁLENÍ  
2.1 Nižšie je uvedený príklad schválenia ľahkého osobného vozidla Euro 6 na základe emisnej normy „Euro 6d“ a normy 
OBD „Euro 6-2“, identifikovaného znakmi AJ pod ľa tabu ľky 1, vydaného Luxemburskom, identifikovaným kódom 
e13. Schválenie bolo udelené pre základné nariadenie (ES) č. 715/2007 a jeho vykonávacie nariadenie (EÚ) xxx/2016 
bez akýchko ľvek zmien. Ide o sedemnáste schválenie tohto druhu bez akéhoko ľvek rozšírenia, takže štvrtú a piatu 
čas ť čísla osved čenia tvoria znaky 0017 a 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Tento druhý príklad ukazuje schválenie ľahkého úžitkového vozidla Euro 6 N1 triedy II na základe emisnej normy 
„Euro 6d-TEMP“ a normy OBD „Euro 6-2“, identifikovaného znakmi AH pod ľa tabu ľky 1, vydaného Rumunskom, 
identifikovaným kódom e19. Schválenie bolo udelené pre základné nariadenie (ES) č. 715/2007 a jeho vykonávacie 
nariadenie, naposledy zmenené nariadením xyz/2018. Ide o prvé schválenie tohto druhu bez rozšírenia, takže štvrtú 
a piatu čas ť čísla schválenia tvoria znaky 0001 a 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/73
 
Doplnok 7
SK L 175/74 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 8a  
Protokol o skúške  
Protokol o skúške je protokol vydaný technickou službou zodpovednou za vykonávanie skúšok pod ľa tohto nariadenia.  
Pre každý interpola čný rad pod ľa vymedzenia v bode 5.6 prílohy XXI sa pripraví osobitný protokol o skúške.  
V relevantných prípadoch sú nasledujúce informácie minimálnymi údajmi potrebnými pre skúšku typu 1 a skúšku 
korekcie na základe teploty okolitého prostredia (ATCT).  
ČÍSLO PROTOKOLU: 
ŽIADATE Ľ 
Výrobca  
PREDMET  Stanovenie jazdného za ťaženia vozidla  
Výrobok predložený na skúšanie  
Zna čka :  
Typ  :  
ZÁVER  Výrobok predložený na skúšanie sp ĺňa požiadavky uvedené v predmete.  
V DD/MM/RRRR  
Poznámky:  
— Odkazy na príslušné časti nariadenia (ES) č. 692/2008 sú  zvýraznené šedou  
— (ATCT) znamená len pre protokol o skúške korekcie na základe teploty okolitého prostredia (ATCT)  
— (nie ATCT) znamená, že údaj nie je relevantný pre protokol o skúške ATCT  
— Uvedenie odkazu na ATCT nie je potrebné pre protokol o skúške „typu 1“ a protokol o skúške ATCT  
Všeobecné poznámky:  
Ak existuje viacero možností (odkazov), v protokole o skúške by mali by ť opísané odskúšané možnosti.  
Ak existuje len jedna možnos ť, môže by ť posta čujúci jeden odkaz na informa čný dokument na za čiatku protokolu 
o skúške.  
Každá technická služba môže uvies ť dopl ňujúce informácie:  
a) pre konkrétny zážihový motor;  
b) pre konkrétny vznetový motor.  
1. OPIS SKÚŠANÉHO VOZIDLA(-IEL): VYSOKÁ HODNOTA, NÍZKA HODNOTA A STREDNÁ HODNOTA (V 
RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
1.1.  VŠEOBECNÉ ÚDAJE  
Čísla vozidla  :  Číslo prototypu a VINSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/75
 
Kategória  
bod 0.4 doplnku 3 a 4 k prílohe I  : 
Po čet sedadiel vrátane vodi ča: 
bod 9.10.3 doplnku 3 k prílohe I a bod  
1.4 dodatku k doplnku 4  : 
Karoséria  
bod 9.1 doplnku 3 k prílohe I a bod  
1.6 dodatku k doplnku 4  : 
Náhon:  
bod 1.3.3 doplnku 3 k prílohe I a bod  
1.7 dodatku k doplnku 4  : 
1.1.1.  KONŠTRUKCIA HNACEJ SÚSTAVY  
Konštrukcia hnacej sústavy  :  spa ľovací motor, hybridný pohon, elektromotor alebo pali ­
vový článok  
1.1.2.  SPA ĽOVACÍ MOTOR (v relevantných  prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý spa ľovací motor 
Zna čka :  
Typ  
bod 3.1.1 doplnku 3 k prílohe I a bod  
1.10 dodatku k doplnku 4  : 
Princíp činnosti  
bod 3.2.1.1 doplnku 3 k prílohe I  : dvojtaktný/štvortaktný  
Po čet a usporiadanie valcov  
bod 3.2.1.2 doplnku 3 k prílohe I  : 
Zdvihový objem motora (cm  3 ): 
bod 3.2.1.3 doplnku 3 k prílohe I a  
bod 1.10.1 dodatku k doplnku 4  : 
Vo ľnobežné otá čky motora (min  –1 ) 
bod 3.2.1.6 doplnku 3 k prílohe I  : + 
– 
Vysoké vo ľnobežné otá čky motora 
(min  –1 ) (a)  
bod 3.2.1.6.1 doplnku 3 k prílohe I  : + 
– 
n min drive  (ot/min)  :  
Menovitý výkon motora  
bod 3.2.1.8 doplnku 3 k prílohe I a  
bod 1.10.4 dodatku k doplnku 4  : kW  pri  ot/min  
Maximálny čistý krútiaci moment  
bod 3.2.1.10 doplnku 3 k prílohe I a  
bod 1.11.3 dodatku k doplnku 4  : Nm  pri  ot/minSK L 175/76 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Mazivo motora  :  Špecifikácia výrobcu (ak sú v informa čnom dokumente 
viaceré odkazy)  
Chladiaci systém  
bod 3.2.7 doplnku 3 k prílohe I  : Typ: vzduch/voda/olej  
Izolácia  :  materiál, množstvo, umiestnenie, objem a hmotnos ť 
1.1.3.  SKÚŠOBNÉ PALIVO pre skúšku typu  1 (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každé skúšobné palivo. 
Zna čka :  
Typ  
bod 3.2.2.1 doplnku 3 k prílohe I a  
bod 1.10.3 dodatku k doplnku 4  : benzín E10 - nafta B7 – LPG – NG - …  
Hustota pri 15°C  
Príloha IX  : 
Obsah síry  
čiastková príloha 3 k prílohe XXI  : len pre naftu B7 a benzín E10  
Príloha IX  :  
Číslo šarže  :  
Willansove koeficienty (pre spa ľovacie 
motory) pre emisie CO  2 (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  SYSTÉM PRÍVODU PALIVA  (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý systém prívodu paliva. 
Priame vstrekovanie  :  áno/nie alebo opis  
Typ vozidla pod ľa paliva:  
bod 3.2.2.4 doplnku 3 k prílohe I  : Jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo  
Riadiaca jednotka  
Ozna čenie dielu  
bod 3.2.4.2.9.3.1 doplnku 3  
k prílohe I  : rovnaké ako informa čný dokument  
Skúšaný softvér  
bod 3.2.4.2.9.3.1.1 doplnku 3  
k prílohe I  : na číta ť napríklad skenerom  
Prietokomer vzduchu  
bod 3.2.4.2.9.3.3 doplnku 3 k prílohe I  : 
Teleso škrtiacej klapky  
bod 3.2.4.2.9.3.5 doplnku 3 k prílohe I  : 
Sníma č tlaku  
bod 3.2.4.3.4.11 doplnku 3 k prílohe I  :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/77
 
Vstrekovacie čerpadlo  
bod 3.2.4.2.3 doplnku 3 k prílohe I  : 
Vstrekova č(-e): 
bod 3.2.4.2.6 doplnku 3 k prílohe I  : 
1.1.5.  SACÍ SYSTÉM (v relevantných  prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý sací systém. 
Prepl ňova č 
bod 3.2.8.1 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie 
zna čka a typ (  1 ) 
Medzichladi č 
bod 3.2.8.2 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie 
typ (vzduch/vzduch – vzduch/voda) (  1 ) 
Vzduchový filter (prvok) (  1 ) 
bod 3.2.8.4.2 doplnku 3 k prílohe I  : zna čka a typ  
Tlmi č sania (  1 ) 
bod 3.2.8.4.3 doplnku 3 k prílohe I  : zna čka a typ  
1.1.6.  VÝFUKOVÝ SYSTÉM A SYSTÉM NA REGULÁCIU ODPAROVANIA  (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý z uvedených systémov. 
Prvý katalyzátor  
bod 3.2.12.2.1.12 doplnku 3 k prílohe  
I 3.2.12.2.1.13  : zna čka a ozna čenie (  1 ) 
Princíp činnosti: trojcestný/oxida čný/odlu čova č NOx/selek ­
tívna katalytická redukcia  
Druhý katalyzátor  :  zna čka a ozna čenie (  1 ) 
Princíp činnosti: trojcestný/oxida čný/odlu čova č NOx/selek ­
tívna katalytická redukcia  
Filter častíc  
bod 3.2.12.2.6 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie/neuplat ňuje sa 
zna čka a ozna čenie (  1 ) 
Ozna čenie a umiestnenie kyslíkového 
sníma ča (-ov)  
bod 3.2.12.2.2 doplnku 3 k prílohe I  : pred katalyzátorom/za katalyzátorom  
Vstrekovanie vzduchu  
bod 3.2.12.2.3 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie/neuplat ňuje sa  
Recirkulácia výfukových plynov (EGR):  
bod 3.2.12.2.4 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie/neuplat ňuje sa 
chladená/nechladená  
Systém regulácie emisií z odparovania  
bod 3.2.12.2.5 doplnku 3 k prílohe I  : áno/nie/neuplat ňuje sa  
Ozna čenie a umiestnenie sníma ča (-ov) 
NOx  : Pred/ Za  
Všeobecný opis (  1 ) 
bod 3.2.9.2 doplnku 3 k prílohe I  :SK L 175/78 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.1.7.  Zariadenie na uchovávanie  tepla (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý systém na uchovávanie tepla. 
Zariadenie na uchovávanie tepla  :  áno/nie  
Tepelná kapacita (hodnota uchovanej 
entalpie v J)  : 
Čas potrebný na uvo ľnenie tepla (s)  :  
1.1.8.  PREVODOVÉ ÚSTROJENSTVO  (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každé prevodové ústrojenstvo. 
Prevodovka  
bod 4.5.1 doplnku 3 k prílohe I a bod  
1.13.1 dodatku k doplnku 4  : manuálna/automatická/menite ľný prevod  
Postup radenia prevodových stup ňov 
Prevládajúci režim  :  áno/nie 
normálny/jazdný/ekologický/...  
Najlepší režim z h ľadiska emisií 
CO  2 a spotreby paliva (v relevant ­
ných prípadoch)  : 
Najhorší režim z h ľadiska emisií 
CO  2 a spotreby paliva (v relevant ­
ných prípadoch)  : 
Riadiaca jednotka  :  
Mazivo prevodovky  :  Špecifikácia výrobcu (ak sú v informa čnom dokumente 
viaceré odkazy)  
Pneumatiky  
bod 6.6 doplnku 3 k prílohe I a bod 1.14 dodatku k doplnku 4  
Zna čka :  
Typ  :  
Rozmery pneumatík (predných/zadných)  
bod 6.6.1 doplnku 3 k prílohe I  : 
Obvod (m)  :  
Tlak v pneumatikách (kPa)  
bod 6.6.3 doplnku 3 k prílohe I  : 
Prevodové pomery (R.T.), primárne pomery (R.P.) a [rýchlos ť vozidla(km/h)] / [otá čky motora 1 000 (min  –1 )) 
(V 1 000  ) pre každý z prevodových pomerov (R.B.)].  
bod 4.6 doplnku 3 k prílohe I a bod 1.13.3 dodatku k doplnku 4  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  ELEKTROMOTOR (v relevantných  prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý elektromotor. 
Zna čka :  
Typ  :  
Špi čkový výkon  :  
1.1.10.  TRAK ČNÝ REES (v relevantných  prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý trak čný REES. 
Zna čka :  
Typ  :  
Kapacita  :  
Menovité napätie  :  
1.1.12.  PALIVOVÝ ČLÁNOK  (v relevantných prípadoch)  
Tento bod opakujte pre každý palivový článok. 
Zna čka :  
Typ  :  
Maximálny výkon  :  
Menovité napätie  :  
1.1.13.  VÝKONOVÁ ELEKTRONIKA  (v relevantných prípadoch)  
Môže existova ť viacero pohonných elektronických systémov (meni č pohonnej energie, nízkonapä ťový systém 
alebo nabíja čka) 
Zna čka :  
Typ  :  
Výkon  :SK L 175/80 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.  OPIS VH (TYP 1) ALEBO OPIS VOZIDLA (ATCT)  
1.2.1.  HMOTNOS Ť 
Skúšobná hmotnos ť VH (kg)  :  
1.2.2.  PARAMETRE JAZDNÉHO ZA ŤAŽENIA  
f 0 (N) :  
f 1 [N/(km/h)]  :  
f 2 [N/(km/h)  2 ] :  
f 2_TReg  [N/(km/h)  2 ] :  (ATCT)  
Spotreba energie na cyklus (Ws)  
bod 3.5.6 prílohy XXI  : 
Referen čná hodnota jazdného za ťaženia 
v protokole o skúške  : 
1.2.3.  PARAMETRE VÝBERU CYKLU  
Cyklus (bez zmenšenia)  :  Trieda 1 / 2 / 3a / 3b  
Pomer menovitého výkonu k hmot ­
nosti v prevádzkovom stave 
(PMR)(W/kg)  : (v relevantných prípadoch)  
Použitie postupu s limitnou 
rýchlos ťou po čas merania  
bod 9 čiastkovej prílohy 1 k prílohe  
XXI : áno/nie  
Maximálna rýchlos ť vozidla  
bod 4.7 doplnku 3 k prílohe I  : 
Zmenšenie (v relevantných prípadoch)  :  áno/nie  
Faktor zmenšenia f  dsc : 
Vzdialenos ť prejdená v rámci cyklu (m)  : 
Konštantná rýchlos ť (v prípade skráte ­
ného skúšobného postupu)  : (v relevantných prípadoch)  
1.2.4.  BOD RADENIA PREVODOVÉHO STUP ŇA (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Radenie prevodových stup ňov :  Priemerný prevodový stupe ň pre v ≥ 1 km/h, zaokrúhlený na 
štyri desatinné miesta  
1.3.  OPIS VL (v relevantných prípadoch)  
1.3.1.  HMOTNOS Ť 
Skúšobná hmotnos ť VL (kg)  :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/81
 
1.3.2.  PARAMETRE JAZDNÉHO ZA ŤAŽENIA  
f 0 (N) :  
f 1 [N/(km/h)]  :  
f 2 [N/(km/h)  2 ] :  
Spotreba energie na cyklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Referen čná hodnota jazdného za ťaženia 
v protokole o skúške  : 
1.3.3.  PARAMETRE VÝBERU CYKLU  
Cyklus (bez zmenšenia)  :  Trieda 1 / 2 / 3a / 3b  
Pomer menovitého výkonu k hmot ­
nosti v prevádzkovom stave 
(PMR)(W/kg)  : (v relevantných prípadoch)  
Použitie postupu s limitnou 
rýchlos ťou po čas merania  
bod 9 čiastkovej prílohy 1 k prílohe  
XXI : áno/nie  
Maximálna rýchlos ť vozidla  
bod 4.7 doplnku 3 k prílohe I  : 
Zmenšenie (v relevantných prípadoch)  :  áno/nie  
Faktor zmenšenia f  dsc : 
Vzdialenos ť prejdená v rámci cyklu (m)  : 
Konštantná rýchlos ť (v prípade skráte ­
ného skúšobného postupu)  : (v relevantných prípadoch)  
1.3.4.  BOD RADENIA PREVODOVÉHO STUP ŇA (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Radenie prevodových stup ňov :  Priemerný prevodový stupe ň pre v ≥ 1 km/h, zaokrúhlený na 
štyri desatinné miesta  
1.4.  OPIS VM (v relevantných prípadoch)  
1.4.1.  HMOTNOS Ť 
Skúšobná hmotnos ť VL (kg)  :  
1.4.2.  PARAMETRE JAZDNÉHO ZA ŤAŽENIA  
f 0 (N) :  
f 1 [N/(km/h)]  :  
f 2 [N/(km/h)  2 ] :  
Spotreba energie na cyklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :SK L 175/82 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.4.3.  PARAMETRE VÝBERU CYKLU  
Cyklus (bez zmenšenia)  :  Trieda 1 / 2 / 3a / 3b  
Pomer menovitého výkonu k hmot ­
nosti v prevádzkovom stave 
(PMR)(W/kg)  : (v relevantných prípadoch)  
Použitie postupu s limitnou 
rýchlos ťou po čas merania  
bod 9 čiastkovej prílohy 1 k prílohe  
XXI : áno/nie  
Maximálna rýchlos ť vozidla  
bod 4.7 doplnku 3 k prílohe I  : 
Zmenšenie (v relevantných prípadoch)  :  áno/nie  
Faktor zmenšenia f  dsc : 
Vzdialenos ť prejdená v rámci cyklu (m)  : 
Konštantná rýchlos ť (v prípade skráte ­
ného skúšobného postupu)  : (v relevantných prípadoch)  
1.4.4.  BOD RADENIA PREVODOVÉHO STUP ŇA (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Radenie prevodových stup ňov :  Priemerný prevodový stupe ň pre v ≥ 1 km/h, zaokrúhlený na 
štyri desatinné miesta  
2. VÝSLEDKY SKÚŠKY  
2.1.  SKÚŠKA TYPU 1 alebo  SKÚŠKA ATCT 
Metóda nastavenia vozidlového dynamo ­
metra  : Stanovená d ĺžka cyklu / iteratívna / alternatívna s vlastným 
cyklom ohrievania  
Prevádzkový režim dynamometra  
bod 1.2.4.2.2 čiastkovej prílohy 6  
k prílohe XXI  áno/nie  
Režim dobehu vozidla  
bod 4.2.1.8.5 čiastkovej prílohy 4  
k prílohe XXI  : áno/nie  
Dodato čné prekondiciovanie  :  áno/nie 
Opis  
Faktory zhoršenia  :  pridelené / skúšané  
2.1.1.  VH (použité aj pre ATCT)  
Dátum skúšok  :  (de ň/mesiac/rok)  
Miesto skúšky  :  
Výška spodného okraja chladiaceho 
ventilátora nad zemou (cm)  : 
Prie čna poloha stredu ventilátora (ak je 
zmenená na žiados ť výrobcu)  : v osi vozidla/...  
Vzdialenos ť od prednej časti vozidla (cm)  :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/83
 
2.1.1.1.  Emisie zne čisťujúcich látok (v relevantných prípadoch)  
2.1.1.1.1.  Emisie zne čisťujúcich látok vozidiel s najmenej jedným spa ľovacím motorom, NOVC – HEV a OVC – 
HEV v prípade skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie  
Pre každý skúšaný prevádzkový režim sa body uvádzané nižšie opakujú (prevládajúci režim alebo v rele ­
vantných prípadoch najlepší a najhorší režim)  
Skúška typu 1  
Zne čisťujúce látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  tuhé častice 
(mg/km)  po čet častíc 
(#.10  11 /km)  
Namerané hodnoty  
Faktory regenerácie (Ki)(2) 
Aditívne  
Faktory regenerácie (Ki)(2) 
Multiplikatívne  
Aditívne faktory zhoršenia 
(DF)  
Multiplikatívne faktory 
zhoršenia (DF)  
Kone čné hodnoty  
Limitné hodnoty  
(2) Pozri protokol(-y) pre rad Ki  :  
Skúška typu 1/I vykonaná pre stanovenie 
Ki : čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN 
č. 83 (  1 ) 
( 1 ) Uve ďte pod ľa relevantného prípadu.  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch): z dôvodu CO  2 (d CO2 1 ) / z dôvodu zne čisťujúcich látok (90 % 
limitných hodnôt) / z obidvoch dôvodov  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch): z dôvodu CO  2 (d CO2 2 ) 
Ten istý bod  
2.1.1.1.2.  Emisie zne čisťujúcich látok OVC – HEV v prípade skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie  
Skúška typu 1  
Musia by ť splnené emisné limity zne čisťujúcich látok a pre každý odjazdený skúšobný cyklus musí by ť 
opakovaný nasledujúci bod.  
Zne čisťujúce látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tuhé častice 
(mg/km)  Po čet častíc 
(#.10  11 /km)  
Namerané hodnoty pre 
jeden cyklus  
Limitné hodnoty pre 
jeden cyklusSK L 175/84 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch): z dôvodu CO  2 (d CO2 1 ) / z dôvodu zne čisťujúcich látok (90 % 
limitných hodnôt) / z obidvoch dôvodov  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch): z dôvodu CO  2 (d CO2 2 ) 
Ten istý bod  
2.1.1.1.3.  EMISIE ZNE ČIS ŤUJÚCICH LÁTOK OVC – HEV VÁŽENÉ FAKTOROM VY ŤAŽENIA  
Zne čisťujúce látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  tuhé častice 
(mg/km)  po čet častíc 
(#.10  11 /km)  
Vypo čítané hodnoty  
2.1.1.2.  Emisie CO  2 (v relevantných prípadoch)  
2.1.1.2.1.  Emisie CO  2 vozidiel s najmenej jedným spa ľovacím motorom, NOVC – HEV a OVC – HEV v prípade 
skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie (nie ATCT)  
Pre každý skúšaný prevádzkový režim sa odseky uvádzané nižšie opakujú (prevládajúci režim alebo v rele ­
vantných prípadoch najlepší a najhorší režim)  
Skúška typu 1  
Emisie CO  2 nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombino ­
vané  
Nameraná hodnota M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korek čný koeficient RCB (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktory regenerácie (Ki) 
Aditívne  
Faktory regenerácie (Ki) 
Multiplikatívne  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
Korekcia ATCT (FCF) (  1 ) 
Do časné hodnoty M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
stanovená hodnota  —  —  —  —  
stanovená hodnota d  CO2 1 * —  —  —  —  
( 1 ) FCF: Korek čný koeficient radu na korekciu reprezentatívnych regionálnych teplotných podmienok (ATCT) 
Pozri protokol(-y) pre rad FCF: 
( 2 ) Korekcie uvedené v doplnku 2 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI tohto nariadenia pre vozidlá so spa ľovacími 
motormi, K  CO2 pre hybridné elektrické vozidlá  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod s d  CO2 2 
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bodSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/85
 
Záver  
Emisie CO  2 (g/km)  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombino ­
vané  
Priemer M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Upravená hodnota M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Kone čné hodnoty M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Emisie ATCT CO  2 vozidiel s najmenej jedným spa ľovacím motorom, NOVC – HEV a OVC – HEV 
v prípade skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie (ATCT)  
Skúška pri 14°C (ATCT)  
Emisie CO  2 (g/km)  nízke  stredné  vysoké  mimoriadne 
vysoké  kombino ­
vané  
Nameraná hodnota M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korek čný koeficient RCB (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Záver (ATCT)  
Emisie CO  2 (g/km)  kombinované  
ATCT (14°C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korek čný koeficient radu (FCF)  
2.1.1.2.3.  Hmotnostné emisie CO  2 OVC – HEV v prípade skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie  
Skúška 1:  
Hmotnostné emisie CO  2 (g/km)  kombinované  
Vypo čítaná hodnota M  CO2,CD  
stanovená hodnota  
d CO2 1 
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod s d  CO2 2 
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Záver  
Hmotnostné emisie CO  2 (g/km)  kombinované  
Priemer M  CO2,CD  
Kone čná hodnota M  CO2,CDSK L 175/86 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.1.2.4.  Hmotnostné emisie CO  2 OVC – HEV VÁŽENÉ FAKTOROM VY ŤAŽENIA  
Hmotnostné emisie CO  2 (g/km)  kombinované  
Vypo čítaná hodnota M  CO2,weighted  
2.1.1.3  SPOTREBA PALIVA (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH, NIE ATCT)  
2.1.1.3.1.  Spotreba paliva vozidiel len s jedným spa ľovacím motorom, NOVC – HEV a OVC – HEV v prípade 
skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie  
Pre každý skúšaný prevádzkový režim sa body uvádzané nižšie opakujú (prevládajúci režim alebo v rele ­
vantných prípadoch najlepší a najhorší režim)  
Spotreba (l/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombino ­
vaná  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Vypo čítané z upravených hodnôt CO  2 
2.1.1.3.2.  Spotreba paliva OVC – HEV v prípade skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie  
Skúška 1:  
Spotreba paliva (l/100 km)  kombinovaná  
Vypo čítaná hodnota FC  CD 
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Záver  
Spotreba paliva (l/100 km)  kombinovaná  
Priemer FC  CD 
Kone čná hodnota FC  CD 
2.1.1.3.3.  Spotreba paliva OVC – HEV vážená faktorom vy ťaženia  
Spotreba paliva (l/100 km)  kombinovaná  
Vypo čítaná hodnota FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Spotreba paliva externe nenabíjate ľných hybridných vozidiel s palivovým článkom (NOVC-FCHV) v prí ­
pade skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie  
Pre každý skúšaný prevádzkový režim sa body uvádzané nižšie opakujú (prevládajúci režim alebo v rele ­
vantných prípadoch najlepší a najhorší režim)  
Spotreba (kg/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombino ­
vaná  
Namerané hodnotySK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/87
 
Spotreba (kg/100 km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  kombino ­
vaná  
Korek čný koeficient RCB  
Kone čné hodnoty FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  DOJAZDY (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
2.1.1.4.1.  Dojazdy OVC – HEV (v relevantných prípadoch)  
2.1.1.4.1.1.  Dojazd vo výlu čne elektrickom režime  
Skúška typu 1  
AER (km)  Mesto  kombinovaný  
Namerané/Vypo čítané hodnoty AER  
stanovená hodnota  —  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Záver  
AER (km)  Mesto  kombinovaný  
Priemer AER (v relevantných prípadoch)  
Kone čné hodnoty AER  
2.1.1.4.1.2.  Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime  
EAER (km)  Mesto  kombinovaný  
Kone čné hodnoty EAER  
2.1.1.4.1.3.  Skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie  
R CDA (km)  kombinovaný  
Kone čná hodnota R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Dojazd v rámci cyklu v režime vybíjania batérie  
Skúška typu 1  
R CDC (km)  kombinovaný  
Kone čná hodnota R  CDC 
Indexové číslo prechodného cyklu  
REEC potvrdzovacieho cyklu (%)SK L 175/88 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
2.1.1.4.2.  Dojazdy PEV - dojazd výlu čne na elektrický pohon (v relevantných prípadoch)  
Skúška typu 1  
PER (km)  Mesto  kombinovaný  
Vypo čítané hodnoty PER  
stanovená hodnota  —  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Záver  
PER (km)  Mesto  kombinovaný  
Priemerný dojazd výlu čne na elektrický pohon  
Kone čné hodnoty dojazdu výlu čne na elektrický 
pohon  
2.1.1.5.  SPOTREBA ELEKTRICKEJ ENERGIE (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
2.1.1.5.1.  Spotreba elektrickej energie OVC – HEV (v relevantných prípadoch)  
2.1.1.5.1.1.  Spotreba elektrickej energie (EC)  
EC (Wh/km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  Mesto  kombinovaná  
Kone čné hodnoty spotreby 
elektrickej energie  
2.1.1.5.1.2.  Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie vážená faktorom vy ťaženia  
Skúška typu 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  kombinovaná  
Vypo čítaná hodnota EC  AC,CD  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bodSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/89
 
Záver (v relevantných prípadoch)  
EC AC,CD  (Wh/km)  kombinovaná  
Priemer EC  AC,CD  
Kone čná hodnota  
2.1.1.5.1.3.  Spotreba elektrickej energie vážená faktorom vy ťaženia  
Skúška typu 1  
EC AC,weighted  (Wh)  kombinovaná  
Vypo čítaná hodnota EC  AC,weighted  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Záver (v relevantných prípadoch)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  kombinovaná  
Priemer EC  AC,weighted  
Kone čná hodnota  
2.1.1.5.2.  Spotreba elektrickej energie PEV (v relevantných prípadoch)  
Skúška typu 1  
EC (Wh/km)  Mesto  kombinovaná  
Vypo čítané hodnoty spotreby elektrickej energie  
stanovená hodnota  —  
Skúška typu 2 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
Skúška typu 3 (v relevantných prípadoch)  
Ten istý bod  
EC (Wh/km)  nízka  stredná  vysoká  mimoriadne 
vysoká  Mesto  kombinovaná  
Priemerná spotreba elek ­
trickej energie  
Kone čné hodnoty spotreby 
elektrickej energie  
2.1.2.  VL (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Opakujte bod 2.1.1.SK L 175/90 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.3.  VM (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Opakujte bod 2.1.1.  
2.1.4.  KONE ČNÉ KRITÉRIÁ PRE HODNOTY EMISIÍ (V RELEVANTNÝCH PRÍPADOCH)  
Zne čisťujúce látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Najvyššie hodnoty (  1 ) 
( 1 ) pre každú zne čisťujúcu látku vo všetkých výsledkoch skúšky VH, VL (v relevantných prípadoch) a VIM (v relevant ­
ných prípadoch)  
2.2.  SKÚŠKA  TYPU 2 (a) (nie ATCT)  
Zah ŕňa údaje o emisiách požadované na kontrolu spôsobilosti na cestnú premávku  
Skúška  CO (% obj.)  Lambda  Otá čky motora (min  –1 ) Teplota oleja (°C)  
Vo ľnobeh  —  
Vysoké vo ľnobežné otá čky 
2.3.  SKÚŠKA  TYPU 3 (a) (nie ATCT)  
Emisie plynov z k ľukovej skrine do atmosféry: žiadne  
2.4.  SKÚŠKA  TYPU 4 (a) (nie ATCT) 
Pozri protokoly  :  
2.5.  SKÚŠKA  TYPU 5 (a) (nie ATCT) 
Pozri protokol(-y) pre rad pod ľa život ­
nosti  : 
Cyklus typu 1/I pre kritériá skúšania 
emisií  : čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo predpis EHK OSN 
č. 83 (  1 ) 
( 1 ) Uve ďte pod ľa relevantného prípadu.  
2.6.  SKÚŠKA RDE  (nie ATCT) 
Číslo radu RDE  :  MSxxxx  
Pozri protokol(-y) pre rad  :  
2.7.  SKÚŠKA  TYPU 6 (a) (nie ATCT) 
Dátum skúšok  :  (de ň/mesiac/rok)  
Miesto skúšok  :  
Metóda nastavenia vozidlového dynamo ­
metra  : dobeh vozidla (referen čná hodnota jazdného za ťaženia)  
Zotrva čná hmotnos ť (kg)  :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/91
 
Ak dôjde k odchýlke od vozidla typu 1  : 
Pneumatiky  :  
Zna čka :  
Typ  :  
Rozmery pneumatík (predných/zadných)  : 
Obvod (m)  :  
Tlak v pneumatikách (kPa)  :  
Zne čisťujúce látky  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Skúška  1 
2 
3 
Priemer  
Limitná hodnota  
2.8.  PALUBNÝ DIAGNOSTICKÝ SYSTÉM (nie  ATCT) 
Pozri protokol(-y) pre rad  :  
2.9.  SKÚŠKA OPACITY DYMU  (b) (nie ATCT)  
2.9.1.  SKÚŠKA PRI STÁLYCH OTÁ ČKÁCH  
Pozri protokol(-y) pre rad  :  
2.9.2.  SKÚŠKA VO ĽNÉHO ZRÝCHLENIA  
Nameraná hodnota absorpcie (m  –1 ) :  
Korigovaná hodnota absorpcie (m  –1 ) :  
2.10.  VÝKON MOTORA (nie  ATCT) 
Pozri protokol(-y) pre rad  :  
2.11.  INFORMÁCIE O TEPLOTÁCH V SÚVISLOSTI S VH  
Teplota chladiaceho média po uplynutí času odstavenia (°C)  
bod 3.9.2 čiastkovej prílohy 6a  : 
Priemerná teplota miesta odstavenia za posledné 3 hodiny (°C)  
bod 3.9.2 čiastkovej prílohy 6a  :SK L 175/92 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Rozdiel medzi kone čnou teplotou chladiaceho média motora a prie ­
mernou teplotou miesta odstavenia za posledné 3 hodiny Δ T_ATCT  
(°C):  
bod 3.9.3 čiastkovej prílohy 6a  : 
Minimálny čas odstavenia t  soak_ATCT  (s): 
bod 3.9.1 čiastkovej prílohy 6a  : 
Umiestnenie sníma ča teploty:  
bod 3.9.5 čiastkovej prílohy 6a  : 
Príloha k protokolu o skúške (neplatí pre skúšku ATCT a PEV)  
1 – v elektronickom formáte, všetky vstupné údaje pre korela čný nástroj pod ľa bodu 2.4 prílohy 1 k vykonávacím 
nariadeniam (EÚ) 2017/1152 a (EÚ) 2017/1153  
Údaj o vstupnom súbore: …  
2 – výstup Co2mpas:  
3 – výsledky skúšky NEDC (if applicable):SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/93
 
Doplnok 8b  
Protokol o skúške jazdného za ťaženia  
Nasledujúce informácie sú v relevantných prípadoch minimálnymi údajmi potrebnými pre skúšku na stanovenie jazdného 
za ťaženia.  
ČÍSLO PROTOKOLU: 
ŽIADATE Ľ 
Výrobca  
PREDMET  Stanovenie jazdného za ťaženia vozidla  
Výrobok predložený na skúšanie  
Zna čka :  
Typ  :  
ZÁVER  Výrobok predložený na skúšanie sp ĺňa požiadavky uvedené v predmete.  
V DD/MM/RRRR  
1. PRÍSLUŠNÉ VOZIDLO(-Á)  
Príslušná zna čka(-y)  :  
Príslušný typ(-y)  :  
Obchodná charakteristika  :  
Maximálna rýchlos ť (km/h)  :  
Pohá ňaná náprava (-y)  :  
2. OPIS SKÚŠANÝCH VOZIDIEL  
2.1.  VŠEOBECNÉ ÚDAJE  
Ak nebola vykonaná interpolácia: opíše sa vozidlo, ktoré predstavuje najhorší prípad (pokia ľ ide o energetickú 
náro čnos ť) 
2.1.1.  VH  
Zna čka :  
Typ  :  
Verzia  :  
Spotreba energie na cyklus po čas 
úplného cyklu WLTC triedy 3 nezávisle 
od triedy vozidla  : 
Odchýlka od výrobnej série  :  
Najazdené kilometre  :SK L 175/94 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.2.  VL  
Zna čka :  
Typ  :  
Verzia  :  
Spotreba energie na cyklus po čas 
úplného cyklu WLTC triedy 3 nezávisle 
od triedy vozidla  : (4 % až 35 % na základe H  R ) 
Odchýlka od výrobnej série  :  
Najazdené kilometre  :  
2.1.3.  Reprezentatívne vozidlo radu vymedzeného vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia (v relevantných 
prípadoch)  
Zna čka :  
Typ  :  
Verzia  :  
Spotreba energie na cyklus po čas 
úplného cyklu WLTC  : 
Odchýlka od výrobnej série  :  
Najazdené kilometre  :  
2.2.  HMOTNOSTI  
2.2.1.  VH  
Skúšobná hmotnos ť (kg)  :  
Priemerná hmotnos ť m  av (kg) :  (priemer pred skúškou a po skúške)  
Rota čná hmotnos ť m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) alebo nameraná  
Rozloženie hmotnosti  
Vpredu  :  
Vzadu  :  
2.2.2.  VL  
Opakujte bod 2.2.1 s údajmi VL  
2.2.3.  Reprezentatívne vozidlo radu vymedzeného vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia (v relevantných 
prípadoch)  
Skúšobná hmotnos ť (kg)  :  
Priemerná hmotnos ť m  av (kg) :  (priemer pred skúškou a po skúške)  
Technicky prípustná maximálna hmot ­
nos ť v naloženom stave ( ≥ 3 000 kg)  :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/95
 
Odhadovaný aritmetický priemer hmot ­
nosti volite ľného vybavenia  : 
Rozloženie hmotnosti  
Vpredu  :  
Vzadu  :  
2.3.  PNEUMATIKY  
2.3.1.  VH  
Ozna čenie ve ľkosti  :  vpredu/vzadu ak sú odlišné  
Zna čka :  vpredu/vzadu ak sú odlišné  
Typ  :  vpredu/vzadu ak sú odlišné  
Valivý odpor (kgf/1 000 kg)  
Vpredu  :  
Vzadu  :  
Tlak v predných pneumatikách (kPa)  :  
Tlak v zadných pneumatikách (kPa)  :  
2.3.2.  VL  
Opakujte bod 2.3.1 s údajmi VL  
2.3.3.  Reprezentatívne vozidlo radu vymedzeného vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia (v relevantných 
prípadoch)  
Opakujte bod 2.3.1 s údajmi reprezentatívneho vozidla  
2.4.  KAROSÉRIA  
2.4.1.  VH  
Typ  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Verzia  :  
Aerodynamické zariadenia  
Pohyblivé aerodynamické častí karo ­
série  : áno/nie a v relevantných prípadoch zoznam  
Zoznam namontovaných aerodyna ­
mických prvkov  : 
2.4.2.  VL  
Opakujte bod 2.4.1 s údajmi VL 
Delta (C  d *A f ) LH v porovnaní s VH  :SK L 175/96 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.4.3.  Reprezentatívne vozidlo radu vymedzeného vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia (v relevantných 
prípadoch)  
Opis tvaru karosérie  :  skri ňa v tvare kvádra(ak nie je možné ur čiť reprezentatívny tvar 
karosérie dokon čeného vozidla)  
Opakujte bod 2.4.1 s údajmi reprezentatívneho vozidla 
Čelná plocha A  fr : 
2.5.  HNACIA SÚSTAVA  
2.5.1.  VH  
Kód motora  :  
Typ prevodovky  :  manuálna/automatická/plynule menite ľný prevod  
Model prevodového ústrojenstva 
(kódy výrobcu)  : (v informa čnom dokumente sa uvedie menovitý krútiaci moment 
a po čet spojok →) 
Pokryté modely prevodového ústrojen ­
stva 
(kódy výrobcu)  : 
Otá čky motora vydelené rýchlos ťou 
vozidla  : Prevodový stupe ň Prevodový pomer  Pomer N/V  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektromotor (-y) zapojený v pozícii N  : neuplat ňuje sa (elektromotor alebo dobeh vozidla nie je použitý)  
Typ a po čet elektromotorov  :  typ konštrukcie: asynchrónny / synchrónny  
Typ chladiaceho média  :  vzduch, kvapalina, …  
2.5.2.  VL  
Opakujte bod 2.5.1 s údajmi VL  
2.6.  VÝSLEDKY SKÚŠKY  
2.6.1.  VH  
Dátumy skúšok  :  dd/mm/rrrrSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/97
 
NA CESTE  (bod 4 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI)  
Metóda skúšky  :  Dobeh vozidla  (bod 4.3 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI) 
alebo metóda s použitím mera ča krútiaceho momentu  (bod 4.4 čiastkovej  
prílohy 4 k prílohe XXI)  
Skúšobné zariadenie (meno/ umiestnenie 
/ číslo skúšobnej trate)  : 
Režim dobehu vozidla  :  áno/nie  
Geometria kolies  :  hodnoty zbiehavosti a uhla odklonu  
Maximálna referen čná rýchlos ť (km/h)  
bod 4.2.4.1.2 čiastkovej prílohy 4  
k prílohe XXI  : 
Anemometria  :  stacionárna 
alebo palubná: vplyv anemometrie (c  d *A) a údaj o tom, či bol korigova ­
ný. 
Číslo úseku (úsekov)  :  
Vietor  :  priemerná hodnota, nárazy vetra a smer v spojení so smerom skúšobnej 
trate  
Tlak vzduchu  :  
Teplota (priemerná hodnota)  :  
Korekcia vetra  :  áno/nie  
Úprava tlaku v pneumatikách  :  áno/nie  
Nespracované výsledky  :  Metóda krútiaceho momentu: 
c0= 
c1= 
c2= 
Metóda dobehu vozidla: 
f0 
f1 
f2 
Kone čné výsledky  Metóda krútiaceho momentu: 
c0= 
c1= 
c2= 
a 
f0= 
f1= 
f2= 
Metóda dobehu vozidla: 
f0= 
f1= 
f2=SK L 175/98 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
alebo  
METÓDA VETERNÉHO TUNELA  (bod 6 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI)  
Skúšobné zariadenie (meno/ umiestnenie 
/ číslo dynamometra)  : 
Kvalifikácia zariadení  :  Číslo protokolu a dátum  
Dynamometer  
Typ dynamometra  :  pásový alebo vozidlový dynamometer  
Metóda  :  stabilizované rýchlosti alebo metóda spoma ľovania  
Ohrievanie  :  ohrievanie na dynamometri alebo jazdou vozidla  
Korekcia valcovej krivky  
(bod 6.6.3 čiastkovej prílohy 4 k prílohe  
XXI)  : (v relevantných prípadoch pre vozidlový dynamometer)  
Metóda nastavenia vozidlového 
dynamometra  : Stanovená d ĺžka cyklu / iteratívna / alternatívna s vlastným cyklom ohrie ­
vania  
Koeficient nameraného aerodynamického 
odporu vynásobený čelnou plochou  : Rýchlos ť (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Výsledok  :  f0= 
f1= 
f2= 
alebo  
VZOREC NA STANOVENIE JAZDNÉHO ZA ŤAŽENIA  (bod 5 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI)  
Metóda skúšky  :  Dobeh vozidla  (bod 4.3 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI) 
alebo metóda s použitím mera ča krútiaceho momentu  (bod 4.4 čiastkovej  
prílohy 4 k prílohe XXI)  
Skúšobné zariadenie (meno/umiestnenie/ 
číslo skúšobnej trate)  : 
Režim dobehu vozidla  :  áno/nie  
Geometria kolies  :  Hodnoty zbiehavosti a uhla odklonu  
Maximálna referen čná rýchlos ť (km/h)  
bod 4.2.4.1.2 čiastkovej prílohy 4  
k prílohe XXI  : 
Anemometria  :  stacionárna 
alebo palubná: vplyv anemometrie (cd*A) a údaj o tom, či bol korigova ­
ný. 
Číslo úseku (úsekov)  :  
Vietor  :  priemerná hodnota, nárazy vetra a smer v spojení so smerom skúšobnej 
trate  
Tlak vzduchu  :  
Teplota (priemerná hodnota)  :  
Korekcia vetra  :  áno/nie  
Úprava tlaku v pneumatikách  :  áno/nieSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/99
 
Nespracované výsledky  :  Metóda krútiaceho momentu: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Metóda dobehu vozidla: 
f0r 
f1r 
f2r 
Kone čné výsledky  Metóda krútiaceho momentu: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
a 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Metóda dobehu vozidla: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  VL  
Opakujte bod 2.6.1 s údajmi VLSK L 175/100 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 8c  
Vzor skúšobného hárku  
„Skúšobný hárok“ zah ŕňa zaznamenané skúšobné údaje, ktoré nie sú uvedené v žiadnom protokole o skúške.  
Technická služba alebo výrobca uchováva skúšobné hárky najmenej 10 rokov.  
Nasledujúce informácie sú v prípade potreby minimálnymi údajmi potrebnými pre skúšobné hárky. 
Parametre nastavite ľnej geometrie kolies  
bod 4.2.1.8.3 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI  : 
Koeficienty, c0, c1 a c2.  :  c0=  
c1= 
c2= 
Časy dobehu vozidla merané na vozidlovom dynamometri  
bod 4.4.4 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI  : Rýchlos ť vozidla (km/h)  Čas dobehu vozidla (s)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05  
Na vozidlo alebo do vozidla je možné umiestni ť dodato čné 
závažia, aby sa zabránilo preklzu pneumatík.  
bod 7.1.1.1.1 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI  : Hmotnos ť (kg) 
na vozidle/vo vozidle  
Časy dobehu vozidla po vykonaní postupu dobehu vozidla 
pod ľa bodu 4.3.1.3 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI.  
bod 8.2.4.2 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI  : 
Rýchlos ť vozidla (km/h)  Čas dobehu vozidla (s)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/101
 
Účinnos ť konvertora NO  x 
Uvedené koncentrácie (a), (b), (c), (d) a koncentrácia, ke ď je 
analyzátor NOx nastavený v režime NO tak, aby plyn na 
nastavenie meracieho rozsahu neprechádzal cez konvertor.  
bod 5.5 čiastkovej prílohy 5 k prílohe XXI  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Koncentrácia v režime NO=  
vzdialenos ť, ktorú prešlo vozidlo v skuto čnosti  
bod 1.2.6.4.6 a 1.2.12.6 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  : 
Pre vozidlo s manuálnou prevodovkou, vozidlo s manuálnou 
prevodovkou, ktoré nie je schopné sledova ť stopu cyklu:  
Odchýlky od jazdného cyklu  :  
bod 1.2.6.5.1 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  
Indexy jazdnej stopy:  
Nasledujúce indexy sa vypo čítajú pod ľa normy SAE J2951 
(revidovanej v januári 2014):  
a) ER : trieda pod ľa energie  :  
b) DR : trieda pod ľa vzdialenosti  :  
c) EER : trieda pod ľa energetickej úspornosti  :  
d) ASCR : trieda pod ľa absolútnej zmeny rýchlosti  :  
e) IWR : trieda pod ľa inerciálnej práce  :  
f) RMSSE : kvadratický priemer chyby rýchlosti  :  
bod 1.2.8.5 a 7 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  
Váženie filtrov so vzorkami tuhých častíc  
Filter pred skúškou  :  
Filter po skúške  :  
Referen čný filter  :  
bod 1.2.10.1.2 a 1.2.14.3.1 čiastkovej prílohy 6 k prílohe  
XXI 
Obsah každej zlú čeniny nameranej po stabilizácii meracieho 
zariadenia.  
bod 1.2.14.2.8 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  : 
Stanovenie faktorov regenerácie  
Po čet cyklov D medzi dvomi cyklami WLTC, pri ktorých sa 
uskuto čnia regenera čné procesy.  : 
Po čet cyklov, pri ktorých sa uskuto čnia merania emisií n.  :  
Meranie hmotnostných emisií pre každú zlú čeninu i pri 
každom cykle j.  : 
bod 2.1.3 doplnku 1 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI  
Stanovenie faktorov regenerácie  
Po čet relevantných skúšobných cyklov meraných pre úplnú 
regeneráciu.  : 
bod 2.2.6 doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXISK L 175/102 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Stanovenie faktorov regenerácie  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
bod 3.1.1 doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI  
ATCT  
Teplota vzduchu a vlhkos ť skúšobnej komory meraná pri 
výstupe chladiaceho ventilátora vozidla pri minimálnej frek ­
vencii 1 Hz.  : Prevádzkový bod teploty = T  reg 
bod 3.2.1.1 čiastkovej prílohy 6a k prílohe XXI  Skuto čná teplota 
± 3 °C na za čiatku skúšky 
± 5 °C po čas skúšky  
Teplota miesta odstavenia meraná priebežne pri minimálnej 
frekvencii 1 Hz.  : Prevádzkový bod teploty = T  reg 
bod 3.2.2.1 čiastkovej prílohy 6a k prílohe XXI  Skuto čná teplota 
± 3 °C na za čiatku skúšky 
± 5 °C po čas skúšky  
Čas presunu z prekondiciovania na miesto odstavenia.  
bod 3.6.2 čiastkovej prílohy 6a k prílohe XXI  : ≤ 10 minút  
Čas medzi koncom skúšky typu 1 a postupom ochladzovania.  : ≤ 10 minút  
Nameraný čas odstavenia sa zaznamená na všetkých relevant ­
ných skúšobných hárkoch.  
bod 3.9.2 čiastkovej prílohy 6a k prílohe XXI  : Čas medzi meraním kone čnej teploty a koncom 
skúšky typu 1 pri 23 C.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/103
 
PRÍLOHA II  
ZHODA V PREVÁDZKE  
1. ÚVOD  
1.1. V tejto prílohe sa stanovujú podmienky zhody v prevádzke vzh ľadom na výfukové emisie a OBD (vrátane IUPR  M ) 
pre typ vozidiel schválený pod ľa tohto nariadenia.  
2. POŽIADAVKY  
Požiadavkami na zhodu v prevádzke sú požiadavky uvedené v bode 9 a v doplnkoch 3, 4 a 5 k predpisu EHK OSN 
č. 83 s výnimkami opísanými v ďalších bodoch.  
2.1. Bod 9.2.1 predpisu EHK OSN č. 83 sa vykladá takto:  
Kontrolu zhody v prevádzke vykonáva schva ľovací úrad na základe všetkých relevantných informácií, ktoré má 
výrobca k dispozícii, pod ľa rovnakých postupov, akými sú postupy na zabezpe čenie zhody výroby uvedené 
v článku 12 ods. 1 a ods. 2 smernice 2007/46/ES a v bodoch 1 a 2 prílohy X k uvedenej smernici. Ak sa 
schva ľovaciemu úradu predložia informácie od iného schva ľovacieho úradu alebo z prípadných kontrolných skúšok 
vykonaných členským štátom, budú tieto informácie dop ĺňať prevádzkové monitorovacie správy predložené výrob ­
com.  
2.2. V predpise EHK OSN č. 83 sa bod 9.3.5.2 mení doplnením tohto nového pododseku:  
„… 
Vozidlá vyrábané v malých výrobných sériách, ktorých po čet v rámci jedného radu OBD je menší ako 1 000 kusov, 
sú oslobodené od minimálnych požiadaviek IUPR, ako aj od požiadavky preukáza ť schva ľovaciemu úradu splnenie 
týchto požiadaviek.“  
2.3. Odkazy na „zmluvné strany“ sa chápu ako odkazy na „ členské štáty“.  
2.4. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 2.6 nahrádza takto:  
Vozidlo musí patri ť k typu vozidiel, ktorý je typovo schválený na základe tohto nariadenia a musí sa na ň vz ťahova ť 
osved čenie o zhode v súlade so smernicou 2007/46/ES. Vozidlo musí by ť zaregistrované a musí sa používa ť v Únii.  
2.5. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa odkaz v bode 2.2 na „Dohodu z roku 1958“ sa chápe ako odkaz na 
smernicu 2007/46/ES.  
2.6. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 2.6 nahrádza takto:  
Obsah olova a obsah síry vo vzorke paliva odobratej z nádrže vozidla musí sp ĺňať platné normy stanovené 
v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES (  1 ) a vozidlo nesmie vykazova ť žiadne známky použitia 
nesprávneho paliva. Môžu sa vykona ť kontroly vo výfukovom potrubí.  
2.7. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa v bode 4.1 odkaz na „skúšku emisií pod ľa prílohy 4a“ chápe ako odkaz 
na „skúšky emisií vykonané v súlade s prílohou XXI k tomuto nariadeniu“.  
2.8. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa v bode 4.1 odkaz na „bod 6.3 prílohy 4a“ chápe ako odkaz na „bod 
1.2.6 čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu“.SK L 175/104 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88.
 2.9. V doplnku 3 k predpisu EHK OSN č. 83 sa odkaz v bode 4.4 na „Dohodu z roku 1958“ sa chápe ako odkaz na 
„článok 13 ods. 1 alebo ods. 2 smernice 2007/46/ES.“  
2.10. V doplnku 4 k predpisu EHK OSN č. 83 sa v bode 3.2.1, v bode 4.2 a v poznámkach pod čiarou 1 a 2 odkaz na 
limity uvedené v tabu ľke 1 v bode 5.3.1.4 chápe ako odkaz na tabu ľku 1 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/105
 
PRÍLOHA III  
VyhradenéSK L 175/106 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA IIIA  
OVEROVANIE EMISIÍ PRI SKUTO ČNEJ JAZDE  
1. ÚVOD, VYMEDZENIE POJMOV A SKRATKY  
1.1. Úvod  
Táto príloha opisuje postup na overovanie emisií ľahkých osobných a úžitkových vozidiel pri skuto čnej jazde 
(real driving emmissions – RDE).  
1.2. Vymedzenie pojmov  
1.2.1. „ Presnos ť“ je odchýlka medzi nameranou alebo vypo čítanou hodnotou a zodpovedajúcou referen čnou hodno ­
tou.  
1.2.2. „ Analyzátor “ je akéko ľvek zariadenie na meranie, ktoré nie je sú čas ťou vozidla, ale je namontované na stano ­
venie koncentrácie alebo množstva plynných alebo tuhých zne čisťujúcich látok.  
1.2.3. „ Priese čník osí “ lineárnej regresie ( a 0 ) sa stanoví:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
ke ď: 
a 1 je sklon regresnej priamky  
x je priemerná hodnota referen čného parametra  
y je priemerná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
1.2.4. „ Kalibrácia “ je proces nastavenia odozvy analyzátora, prístroja na meranie prietoku, senzora alebo signálu tak, 
aby jeho výstup zodpovedal jednému alebo viacerým referen čným signálom.  
1.2.5. „ Koeficient determinácie “ (r 2 ) sa stanoví:  
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
ke ď: 
a 0 je priese čník osí regresnej priamky  
a 1 je sklon regresnej priamky  
x i je nameraná referen čná hodnota  
y i je nameraná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
y je priemerná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
n je po čet hodnôtSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/107
 
1.2.6. „ Koeficient krížovej korelácie “ (r) sa stanoví:  
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
ke ď: 
x i je nameraná referen čná hodnota  
y i je nameraná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
x je priemerná referen čná hodnota  
y je priemerná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
n je po čet hodnôt  
1.2.7. „ Čas oneskorenia “ je čas od zapnutia toku plynu ( t 0 ) do okamihu, kedy odozva dosiahne 10 % ( t 10 ) kone čnej 
zaznamenanej hodnoty.  
1.2.8. „ Signály alebo údaje riadiacej jednotka motora (ECU) “ sú všetky informácie o vozidle a signály, ktoré boli zazna ­
menané zo siete vozidla pomocou protokolov pod ľa bodu 3.4.5 doplnku 1.  
1.2.9. „ Riadiaca jednotka motora “ je elektronická jednotka, ktorá riadi rôzne ovládacie prvky, a zaru čuje tak optimálny 
výkon hnacej sústavy.  
1.2.10. „ Emisie “ alebo tiež „ zložky “, „zne čisťujúce zložky “ alebo „ emisie zne čisťujúcich látok “ sú regulované plynné alebo tuhé 
zložky výfukových plynov.  
1.2.11. „ Výfukové plyny “ sú celkové emisie všetkých plynných či tuhých zložiek vypúš ťaných z výfukového otvoru alebo 
výfuku v dôsledku spa ľovania paliva v spa ľovacom motore vozidla.  
1.2.12. „ Výfukové emisie “ sú emisie tuhých častíc, ktoré sú charakterizované hmotnos ťou a po čtom častíc, a emisie 
plynných zložiek z výfuku vozidla.  
1.2.13. „ Plný rozsah stupnice “ je plný rozsah analyzátora, prietokomeru alebo sníma ča udávaný výrobcom zariadenia. 
Ak sa na meranie používa čiastkový rozsah analyzátora, prietokomeru alebo sníma ča, plným rozsahom 
stupnice sa rozumie maximálny zaznamenaný údaj.  
1.2.14. „ Faktor odozvy uh ľovodíkov “ pre konkrétny druh uh ľovodíka je pomer medzi údajom z plame ňového ioniza č­
ného detektora (FID) a koncentráciou zvažovaného druhu uh ľovodíka plynu vo valci s referen čným plynom, 
vyjadrený ako ppmC  1 . 
1.2.15. „ Údržba vä čšieho rozsahu “ je nastavenie, oprava či výmena analyzátora, prietokomeru alebo sníma ča, ktoré by 
mohli ma ť vplyv na presnos ť merania.  
1.2.16. „ Šum “ je dvojnásobok kvadratického priemeru desiatich štandardných odchýlok, pri čom každá z nich je 
vypo čítaná z odoziev na nulu meraných pri konštantnej frekvencii zaznamenávania aspo ň 1,0 Hz po čas 30 
sekúnd.  
1.2.17. „ Nemetánové uh ľovodíky “ (NMHC) sú celkové uh ľovodíky (THC) okrem metánu (CH  4 ).SK L 175/108 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.18. „ Po čet častíc “ (PN) je celkový po čet tuhých častíc vypúš ťaných z výfuku vozidla pod ľa postupu merania uvede ­
ného v tomto nariadení na posúdenie splnenia príslušného emisného limitu Euro 6 vymedzeného v tabu ľke 2 
prílohy I k nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
1.2.19. „ Presnos ť“ je 2,5-násobok štandardnej odchýlky 10 opakovaných odoziev na danú overite ľnú štandardnú 
hodnotu.  
1.2.20. „ Údaj “ je číselná hodnota zobrazená analyzátorom, prietokomerom alebo sníma čom či iným meracím 
prístrojom použitým na meranie emisií vozidla.  
1.2.21. „ Čas odozvy “ (t 90 ) je sú čet času oneskorenia a času nábehu.  
1.2.22. „ Čas nábehu “ je časový interval medzi 10 % a 90 % odozvou ( t 90 – t 10 ) kone čnej zaznamenanej hodnoty.  
1.2.23. „ Kvadratický priemer “ (x rms ) je druhá odmocnina aritmetického priemeru druhých mocnín hodnôt a je defino ­
vaný takto:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
ke ď: 
x je nameraná alebo vypo čítaná hodnota  
n je po čet hodnôt  
1.2.24. „ Sníma č“ je akýko ľvek merací prístroj, ktorý nie je sú čas ťou vozidla, ale je do neho namontovaný na ú čely 
ur čovania parametrov iných než je koncentrácia plynných alebo tuhých zne čisťujúcich látok a hmotnostný 
prietok výfukových plynov.  
1.2.25. „ Nastavenie meracieho rozsahu “ je kalibrácia analyzátora, prietokomeru alebo sníma ča tak, aby prístroj poskytoval 
presnú odozvu na štandard, ktorý sa čo najviac približuje k maximálnej o čakávanej hodnote dosiahnutej pri 
skuto čnej skúške emisií.  
1.2.26. „ Odozva na merací rozsah “ je priemerná odozva na signál pre merací rozsah v časovom intervale najmenej 30 
sekúnd.  
1.2.27. „ Posun odozvy na merací rozsah “ je rozdiel medzi priemernou hodnotou odozvy na signál pre merací rozsah 
a skuto čným signálom pre merací rozsah, ktorý sa meria v definovanom časovom intervale po tom, čo boli 
analyzátor, prietokomer alebo sníma č presne kalibrované na merací rozsah.  
1.2.28. „ Sklon “ regresnej priamky ( a 1 ) sa stanoví:  
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
ke ď: 
x je priemerná hodnota referen čného parametra  
y je priemerná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
x i je skuto čná hodnota referen čného parametra  
y i je skuto čná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
n je po čet hodnôtSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/109
 
1.2.29. „ Štandardná chyba odhadu “ (SEE) sa stanoví:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
ke ď: 
ý je odhadovaná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
y i je skuto čná hodnota parametra, ktorú je potrebné overi ť 
x max je maximálna skuto čná hodnota referen čného parametra  
n je po čet hodnôt  
1.2.30. „ Celkové uh ľovodíky “(THC) sú súhrnom všetkých prchavých zlú čenín, ktoré je možné zmera ť plame ňovým 
ioniza čným detektorom (FID).  
1.2.31.  „Overite ľnos ť“ je schopnos ť vztiahnu ť meranie alebo údaj pomocou neprerušovaného re ťazca porovnaní 
k známej a spolo čne dohodnutej norme.  
1.2.32. „ Čas transformácie “ je časový rozdiel medzi zmenou koncentrácie alebo prietoku ( t 0 ) v referen čnom bode 
a odozvou systému 50 % kone čnej zaznamenanej hodnoty ( t 50 ). 
1.2.33. „ Typ analyzátora “, je skupina analyzátorov vyrobených rovnakým výrobcom, ktoré uplat ňujú pri ur čovaní 
koncentrácie jednej konkrétnej plynné zložky alebo po čtu častíc rovnaký princíp.  
1.2.34. „ Typ hmotnostného prietokomera výfukových plynov “ je skupina prietokomerov hmotnostného prietoku výfukových 
plynov vyrobených rovnakým výrobcom, ktoré majú rovnaký vnútorný priemer trubice a na ur čenie hmot ­
nostného prietoku výfukových plynov používajú rovnaký princíp.  
1.2.35. „ Validácia “ je hodnotenie správnej montáže a funk čnosti prenosného systému na meranie emisií a správnosti 
výsledkov meraní hmotnostného prietoku výfukových plynov získaných z jedného alebo viacerých neoveri ­
teľných hmotnostných prietokomerov výfukových plynov alebo vypo čítaných zo sníma čov či signálov 
riadiacej jednotky motora.  
1.2.36. „ Overovanie “ je proces vyhodnotenia, či sa nameraný či vypo čítaný výstup z analyzátora, prietokomeru, sníma ča 
alebo signálu zhoduje s referen čným signálom v rámci jednej, prípadne nieko ľkých vopred ur čených praho ­
vých hodnôt pre prijatie.  
1.2.37. „ Nulovanie “ je kalibrácia analyzátora, prietokomeru alebo sníma ča tak, aby dávali presnú odozvu na nulový 
signál.  
1.2.38. „ Odozva na nulu “ je priemerná odozva na nulový signál v časovom intervale najmenej 30 s.  
1.2.39. „ Posun odozvy na nulu “ je rozdiel medzi priemernou hodnotou odozvy na nulový signál a skuto čným nulovým 
signálom, ktorý sa meria po čas stanoveného časového intervalu po tom, čo boli analyzátor, prietokomer alebo 
sníma č presne kalibrované na nulu.  
1.3. Skratky  
Skratkami sa ozna čujú skrátené pojmy všeobecne v jednotnom aj množnom čísle. 
CH  4 — metán  
CLD — chemiluminiscen čný detektorSK L 175/110 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
CO — oxid uho ľnatý  
CO  2 — oxid uhli čitý 
CVS — systém odberu vzoriek s konštantným objemom  
DCT — dvojspojková prevodovka  
ECU — riadiaca jednotka motora  
EFM — hmotnostný prietokomer výfukových plynov  
FID — plame ňový ioniza čný detektor  
FS — plný rozsah stupnice  
GPS — globálny polohový systém  
H 2 O — voda  
HC — uh ľovodíky  
HCLD — ohrievaný chemiluminiscen čný detektor  
HEV — hybridné elektrické vozidlo  
ICE — spa ľovací motor  
ID — identifika čné číslo alebo kód  
LPG — skvapalnený ropný plyn  
MAW — okno k ĺzavého priemeru  
max. — maximálna hodnota  
N 2 — dusík  
NDIR — analyzátor nedisperzného typu s absorpciou v infra červenom pásme  
NDUV — analyzátor nedisperzného typu s absorpciou v ultrafialovom pásme  
NEDC — nový európsky jazdný cyklus  
NG — zemný plyn  
NMC — odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov  
NMC-FID — odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov v kombinácii s plame ňovým ioniza čným 
detektorom  
NMHC — nemetánové uh ľovodíkySK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/111
 
NO — oxid dusnatý  
No. — po čet 
NO  2 — oxid dusi čitý 
NO  X — oxidy dusíka  
NTE — limitná hodnota, ktorú nemožno prekro čiť 
O 2 — kyslík  
OBD — palubný diagnostický systém  
PEMS — prenosný systém na meranie emisií  
PHEV — hybridné elektrické vozidlo s možnos ťou pripojenia na elektrickú sie ť 
PN — po čet častíc  
RDE — emisie pri skuto čnej prevádzke  
RPA — relatívne pozitívne zrýchlenie  
SCR — selektívna katalytická redukcia  
SEE — štandardná chyba odhadu  
THC — celkové množstvo uh ľovodíkov  
EHK OSN — Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov  
VIN — identifika čné číslo vozidla  
WLTC — celosvetovo harmonizovaný skúšobný cyklus pre ľahké vozidlá  
WWH-OBD — celosvetovo harmonizovaná palubná diagnostika  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1 Neprekro čite ľné limitné hodnoty emisií  
V priebehu normálnej životnosti vozidla typovo schváleného pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007 emisie ur čené 
pod ľa požiadaviek tejto prílohy a vypustené pri akejko ľvek skúške emisií pri skuto čnej jazde, ktorá bola 
vykonaná v súlade s požiadavkami tejto prílohy, nesmú by ť vyššie než tieto neprekro čite ľné limitné hodnoty 
zne čisťujúcich látok (NTE):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
ke ď EURO-6 je platná limitná hodnota emisií Euro 6 stanovená v tabu ľke 2 prílohy I k nariadeniu (ES) 
č. 715/2007.SK L 175/112 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.1 Kone čné faktory zhody  
Faktor zhody  CF  pollutant  pre jednotlivú zne čisťujúcu látku je vymedzený takto:  
zne čisťujúca 
látka  hmotnos ť 
oxidov dusíka 
(NO  x ) po čet častíc (PN)  hmotnos ť oxidu 
uho ľnatého 
(CO) (  1 ) hmotnos ť celkových 
uh ľovodíkov (THC)  Sú čet hmotností celko ­
vých uh ľovodíkov 
a oxidov dusíka (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  1 + tolerancia  
s toleranciou  
= 0,5  potrebné 
ur čiť — —  —  
( 1 ) Emisie CO sa merajú a zaznamenávajú v rámci skúšky emisií pri skuto čnej jazde.  
Tolerancia  je parameter zoh ľad ňujúci dodato čné neistoty merania, ktoré vznikajú v súvislosti s použitím systému PEMS 
a ktoré podliehajú každoro čnému preskúmaniu a budú sa revidova ť v nadväznosti na vylepšenie kvality postupu PEMS 
alebo na technický pokrok.  
2.1.2 Do časné faktory zhody  
Odchylne od ustanovení bodu 2.1.1 sa môžu po čas piatich rokov a štyroch mesiacov od uplynutia dátumov 
stanovených v článku 10 ods. 4 a 5 nariadenia (ES) č. 715/2007 a na žiados ť výrobcu použi ť tieto do časné 
faktory zhody:  
zne čisťujúca 
látka  hmotnos ť 
oxidov dusíka 
(NO  x ) po čet častíc (PN)  hmotnos ť oxidu 
uho ľnatého 
(CO) (  1 ) hmotnos ť celkových 
uh ľovodíkov (THC)  Sú čet hmotností celko ­
vých uh ľovodíkov 
a oxidov dusíka (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  2,1 potrebné 
ur čiť — —  —  
( 1 ) Emisie CO sa merajú a zaznamenávajú v rámci skúšky emisií pri skuto čnej jazde.  
Uplat ňovanie do časných faktorov zhody sa zaznamená v osved čení o zhode vozidla.  
2.1.3 Prenosové funkcie  
Prenosová funkcia  TF(p1,…, pn)  uvedená v bode 2.1 má hodnotu 1 pre celý rozsah parametrov  pi (i = 1, …, 
n). 
Ak sa prenosová funkcia  TF(p  1 ,…, p  n ) zmení, musí by ť zmena vykonaná tak, aby nebola na úkor vplyvu na 
životné prostredie a ú činnosti skúšobných postupov na stanovenie emisií pri skuto čnej jazde. Predovšetkým 
musí plati ť táto podmienka:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
ke ď: 
— dp predstavuje integrál z celého rozsahu parametrov  p i (i = 1,…,n)  
— Q(p  1 ,…, p  n ), je hustota pravdepodobnosti udalosti zodpovedajúca parametrom  p i (i = 1,…,n)  pri skuto čnej 
jazde. Výrobca musí potvrdi ť súlad s bodom 2.1 vyplnením osved čenia, ktorého vzor je uvedený v dopln ­
ku 9.  
2.2. Ak sú pri typovom schva ľovaní a v priebehu normálnej životnosti vozidla vykonávané skúšky emisií pri 
skuto čnej jazde požadované v tejto prílohe, je možné predpoklada ť, že je splnená požiadavka uvedená 
v bode 2.1. Predpokladané splnenie požiadaviek možno opätovne posúdi ť dodato čnými skúškami emisií pri 
skuto čnej prevádzke.  
2.3. Členské štáty zaru čia, že vozidlá môžu by ť podrobené skúškam PEMS na verejných komunikáciách v súlade 
s postupmi, ktoré sú stanovené v ich vnútroštátnych právnych predpisoch, pri dodržaní miestnych právnych 
predpisov upravujúcich pravidlá cestnej premávky a bezpe čnostných požiadaviek.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/113
 
2.4. Výrobcovia zabezpe čia, aby nezávislá strana mohla pomocou systému PEMS na verejných komunikáciách 
skúša ť vozidlá, a to napríklad tak, že sprístupnia vhodné adaptéry pre výfukové potrubie, poskytnú prístup 
k signálom ECU a uskuto čnia potrebné administratívne opatrenia. Ak tento predpis príslušnú skúšku PEMS 
nevyžaduje, výrobca si môže ú čtova ť primeraný poplatok uvedený v článku 7 ods. 1 nariadenia (ES) 
č. 715/2007.  
3. VYKONÁVANIE SKÚŠKY EMISIÍ PRI SKUTO ČNEJ JAZDE  
3.1. Nasledujúce požiadavky sa vz ťahujú na skúšky PEMS uvedené v článku 3 ods. 10 druhom pododseku.  
3.1.0. Požiadavky bodu 2.1 musia by ť splnené pre mestský cyklus a celú skúšobnú jazdu PEMS. Na základe vo ľby 
výrobcu musia by ť splnené podmienky aspo ň jedného z dvoch nižšie uvedených bodov:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  a M gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  s vymedzeniami pod ľa bodu 2.1 tejto prílohy a bodov 6.1 a 6.3 
doplnku 5 a nastavením  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  a M w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  s vymedzeniami pod ľa bodu 2.1 tejto prílohy a bodu 3.9 
doplnku 6 a nastavením  gas  = pollutant . 
3.1.1. Na typové schválenie sa hmotnostný prietok výfukových plynov ur čí meracím zariadením, ktoré funguje 
nezávisle od vozidla, a v tomto oh ľade sa nepoužijú žiadne údaje riadiacej jednotky motora. Mimo rámca 
typového schva ľovania sa na stanovenie hmotnostného prietoku výfukových plynov môžu použi ť alternatívne 
metódy pod ľa bodu 7.2 doplnku 2.  
3.1.2. Ak schva ľovací úrad nie je spokojný s výsledkami kontroly kvality údajov a výsledkami validácie skúšky PEMS 
vykonanej pod ľa doplnkov 1 a 4, môže považova ť skúšku za neplatnú. V takomto prípade schva ľovací úrad 
zaznamená skúšobné údaje a dôvody, pre čo skúšku vyhlásil za neplatnú.  
3.1.3. Oznamovanie a šírenie informácií o skúške emisií pri skuto čnej jazde.  
3.1.3.1. Technická správa vypracovaná výrobcom v súlade s doplnkom 8 sa sprístupní schva ľovaciemu úradu.  
3.1.3.2. Výrobca zabezpe čí, aby na verejne dostupnom webovom sídle boli bezplatne k dispozícii tieto informácie:  
3.1.3.2.1. Po uvedení schva ľovacieho čísla typu vozidla a informácie o type, variante a verzii, ktoré sú definované 
v bodoch 0.10 a 0.2 osved čenia ES o zhode vozidla uvedeného v prílohe IX k smernici (ES) 2007/46, jedi ­
ne čné identifika čné číslo radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS, do ktorého patrí daný typ vozidla vzh ľadom 
na emisie, ako stanovuje bod 5.2 doplnku 7.  
3.1.3.2.2. Po uvedení jedine čného identifika čného čísla radu vozidiel ur čených na skúšku PEMS:  
— všetky informácie vyžadované pod ľa bodu 5.1 doplnku 7,  
— zoznamy uvedené v bodoch 5.3 a 5.4 doplnku 7,  
— výsledky skúšok PEMS stanovených v bode 6.3 doplnku 5 a bode 3.9 doplnku 6, a to pri všetkých typoch 
vozidiel z h ľadiska emisií uvedených v zozname opísanom v bode 5.4 doplnku 7.  
3.1.3.3. Výrobca akejko ľvek zú častnenej strane na požiadanie bezplatne do 30 dní poskytne technickú správu uvedenú 
v bode 3.1.3.1.  
3.1.3.4. Schva ľovací úrad, ak je o to požiadaný, poskytne informácie, ktoré sú uvedené v bodoch 3.1.3.1 a 3.1.3.2, do 
30 dní od doru čenia žiadosti. Schva ľovací úrad si môže ú čtova ť rozumný a primeraný poplatok, ktorý 
žiadate ľa o informácie s oprávneným záujmom neodradí od toho, aby požiadal o príslušné informácie, 
alebo nepresiahne interné náklady úradu na zverejnenie požadovaných informácií.SK L 175/114 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
4.1. Výsledky týkajúce sa emisií pri skuto čnej jazde sa preukazujú skúšaním vozidiel na vozovke pri normálnych 
spôsoboch jazdy, za bežných jazdných podmienok a s normálnym užito čným za ťažením. Skúška emisií pri 
skuto čnej jazde je reprezentatívna pre vozidlá na ich skuto čných jazdných trasách s normálnym za ťažením.  
4.2. Výrobca musí preukáza ť schva ľovaciemu úradu, že vybrané vozidlo, spôsoby jazdy, podmienky a užito čné 
za ťaženie sú reprezentatívne pre daný rad vozidiel. Požiadavky týkajúce sa užito čného za ťaženia a nadmorskej 
výšky, uvedené v bodoch 5.1 a 5.2 sa použijú ex-ante na zistenie, či sú podmienky prijate ľné pre skúšku emisií 
pri skuto čnej jazde.  
4.3. Schva ľovací úrad navrhne skúšobnú jazdu v obci, mimo obce a na dia ľnici, aby boli splnené požiadavky bodu 
6. Na ú čely výberu trasy jazdy bude definícia prevádzky v obci, mimo obce a na dia ľnici vychádza ť z topo ­
grafickej mapy.  
4.4. Ak sú zberom údajov z riadiacej jednotky motora ovplyvnené emisie alebo výkonnos ť vozidla, považuje sa 
celý rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS, do ktorého dané vozidlo patrí a ktorý je definovaný v doplnku 7, 
za nevyhovujúci. Takáto funkcia sa považuje za „rušiace zariadenie“ vymedzené v článku 3 ods. 10 nariadenia 
(ES) č. 715/2007.  
5. HRANI ČNÉ PODMIENKY  
5.1. Užito čné za ťaženie vozidla a skúšobná hmotnos ť 
5.1.1. Základné užito čné za ťaženie vozidla pozostáva z vodi ča, (prípadne) svedka skúšky a skúšobného vybavenia 
vrátane upev ňovacieho zariadenia a zariadenia na dodávku energie.  
5.1.2. Na ú čely skúšania možno doplni ť umelé užito čné za ťaženie, ak celková hmotnos ť základného a umelého 
užito čného za ťaženia nepresiahne 90 % sú čtu „hmotnosti cestujúcich“ a „užito čnej hmotnosti“, ktoré sú defi ­
nované v článku 2 ods. 19 a 21 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokia ľ ide o požiadavky na typové schválenie v prípade hmotností 
a rozmerov motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, a mení a dop ĺňa smernica Európskeho parla ­
mentu a Rady 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Podmienky okolia  
5.2.1. Skúška sa vykoná za podmienok okolia, stanovených v tejto časti. Podmienky okolia sa stávajú „rozšírenými“, 
ak je rozšírená aspo ň jedna z podmienok týkajúcich sa teploty a nadmorskej výšky.  
5.2.2. Mierne podmienky nadmorskej výšky: nadmorská výška do 700 metrov nad morom vrátane.  
5.2.3. Rozšírené podmienky nadmorskej výšky: nadmorská výška od 700 metrov do 1300 metrov nad morom 
vrátane.  
5.2.4. Mierne teplotné podmienky: teplota od 273 K (0 °C) vrátane do 303 K (30 °C) vrátane.  
5.2.5. Rozšírené teplotné podmienky: teplota od 266 K (–7 °C) vrátane do 273 K (0 °C) alebo od 303 K (30 °C) do 
308 K (35 °C) vrátane.  
5.2.6. Odchylne od ustanovení bodov 5.2.4 a 5.2.5 je nižšia teplota pre mierne podmienky vyššia ako 276 K (3 °C) 
alebo rovná 276 K (3 °C) a nižšia teplota pre rozšírené podmienky vyššia ako 271 K (–2 °C) alebo rovná 271 
K (–2 °C) v období od za čiatku uplat ňovania záväzných limitov emisií NTE definovaných v bode 2.1 do 
uplynutia piatich rokov od dátumov uvedených v článku. 10 ods. 4 a 5 nariadenia (ES) č. 715/2007.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/115
 
5.3. Neuplat ňuje sa.  
5.4. Dynamické podmienky  
Dynamické podmienky zah ŕňajú vplyv sklonu vozovky, čelného vetra a dynamiky jazdy (zrých ľovanie, 
spoma ľovanie) a pomocných systémov na spotrebu energie a emisie skúšobného vozidla. Overenie normál ­
nosti dynamických podmienok sa vykonáva po skon čení skúšky pomocou údajov zaznamenaných systémom 
PEMS. Overenie sa vykoná v dvoch krokoch:  
5.4.1. Celkový nadbytok alebo nedostatok jazdnej dynamiky pri jazde sa overí pomocou metód opísaných v doplnku 
7a k tejto prílohe.  
5.4.2. Ak sú po overení pod ľa bodu 5.4.1 výsledky jazdy platné, musia sa uplatni ť metódy overovania normálnosti 
skúšobných podmienok pod ľa doplnkov 5 a 6 k tejto prílohe. Každá metóda zah ŕňa referen čnú hodnotu pre 
skúšobné podmienky, rozpätia v okolí referen čnej hodnoty a požiadavky na minimálne pokrytie, ktoré treba 
splni ť, aby skúška bola platná.  
5.5. Stav a prevádzka vozidla  
5.5.1. Pomocné systémy  
Klimatiza čný systém alebo iné pomocné zariadenia sa musia prevádzkova ť spôsobom, ktorý zodpovedá 
prípadnému použitiu spotrebite ľom pri skuto čnej prevádzke.  
5.5.2. Vozidlá vybavené periodicky regeneratívnymi systémami  
5.5.2.1. „Periodicky regeneratívne systémy“ sa chápu pod ľa vymedzenia v článku 2 ods. 6.  
5.5.2.2. Ak po čas skúšky dôjde k periodickej regenerácii, možno skúšku vyhlási ť za neplatnú a na žiados ť výrobcu ju 
raz zopakova ť. 
5.5.2.3. Výrobca smie zabezpe čiť dokon čenie regenerácie a náležite uvies ť vozidlo pred druhou skúškou do požado ­
vaného stavu.  
5.5.2.4. Ak k regenerácii dôjde pri opakovaní skúšky emisií pri skuto čnej jazde, zahrnú sa emisie vzniknuté po čas 
opakovanej skúšky do hodnotenia emisií.  
6. POŽIADAVKY NA JAZDU  
6.1. Časti jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici, klasifikované pod ľa okamžitej rýchlosti, ako je opísané v bodoch 
6.3 až 6.5, musia by ť vyjadrené ako percentuálny podiel celkového trvania jazdy.  
6.2. Jazdná sekvencia pozostáva z jazdy v obci, po ktorej nasleduje jazda mimo obce a po dia ľnici v podieloch 
stanovených v bode 6.6. Jazda v obci, mimo obce a na dia ľnici je nepretržitá. Jazdu mimo obce možno na 
krátke časové úseky preruši ť jazdou v obci, ak vozidlo prechádza obcami. Jazdu na dia ľnici možno na krátke 
časové úseky preruši ť jazdou v obci či mimo obce, napr. pri prejazde mýtnymi stanicami či úsekmi, na ktorých 
sa vykonávajú cestné práce. Ak je z praktických dôvodov opodstatnené iné poradie úsekov pri skúške, možno 
poradie jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici zmeni ť, ak to vopred schválil schva ľovací úrad.  
6.3. Jazda v obci je charakterizovaná rýchlos ťou vozidla nižšou ako 60 km/h vrátane.  
6.4. Jazda v obci je charakterizovaná rýchlos ťou vozidla vyššou ako 60 km/h a nižšou ako 90 km/h vrátane.  
6.5. Jazda na dia ľniciach je charakterizovaná rýchlos ťou vozidla vyššou ako 90 km/h.  
6.6. Jazda pozostáva približne z 34 % jazdy v obci, 33 % jazdy mimo obce a 33 % percent jazdy na dia ľnici, 
pri čom tieto úseky sú klasifikované pod ľa rýchlosti, ako je uvedené v bodoch 6.3 až 6.5. „Približná hodnota“ 
je interval ± 10 percentuálnych bodov okolo uvedených percentuálnych podielov. Jazda v obci však nesmie by ť 
kratšia ako 29 % celkovej prejdenej vzdialenosti.SK L 175/116 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
6.7. Rýchlos ť vozidla za normálnych okolností nepresahuje 145 km/h. Túto maximálnu rýchlos ť možno prekro čiť 
o maximálnu odchýlku vo výške 15 km/h v intervale, ktorý nepresiahne 3 % celkového času trvania jazdy na 
dia ľnici. Po čas skúšky PEMS zostávajú v platnosti miestne rýchlostné obmedzenia, a to bez oh ľadu na iné 
právne dôsledky. Ak dôjde k zjavnému porušeniu miestnych rýchlostných obmedzení, nezaniká tým platnos ť 
skúšky PEMS.  
6.8. Priemerná rýchlos ť (vrátane zastávok) po čas jazdy v meste by sa mala pohybova ť v rozmedzí od 15 do 
40 km/h. Zastávky, definované ako časové úseky, kedy rýchlos ť vozidla nepresahuje 1 km/h, predstavujú 6 
– 30 % času jazdy v obci. Jazda v obci zah ŕňa nieko ľko zastávok, ktoré trvajú aspo ň 10 sekúnd. Ak trvá 
zastávka dlhšie ako 180 sekúnd, z hodnotenia emisií sa musia vylú čiť udalosti súvisiace s emisiami, ku ktorým 
došlo po čas 180 sekúnd po takto nadmerne dlhej zastávke.  
6.9. Rýchlostný rozsah pri jazde na dia ľnici náležite pokrýva rozsah od 90 km/h po najmenej 110 km/h. Rýchlos ť 
vozidla je aspo ň po čas 5 minút vyššia ako 100 km/h.  
6.10. Trvanie jazdy sa pohybuje v rozmedzí od 90 do 120 minút.  
6.11. Nadmorská výška po čiato čného a kone čného bodu sa nelíši o viac ako 100 m. Okrem toho musí by ť pomerný 
kumulatívny pozitívny nárast nadmorskej výšky menší ako 1 200 m/100 km a musí by ť stanovený v súlade 
s doplnkom 7b.  
6.12. Minimálna vzdialenos ť prejdená v obci, mimo obce a na dia ľnici je 16 km.  
7. PREVÁDZKOVÉ POŽIADAVKY  
7.1. Trasa jazdy je zvolená tak, aby skúška bola neprerušovaná a aby údaje boli zaznamenávané nepretržite tak, aby 
sa dosiahlo minimálne trvanie skúšky definované v bode 6.10.  
7.2. Elektrickú energiu do systému PEMS dodáva externý zdroj napájania a nie zdroj, ktorý čerpá energiu bu ď 
priamo alebo nepriamo z motora skúšobného vozidla.  
7.3. Montáž zariadení systému PEMS sa vykoná tak, aby boli čo najmenej ovplyvnené emisie vozidla či výkon 
vozidla alebo oboje. Je potrebné venova ť pozornos ť tomu, aby sa čo najviac znížila hmotnos ť namontovaného 
zariadenia a minimalizovali potenciálne aerodynamické úpravy skúšobného vozidla. Užito čné za ťaženie vozidla 
musí by ť v súlade s bodom 5.1.  
7.4. Skúšky emisií pri skuto čnej jazde sa vykonávajú v pracovné dni, ktoré sú pre Úniu definované v nariadení 
Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (*)  
___________  
(*) Nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, 
dátumy a termíny (Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. Skúšky emisií pri skuto čnej jazde sa vykonávajú na spevnených cestách a uliciach (napr. nie je povolená jazda 
v teréne).  
7.6. Po prvom naštartovaní spa ľovacieho motora na za čiatku skúšky emisií je potrebné sa vyhnú ť tomu, aby motor 
bežal dlhší čas na vo ľnobeh. Ak sa motor po čas skúšky zastaví, môže sa opätovne naštartova ť, ale odber 
vzoriek sa nesmie preruši ť. 
8. MAZACÍ OLEJ, PALIVO A ČINIDLO  
8.1. Palivo, mazivo a činidlo (ak sa použijú) použité pri skúške emisií pri skuto čnej jazde musí sp ĺňať špecifikácie 
vydané výrobcom, pod ľa ktorých má zákazník vozidlo prevádzkova ť. 
8.2. Odoberú sa vzorky paliva, maziva a činidla (ak sa použijú) a uchovávajú sa aspo ň 1 rok.  
9. HODNOTENIE EMISIÍ A JAZDY  
9.1. Skúška sa vykoná v súlade s doplnkom 1 k tejto prílohe.  
9.2. Jazda musí sp ĺňať požiadavky stanovené v bodoch 4 až 8.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/117
 
9.3. Nie je povolené kombinova ť údaje z rozli čných jázd ani upravova ť či odstra ňova ť z jazdy údaje s výnimkou 
ustanovení vz ťahujúcich sa na dlhé zastávky, ako je uvedené v bode 6.8.  
9.4. Po stanovení platnosti skúšky pod ľa bodu 9.2 sa vypo čítajú emisné výsledky, a to metódami uvedenými 
v doplnkoch 5 a 6 k tejto prílohe.  
9.5. Ak sa po čas konkrétneho časového úseku rozšíria okolité podmienky v súlade s bodom 5.2, emisie zne či­
sťujúcich látok vzniknuté v tomto časovom úseku vypo čítané pod ľa doplnku 4 sa vydelia hodnotou 1,6 ešte 
pred tým, než je vyhodnotený ich súlad s požiadavkami tejto prílohy. Toto ustanovenie sa neuplat ňuje na 
emisie oxidu uhli čitého.  
9.6. Štart za studena je definovaný v súlade s bodom 4 doplnku 4 k tejto prílohe. Až do uplatnenia špecifických 
požiadaviek na emisie pri studenom štarte sa tieto emisie zaznamenávajú, sú však vylú čené z hodnotenia 
emisií.SK L 175/118 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 1  
Skúšobný postup na skúšku emisií vozidiel s využitím prenosného systému na meranie emisií (PEMS)  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa opisuje postup skúšky na ur čenie výfukových emisií z ľahkých osobných a úžitkových 
vozidiel pomocou prenosného systému na meranie emisií.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
≤ — menší alebo rovná sa  
# — po čet 
#/m  3 — po čet na meter kubický  
% — percentá  
°C — stupe ň Celzia  
g — gram  
g/s — gram za sekundu  
h — hodina  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogram za sekundu  
km — kilometer  
km/h — kilometre za hodinu  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascaly za minútu  
l — liter  
l/min — litre za minútu  
m — meter  
m 3 — meter kubický  
mg — miligram  
min — minúta  
p e — tlak vo vákuu [kPa]  
q vs — objemový prietok v systéme [l/min]  
ppm — po čet častíc na milión (parts per million)SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/119
 
ppmC  1 — po čet častíc na milión uhlíkových ekvivalentov  
ot/min — otá čky za minútu  
s — sekunda  
V s — objem systému [l]  
3. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
3.1.  Prenosný systém na meranie emisií (PEMS)  
Skúška sa uskuto ční pomocou systému PEMS, ktorý tvoria sú časti uvedené v bodoch 3.1.1 až 3.1.5. Prípadne je 
možné sa pripoji ť k riadiacej jednotke motora vozidla, aby bolo možné stanovi ť príslušné parametre motora 
a vozidla uvedené v bode 3.2.  
3.1.1. Analyzátory na stanovenie koncentrácie zne čisťujúcich látok vo výfukových plynoch.  
3.1.2. Jeden alebo viacero prístrojov alebo sníma čov na meranie alebo ur čovanie hmotnostného prietoku výfukových 
plynov.  
3.1.3. Globálny polohový systém na ur čovanie polohy, nadmorskej výšky a rýchlosti vozidla.  
3.1.4. V prípade potreby sníma če či iné zariadenia, ktoré nie sú sú čas ťou vozidla, napr. na meranie okolitej teploty, 
relatívnej vlhkosti, tlaku vzduchu a rýchlosti vozidla.  
3.1.5. Zdroj energie nezávislý od vozidla, ktorý slúži na napájanie systému PEMS.  
3.2. Skúšobné parametre  
Skúšobné parametre pod ľa špecifikácie v tabu ľke 1 tohto doplnku sa merajú, zaznamenajú s konštantnou frek ­
venciou 1,0 Hz alebo vyššou a oznamujú pod ľa požiadaviek doplnku 8. Ak sa získali parametre riadiacej jednotky 
motora, mali by by ť k dispozícii pri podstatne vyššej frekvencii než parametre zaznamenané systémom PEMS. 
Analyzátory, prietokomery a sníma če systému PEMS musia sp ĺňať požiadavky stanovené v doplnkoch 2 a 3 k tejto 
prílohe.  
Tabu ľka 1  
Skúšobné parametre  
Parameter  odporú čaná jednotka  zdroj (  8 ) 
koncentrácia THC (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrácia CH  4 ( 1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrácia NMHC (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor (  6 ) 
koncentrácia CO (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrácia CO  2 ( 1 ) ppm  analyzátor  
koncentrácia NO  x ( 1 ), (  4 ) ppm  analyzátor (  7 ) 
koncentrácia PN (  4 ) #/m  3 analyzátor  
hmotnostný prietok výfukových plynov  kg/s  EFM, akéko ľvek metódy opísané v bode 7 
doplnku 2  
vlhkos ť okolitého prostredia  %  sníma č 
teplota okolia  K  sníma č 
tlak okolia  kPa  sníma č 
rýchlos ť vozidla  km/h  sníma č, GPS alebo ECU (  3 )SK L 175/120 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Parameter  odporú čaná jednotka  zdroj (  8 ) 
zemepisná šírka vozidla  stupne  GPS  
zemepisná d ĺžka vozidla  stupne  GPS  
nadmorská výška vozidla (  5 ), (  9 ) M  GPS alebo sníma č 
teplota výfukových plynov (  5 ) K  sníma č 
teplota chladiaceho média motora (  5 ) K  sníma č alebo ECU  
otá čky motora (  5 ) ot/min  sníma č alebo ECU  
krútiaci moment motora (  5 ) Nm  sníma č alebo ECU  
rútiaci moment na pohá ňanej náprave (  5 ) Nm  mera č krútiaceho momentu na obvode 
kolesa  
poloha pedálu (  5 ) %  sníma č alebo ECU  
prietok motorového paliva (  2 ) g/s  sníma č alebo ECU  
prietok nasávaného vzduchu motora (  2 ) g/s  sníma č alebo ECU  
stav z h ľadiska porúch (  5 ) —  ECU  
teplota nasávaného vzduchu  K  sníma č alebo ECU  
stav z h ľadiska regenerácie (  5 ) —  ECU  
teplota motorového oleja (  5 ) K  sníma č alebo ECU  
aktuálny prevodový stupe ň ( 5 ) #  ECU  
žiaduci prevodový stupe ň (napr. ukazovate ľ 
radenia prevodových stup ňov) (  5 ) # ECU  
iné údaje o vozidle (  5 ) nešpecifikované  ECU  
( 1 ) Meria sa za vlhkého stavu alebo sa koriguje pod ľa bodu 8.1 doplnku 4. 
( 2 ) Ur čí sa len v prípade, ke ď sú na výpo čet hmotnostného prietoku výfukových plynov použité nepriame metódy uvedené 
v bodoch 10.2 a 10.3 doplnku 4. 
( 3 ) Zvolí sa metóda pod ľa bodu 4.7. 
( 4 ) Parameter je potrebný, ak sa meranie vyžaduje v bode 2.1 prílohy IIIA. 
( 5 ) Ur čí sa len vtedy, ak je to potrebné na overenie stavu vozidla a prevádzkových podmienok. 
( 6 ) Možno vypo číta ť z koncentrácií THC a CH  4 pod ľa bodu 9.2 doplnku 4. 
( 7 ) Možno vypo číta ť z nameraných koncentrácií NO a NO  2 . 
( 8 ) Je možné použi ť viac zdrojov parametrov. 
( 9 ) Preferovaným zdrojom je sníma č okolitého tlaku.  
3.3. Príprava vozidla  
Príprava vozidla zah ŕňa celkové overenie správneho fungovania skúšobného vozidla z technického h ľadiska.  
3.4. Montáž systému PEMS  
3.4.1.  Všeobecne  
Montáž systému PEMS sa riadi pokynmi výrobcu systému PEMS a miestnymi zdravotnými a bezpe čnostnými 
predpismi. Systém PEMS by mal by ť namontovaný tak, aby sa po čas skúšky minimalizovalo elektromagnetické 
rušenie, ako aj vystavenie nárazom, vibráciám, prachu a premenlivosti teploty. Systému PEMS sa musí namontova ť 
a prevádzkova ť tak, aby bola zabezpe čená nepriepustnos ť a minimalizované tepelné straty. Montážou a pre ­
vádzkou systému PEMS sa nesmie zmeni ť povaha výfukových plynov ani neprimerane pred ĺžiť výfuk. Aby sa 
zabránilo tvorbe častíc, musia by ť konektory tepelne stabilné pri teplotách výfukových plynov, ktoré sa po čas 
skúšky o čakávajú. Na prepojenie konca výfukového potrubia vozidla a spojovacieho potrubia sa odporú ča predís ť 
použitiu materiálu, ktorý môže emitova ť prchavé zložky. Ak sa použijú elastomérové konektory, musia by ť len 
minimálne vystavené výfukovému plynu, aby sa zabránilo chybám v meraní pri vysokom za ťažení motora.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/121
 
3.4.2.  Povolený protitlak  
Montáž a prevádzka systému PEMS nesmie neprimerane zvyšova ť statický tlak na konci výfukového potrubia. Ak 
je to technicky možné, každé pred ĺženie slúžiace na u ľah čenie odberu vzoriek alebo napojenie na hmotnostný 
prietokomer výfukových plynov má ma ť rovnakú alebo vä čšiu plochu prierezu ako výfukové potrubie.  
3.4.3.  Hmotnostný prietokomer výfukových plynov  
Pri každom použití sa na výfuk vozidla pripevní hmotnostný prietokomer výfukových plynov pod ľa odporú čaní 
výrobcu hmotnostného prietokomeru výfukových plynov. Rozsah merania hmotnostného prietokomeru výfuko ­
vých plynov musí zodpoveda ť rozsahu hmotnostného prietoku výfukových plynov, ktorý sa o čakáva v priebehu 
skúšky. Montáž hmotnostného prietokomeru výfukových plynov a akýchko ľvek adaptérov výfukového potrubia 
alebo prípojok nesmie nepriaznivo ovplyv ňova ť činnos ť motora alebo systému dodato čnej úpravy výfukových 
plynov. Na každú stranu prvku, ktorý sníma prietok, sa umiestni rovné potrubie s d ĺžkou, ktorá sa rovná 
minimálne štvornásobku priemeru výfuku, alebo 150 mm, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia. Pri skúškach 
viacvalcového motora s rozvetveným výfukovým potrubím sa odporú ča, aby boli jednotlivé vetvy zberného 
potrubia spojené pred hmotnostným prietokomerom výfukových plynov a aby sa zodpovedajúcim spôsobom 
zvýšil prierez potrubia s cie ľom minimalizova ť protitlak vo výfuku. Ak to nie je možné, zváži sa možnos ť merania 
prietoku výfukových plynov pomocou nieko ľkých hmotnostných prietokomerov výfukových plynov. Široká škála 
konfigurácií a rozmerov výfukov a hmotnostných prietokov výfukových plynov si môže pri výbere a montáži 
hmotnostných prietokomerov výfukových plynov vynúti ť kompromisy, ktoré sa musia riadi ť dobrým technickým 
úsudkom. Ak to vyžaduje presnos ť merania, je prípustné upevni ť na výfuk hmotnostný prietokomer výfukových 
plynov, ktorý má menší priemer než koniec výfukového potrubia alebo celková plocha prierezu nieko ľkých 
koncov výfukových potrubí, pokia ľ tým nie je nepriaznivo ovplyvnená prevádzka či následné spracovanie výfu ­
kových plynov, ako je stanovené v bode 3.4.2.  
3.4.4.  Globálny polohový systém (GPS)  
Na vozidle by mala by ť upevnená anténa GPS, napr. na najvyššom možnom mieste, aby bol zaru čený dobrý 
príjem satelitného signálu. Namontovaná anténa GPS musí prevádzku vozidla narušova ť čo najmenej.  
3.4.5.  Pripojenie k riadiacej jednotke motora (ECU)  
Ak je to žiaduce, možno relevantné parametre vozidla a motora uvedené v tabu ľke 1 zaznamena ť pomocou 
zariadenia na zber údajov, ktoré sa pripojí k riadiacej jednotke motora alebo sieti pod ľa noriem, ako napr. ISO 
15031-5 alebo SAE J1979, OBD-II, EOBD alebo WWH-OBD. Výrobcovia prípadne umiestnia na vidite ľnom 
mieste štítky, ktoré umožnia zistenie požadovaných parametrov.  
3.4.6.  Sníma če a pomocné zariadenia  
Na vozidlo sa namontujú sníma če rýchlosti vozidla, sníma če teploty, termo článkové teplomery alebo iné meracie 
prístroje, ktoré nie sú sú čas ťou vozidla, aby bolo možné reprezentatívnym, spo ľahlivým a presným spôsobom 
mera ť posudzovaný parameter, bez toho aby došlo k neprimeranému narušeniu prevádzky vozidla a fungovania 
iných analyzátorov, prietokomerov, sníma čov a signálov. Sníma če a pomocné zariadenia sú napájané nezávisle od 
vozidla. Z batérie vozidla je dovolené napája ť bezpe čnostné osvetlenie pre príslušenstvo a montážne prvky 
konštruk čných častí systému PEMS nachádzajúce sa mimo kabíny vozidla.  
3.5. Odber vzoriek emisií  
Odber vzoriek emisií musí by ť reprezentatívny a uskuto čňuje sa v miestach, kde sú výfukové plyny riadne 
premiešané a v ktorých je vplyv okolitého vzduchu v potrubí v smere toku od miesta odberu plynov minimálny. 
Emisie sa prípadne odoberajú v časti za prietokomerom, pri čom sa dodrží vzdialenos ť aspo ň 150 mm od zaria ­
denia snímajúceho prietok. Sondy na odber vzoriek sa umiestnia nad bodom, v ktorom výfukové plyny vystupujú 
zo systému PEMS na odber vzoriek do prostredia, a to aspo ň vo vzdialenosti 200 mm alebo trojnásobku vnútor ­
ného priemeru výfukového potrubia, pod ľa toho, ktorá vzdialenos ť je vä čšia. Ak systém PEMS vypúš ťa plyny spä ť 
do výfuku, dochádza k tomu za miestom, v ktorom je umiestnená sonda na odber vzoriek spôsobom, ktorý nemá 
vplyv na prevádzku motora a povahu výfukových plynov v mieste (miestach) odberu. Ak sa zmení d ĺžka odber ­
ného potrubia, overí sa čas dopravy v systéme a pod ľa potreby sa opraví.  
Ak je motor vybavený systémom dodato čnej úpravy výfukových plynov, vzorka výfukových plynov sa odoberá za 
systémom dodato čnej úpravy výfukových plynov. Pri skúškach vozidla s viacvalcovým motorom a rozvetveným 
výfukovým potrubím sa sací otvor sondy na odber vzoriek umiestni dostato čne ďaleko v smere prúdenia plynov, 
aby sa zaru čilo, že vzorka reprezentuje priemerné emisie výfukových plynov zo všetkých valcov. Vo viacvalcových 
motoroch s rozvetveným výfukovým potrubím, napr. pri usporiadaní motora do tvaru V, musí by ť výfukové 
potrubie spojené pred sondou na odber vzoriek. Ak to nie je technicky uskuto čnite ľné, zváži sa viacbodový odber 
v miestach, v ktorých sú výfukové plyny riadne premiešané a neobsahujú okolitý vzduch. V takom prípade musíSK L 175/122 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
po čet a umiestnenie sond na odber vzoriek čo najpresnejšie zodpoveda ť po čtu hmotnostných prietokomerov 
výfukových plynov. V prípade, že toky výfukových plynov nie sú rovnocenné, sa zváži pomerný odber vzoriek 
či odber vzoriek pomocou nieko ľkých analyzátorov.  
Ak sa merajú častice, vzorka výfukových plynov sa odoberá uprostred prúdu výfukových plynov. Ak je na odber 
vzoriek plynov použitých viac sond, sonda na odber vzoriek častíc sa umiestni pred ostatné sondy.  
Ak sa merajú uh ľovodíky, odberné potrubie sa ohreje na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Pri meraní iných plynných 
zložiek s chladi čom alebo bez neho, sa odberné potrubie udržiava na minimálnej teplote 333 K (60 °C), aby sa 
zabránilo kondenzácii a zaru čila sa vhodná ú činnos ť prieniku rôznych plynov. Pri nízkotlakových odberných 
systémoch je možné teplotu zníži ť pod ľa zníženia tlaku, za predpokladu, že odberný systém zaru čuje 95 % 
účinnos ť prieniku pre všetky regulované plynné zne čisťujúce látky. Ak sú odoberané častice, odberné potrubie 
sa od miesta odberu neriedených výfukových plynov ohreje minimálne na 373 K (100 °C). Čas zotrvania vzorky 
v potrubí pri odbere častíc po prvé zriedenie alebo po čítadlo častíc, musí by ť kratší ako 3 sekundy.  
4. POSTUPY PRED SKÚŠKOU  
4.1. Kontrola tesnosti systému PEMS  
Po dokon čení montáže systému PEMS sa pre každý pripevnený systém PEMS vo vozidle aspo ň raz vykoná 
kontrola tesnosti, a to spôsobom predpísaným jeho výrobcom alebo nasledujúcim spôsobom. Sníma č sa odpojí 
od výfukového systému a koniec sa musí uzavrie ť. Čerpadlo analyzátoru sa uvedie do vchodu. Ak je systém dobre 
utesnený, po po čiato čnom intervale stabilizácie musia všetky prietokomery ukazova ť približne nulu. Ak tomu tak 
nie je, musia sa skontrolova ť odberné potrubia a odstráni ť chybu.  
Prípustná netesnos ť na strane podtlaku nesmie prekro čiť 0,5 % skuto čného prietoku v kontrolovanej časti systému. 
Na stanovenie skuto čného prietoku je možné použi ť prietoky analyzátora a obtoku.  
Ďalšou možnos ťou je vyprázdnenie systému na podtlak najmenej 20 kPa (80 kPa absolútnych). Po po čiato čnej 
stabilizácii nesmie prírastok tlaku  Δp (kPa/min) v systéme prekro čiť: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Iným možným postupom je zavedenie skokovej zmeny koncentrácie na za čiatku odberného potrubia prepnutím 
z nulovacieho plynu na plyn na nastavenie meracieho rozsahu, pri čom sú zárove ň zachované rovnaké tlakové 
podmienky ako pri normálnej prevádzke systému. Ak správne kalibrovaný analyzátor po primeranom čase 
zaznamenáva hodnotu ≤ 99 % v porovnaní s hodnotou zavedenej koncentrácie, je potrebné problém s netes ­
nos ťou napravi ť. 
4.2. Spustenie a stabilizácia systému PEMS  
Systém PEMS sa spustí, zahreje a stabilizuje pod ľa špecifikácií výrobcu systému PEMS, pokia ľ tlak, teploty a toky 
nedosiahnu svoje nastavené prevádzkové body.  
4.3. Príprava systému na odber vzoriek  
Systém na odber vzoriek zložený zo sondy na odber vzoriek, odberných potrubí a analyzátorov sa pripraví na 
skúšky pod ľa pokynov výrobcu systému PEMS. Je potrebné zaru čiť, aby systém na odber vzoriek bol čistý 
a nedochádzalo v ňom ku kondenzácii vlhkosti.  
4.4. Príprava hmotnostného prietokomeru výfukových plynov  
Ak sa na meranie hmotnostného prietoku výfukových plynov použije hmotnostný prietokomer výfukových 
plynov, vy čistí sa a pripraví na prevádzku pod ľa špecifikácií jeho výrobcu. Prípadne sa týmto postupom odstránia 
kondenzáty a nánosy z potrubia a pri ľahlých meracích bodov.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/123
 
4.5. Overenie a kalibrácia analyzátorov na meranie plynných emisií  
Analyzátory sa kalibrujú na nulu a na merací rozsah pomocou kalibra čných plynov, ktoré sp ĺňajú požiadavky 
bodu 5 doplnku 2. Kalibra čné plyny sa zvolia tak, aby vyhovovali rozpätiu koncentrácií zne čisťujúcich látok 
očakávaných pri skúške emisií pri skuto čnej jazde. Aby sa minimalizoval posun analyzátora, odporú ča sa vykona ť 
kalibráciu analyzátorov na nulu a na plný rozsah pri takej teplote okolitého prostredia, ktorá čo najpresnejšie 
zodpovedá teplote, ktorej bolo skúšobné zariadenie vystavené po čas jazdy na stanovenie emisií po čas jazdy.  
4.6. Overenie analyzátora na meranie emisií častíc  
Nulová úrove ň analyzátora sa zaznamená odberom vzorky z okolitého vzduchu filtrovaného filtrom HEPA. Signál 
sa zaznamenáva so stálou frekvenciou aspo ň 1,0 Hz v intervale 2 minút a potom sa spriemeruje; hodnota 
prípustnej koncentrácie sa ur čí, ke ď je k dispozícii vhodné meracie zariadenie.  
4.7. Ur čovanie rýchlosti vozidla  
Rýchlos ť vozidla sa ur čí aspo ň jednou z týchto metód:  
a) GPS; ak je rýchlos ť vozidla ur čovaná pomocou GPS, celková prejdená vzdialenos ť sa overí na základe meraní 
inou metódou pod ľa bodu 7 doplnku 4.  
b) sníma č (napr. optický alebo mikrovlnný sníma č); ak je rýchlos ť vozidla ur čená sníma čom, meranie rýchlosti 
musí vyhovie ť požiadavkám bodu 8 doplnku 2 alebo sa sníma čom ur čená celková prejdená vzdialenos ť 
porovná s referen čnou vzdialenos ťou získanou z digitálnej cestnej siete či topografickej mapy. Celková prejdená 
vzdialenos ť ur čená sníma čom sa od referen čnej vzdialenosti nesmie líši ť viac ako o 4 %.  
c) riadiaca jednotka motora; ak je rýchlos ť vozidla ur čená riadiacou jednotkou motora, celková prejdená vzdia ­
lenos ť sa validuje pod ľa bodu 3 doplnku 3 a rýchlostný signál z riadiacej jednotky motora sa v nevyhnutných 
prípadoch upraví tak, aby vyhovoval požiadavkám bodu 3.3 doplnku 3. Ďalšou možnos ťou je porovna ť 
celkovú prejdenú vzdialenos ť, ktorú môže ur čiť riadiaca jednotka motora, s referen čnou vzdialenos ťou získanou 
z digitálnej cestnej siete či topografickej mapy. Celková prejdená vzdialenos ť ur čená riadiacou jednotkou 
motora sa od referen čnej vzdialenosti nesmie líši ť o viac ako 4 %.  
4.8. Kontrola nastavenia systému PEMS  
Overí sa správnos ť spojenia so všetkými sníma čmi, a ak sa použije riadiaca jednotka motora, potom aj s touto 
jednotkou. Ak boli získané parametre motora, je potrebné zaru čiť, aby riadiaca jednotka motora vykazovala 
hodnoty správne (napr. nulové otá čky motora [ot/min] pri vypnutí spa ľovacieho motora a zapnutom zapa ľovaní). 
Systém PEMS musí fungova ť bez toho, aby vysielal varovné signály či hlásenia o chybách.  
5. EMISNÁ SKÚŠKA  
5.1. Za čiatok skúšky  
Odber vzoriek, meranie a zaznamenávanie parametrov sa za čne pred naštartovaním motora. Aby sa u ľah čila 
časová synchronizácia, odporú ča sa zaznamenáva ť parametre podliehajúce časovému zosúladeniu bu ď pomocou 
jediného zariadenia na zaznamenávanie údajov, alebo pomocou synchronizovanej časovej zna čky. Pred naštarto ­
vaním motora a bezprostredne potom sa potvrdí, že zariadenia na zber údajov zaznamenávajú všetky potrebné 
parametre.  
5.2. Skúška  
Odber emisií, meranie a záznam parametrov pokra čujú po čas celej skúšky vozidla na ceste. Motor je možné 
vypnú ť a naštartova ť, ale odber emisií a záznam parametrov sa nepreruší. Akéko ľvek varovania, ktoré nazna čujú, 
že systém PEMS nefunguje správne, sa zdokumentujú a overia. Zaznamenávanie informácií musí dosiahnu ť 
úplnos ť údajov nad 99 %. Meranie a zaznamenávanie údajov možno preruši ť len v prípade neúmyselnej straty 
signálu alebo na ú čely údržby systému PEMS, ak toto prerušenie trvá menej ako 1 % celkového trvania jazdy 
a neprekro čí súvislý interval v d ĺžke 30 sekúnd. Prerušenia sa môžu zaznamena ť priamo systémom PEMS. Nie je 
povolené zavádza ť prerušenia v zaznamenanom parametri prostredníctvom predbežného spracovania, výmeny či 
následného spracovania údajov. Ak sa uskuto ční automatické nulovanie, musí sa vykona ť na základe overite ľného 
nulového štandardu, ktorý je podobný štandardu použitému na vynulovanie analyzátora. Prípadne sa dôrazne 
odporú ča za čať údržbu systému PEMS v intervaloch, ke ď je rýchlos ť vozidla nulová.SK L 175/124 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5.3. Ukon čenie skúšky  
Skúška sa ukon čí, len čo vozidlo dokon čí jazdu a spa ľovací motor sa vypne. Musí sa predís ť, aby motor po 
dokon čení jazdy nadmerne bežal na vo ľnobeh. Údaje sa zaznamenávajú, až kým neuplynie čas odozvy odberných 
systémov.  
6. POSTUP PO SKÚŠKE  
6.1. Overenie analyzátorov na meranie plynných emisií  
Nula a merací rozsah analyzátorov plynných komponentov sa overí pomocou kalibra čných plynov identických 
s tými, ktoré boli použité v súlade s bodom 4.5, aby bolo možné vyhodnoti ť posun odozvy analyzátora v porov ­
naní s kalibráciou pred skúškou. Analyzátor možno pred overením posunu pri plnom rozsahu vynulova ť, ak sa 
zistí, že sa posun nuly pohybuje v povolenom rozsahu. Kontrola posunu po skúške sa dokon čí čo najskôr po 
skúške, a ešte pred tým, ako sa systém PEMS či jednotlivé analyzátory alebo sníma če vypnú alebo prepnú do 
režimu mimo prevádzky. Rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške musí sp ĺňať požiadavky uvedené 
v tabu ľke 2.  
Tabu ľka 2  
Prípustný posun analyzátora v priebehu skúšky PEMS  
zne čisťujúca látka  posun odozvy na nulu  posun odozvy na merací rozsah (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 2 000 ppm za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
CO ≤ 75 ppm za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 75 ppm za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
NO  2 ≤ 5 ppm za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 5 ppm za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
NO/NO  X ≤ 5 ppm za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 5 ppm za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
CH  4 ≤10 ppmC  1 za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 10 ppmC  1 za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
THC  ≤10 ppmC  1 za skúšku  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 10 ppmC  1 za 
skúšku, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
( 1 ) Ak sa posun nuly pohybuje v rámci prípustného rozsahu, možno analyzátor vynulova ť pred overením posunu meracieho 
rozsahu.  
Ak je rozdiel medzi výsledkami pri posune nuly a posune meracieho rozsahu pred skúškou a po nej vyšší ako je 
prípustná hodnota, všetky skúšobné výsledky sa vyhlásia za neplatné a skúška sa zopakuje.  
6.2. Overenie analyzátora na meranie emisií častíc  
Nulová úrove ň analyzátora sa zaznamená odberom vzorky z okolitého vzduchu filtrovaného filtrom HEPA. Signál 
sa zaznamenáva v intervale 2 minút a potom sa spriemeruje; prípustná kone čná koncentrácia sa ur čí, ke ď je 
k dispozícii vhodné meracie zariadenie. Ak je rozdiel hodnôt medzi overením pred skúškou a po nej vyšší ako 
prípustná hodnota, všetky skúšobné výsledky sa vyhlásia za neplatné a skúška sa zopakuje.  
6.3. Kontrola cestného merania emisií  
Kalibrované rozpätie analyzátorov musí zah ŕňať aspo ň 90 % hodnôt koncentrácie získaných z 99 % meraní 
v platných častiach skúšky emisií. Je prípustné, aby 1 % z celkového po čtu meraní použitých na hodnotenie 
najviac dvojnásobne presahovalo kalibrované rozpätie analyzátorov. Ak tieto požiadavky nie sú splnené, skúška 
je neplatná.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/125
 
Doplnok 2  
Špecifikácie a kalibrácia komponentov a signálov PEMS  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa vymedzujú špecifikácie a kalibrácia komponentov a signálov PEMS.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
> — vä čší ako  
≥ — vä čší ako alebo rovná sa  
% — percentá  
≤ — menší ako alebo rovná sa  
A — nezriedená koncentrácia CO  2 [%] 
a 0 — priese čník osí regresnej priamky s osou y  
a 1 — sklon regresnej priamky  
B — zriedená koncentrácia CO  2 [%] 
C — zriedená koncentrácia NO [ppm]  
c — reakcia analyzátora pri skúške rušivého vplyvu kyslíka  
c FS,b — plný rozsah koncentrácie HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — plný rozsah koncentrácie HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentrácia HC pri prietoku CH  4 alebo C  2 H 6 cez odlu čova č nemetánových 
uh ľovodíkov [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentrácia HC pri obtoku CH  4 alebo C  2 H 6 okolo NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — nameraná koncentrácia HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c m,d — nameraná koncentrácia HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referen čná koncentrácia HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referen čná koncentrácia HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
°C — stupe ň Celzia  
D — nezriedená koncentrácia NO [ppm]  
D e — o čakávaná zriedená koncentrácia NO [ppm]  
E — absolútny prevádzkový tlak [kPa]  
E CO2 — percento rušivého vplyvu CO  2 
E E — etánová ú činnos ť 
E H2O — percento rušivého vplyvu vody  
E M — metánová ú činnos ťSK L 175/126 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
E O2 — rušivý vplyv kyslíka  
F — teplota vody [K]  
G — tlak nasýtených pár [kPa]  
g — gram  
gH  2 O/kg — gram vody na kilogram  
h — hodina  
H — koncentrácia vodnej pary [%]  
H m — maximálna koncentrácia vodnej pary [%]  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometre za hodinu  
kPa — kilopascal  
max. — maximálna hodnota  
NO  X,dry  — priemerná koncentrácia záznamov stabilizovaného NO  x opravená o vlhkos ť 
NO  X,m — priemerná koncentrácia záznamov stabilizovaného NO  x 
NO  X,ref — referen čná priemerná koncentrácia záznamov stabilizovaného NO  x 
ppm — po čet častíc na milión (parts per million)  
ppmC  1 — milióntina uhlíkových ekvivalentov  
r 2 — koeficient determinácie  
s — sekunda  
t 0 — časový bod prepnutia toku plynu [s]  
t 10 — časový bod 10 % odozvy kone čnej zaznamenanej hodnoty  
t 50 — časový bod 50 % odozvy kone čnej zaznamenanej hodnoty  
t 90 — časový bod 90 % odozvy kone čnej zaznamenanej hodnoty  
ur čí sa — potrebné ur čiť 
x — nezávislá premenná alebo referen čná hodnota  
χ min — minimálna hodnota  
y — závislá premenná alebo nameraná hodnotaSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/127
 
3. OVERENIE LINEARITY  
3.1. Všeobecne  
Linearitu analyzátorov, prietokomerov, sníma čov a signálov musí by ť možné overi ť na základe medzinárodných či 
vnútroštátnych noriem. Všetky sníma če alebo signály, ktoré nie je možné priamo overi ť, napr. zjednodušené 
prietokomery, je potrebné alternatívne kalibrova ť pod ľa laboratórneho zariadenia vozidlového dynamometra, 
ktoré bolo kalibrované pod ľa medzinárodných či vnútroštátnych noriem.  
3.2. Požiadavky na linearitu  
Všetky analyzátory, nástroje na meranie prietoku, sníma če a signály musia sp ĺňať požiadavky na linearitu uvedené 
v tabu ľke 1. Ak sú údaje o toku vzduchu, prietoku paliva, pomere vzduchu a paliva alebo hmotnostnom toku 
výfukových plynov získané z riadiacej jednotky motora, vypo čítaný hmotnostný prietok výfukových plynov musí 
sp ĺňať požiadavky na linearitu uvedené v tabu ľke 1.  
Tabu ľka 1  
Požiadavky na linearitu parametrov a systémov merania  
Parameter/nástroj merania  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j sklon 
a 1 štandardná chyba 
SEE koeficient determi ­
nácie r  2 
prietok paliva (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 – 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
prietok vzduchu (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 – 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
hmotnostný prietok výfukových 
plynov  ≤ 2 % max  0,97 – 1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
analyzátory plynov  ≤ 0,5 % max  0,99 – 1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
krútiaci moment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98 – 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
analyzátory po čtu častíc (  3 ) ur čí sa ur čí sa ur čí sa ur čí sa  
( 1 ) volite ľné na ur čenie hmotnostného prietoku výfukových plynov 
( 2 ) volite ľný parameter 
( 3 ) rozhodne sa, ke ď budú k dispozícii zariadenia  
3.3. Frekvencia overovania linearity  
Požiadavky na linearitu pod ľa bodu 3.2 sa overujú:  
a) pre každý analyzátor aspo ň každé tri mesiace alebo kedyko ľvek pri oprave alebo zmene systému, ktorá by 
mohla ovplyvni ť kalibráciu;  
b) pre ostatné relevantné prístroje, napr. hmotnostné prietokomery výfukových plynov a overite ľne kalibrované 
sníma če zakaždým, ke ď je zistené poškodenie, v súlade s požiadavkami postupov vnútorného auditu, výrobcu 
nástroja alebo normy ISO 9000, avšak nie skôr ako rok pred skuto čnou skúškou.  
Požiadavky na linearitu pod ľa bodu 3.2 pri sníma čoch alebo signáloch riadiacej jednotky motora, ktoré nie sú 
priamo overite ľné, sa overujú na vozidlovom dynamometri overite ľne kalibrovaným meracím prístrojom jedenkrát 
pre každé nastavenie systému PEMS.  
3.4. Postup overovania linearity  
3.4.1.  Všeobecné požiadavky  
Príslušné analyzátory, prístroje a sníma če sa uvedú do bežných prevádzkových podmienok pod ľa odporú čania 
výrobcu. Analyzátory, nástroje a sníma če sa používajú pri ich stanovených teplotách, tlakoch a prietokoch.  
3.4.2.  Všeobecný postup  
Linearita sa overuje pre každé bežné prevádzkové rozpätie vykonaním týchto krokov:SK L 175/128 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
a) Analyzátor, prietokomer alebo sníma č sa vynulujú zadaním nulovacieho signálu. V prípade plynových analy ­
zátorov sa do ústia analyzátora zavedie čistený syntetický vzduch alebo dusík, a to cestou, ktorá je čo 
najpriamejšia a najkratšia.  
b) Analyzátor, prietokomer alebo sníma č sa nastavia na hodnotu meracieho rozsahu zavedením signálu pre 
merací rozsah. V prípade plynových analyzátorov sa do ústia analyzátora zavedie vhodný plyn na nastavenie 
meracieho rozsahu, a to cestou, ktorá je čo najpriamejšia a najkratšia.  
c) Zopakuje sa postup nulovania pod ľa písmena a).  
d) Linearita sa overuje použitím najmenej 10 referen čných hodnôt (vrátane nuly), medzi ktorými sú približne 
rovnaké rozstupy a ktoré sú platné. Referen čné hodnoty s oh ľadom na koncentrácie zložiek, hmotnostný 
prietok výfukových plynov alebo akéko ľvek iné relevantné parametre sa zvolia tak, aby zodpovedali rozpätiu 
hodnôt o čakávaných pri skúške emisií. Pri meraní hmotnostného toku výfukových plynov je možné z overo ­
vania linearity vylú čiť referen čné body, ktoré nepresahujú 5 % maximálnej hodnoty kalibrácie.  
e) V prípade plynových analyzátorov sa priamo do vstupu do analyzátora zavedú plyny so známymi koncen ­
tráciami pod ľa bodu 5. Zabezpe čí sa dostato čný čas na stabilizáciu signálu.  
f) Hodnotené hodnoty a v prípade potreby referen čné hodnoty sa zaznamenávajú po čas 30 sekúnd pri frekvencii 
aspo ň 1,0 Hz.  
g) Hodnoty aritmetického priemeru za interval 30 sekúnd sa použijú na výpo čet parametrov lineárnej regresie 
prostredníctvom metódy najmenších štvorcov, pri čom zodpovedajúca rovnica má tvar:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
ke ď: 
y je skuto čná hodnota meracieho systému  
a 1 je sklon regresnej priamky  
x je referen čná hodnota  
a 0 je priese čník regresnej priamky s osou  y. 
Pre každý parameter a systém merania sa vypo číta štandardná chyba odhadu (SEE)  y v závislosti od  x a koe ­
ficient determinácie (r  2 ). 
h) Parametre lineárnej regresie musia sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke 1.  
3.4.3.  Požiadavky na overenie linearity na vozidlovom dynamometri  
Neoverite ľné prietokomery, sníma če či signály riadiacej jednotky motora, ktoré nie je možné priamo kalibrova ť 
pod ľa overite ľných noriem, sa kalibrujú na vozidlovom dynamometri. Postup sa v čo najvä čšej miere riadi 
požiadavkami prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83. V nevyhnutnom prípade možno prietokomer alebo sníma č, 
ktorý sa má kalibrova ť, upevni ť na skúšobné vozidlo a prevádzkova ť pod ľa požiadaviek doplnku 1. Postup 
kalibrácie sa pokia ľ možno riadi požiadavkami bodu 3.4.2; vyberie sa aspo ň 10 vhodných referen čných hodnôt, 
aby sa zaru čilo, že sa pokryje minimálne 90 % maximálnej hodnoty, ktorá sa o čakáva pri skúške emisií pri 
skuto čnej jazde.  
Ak má by ť kalibrovaný prietokomer, sníma č alebo signál z riadiacej jednotky motora, ktoré slúžia na stanovenie 
prietoku výfukových plynov a ktoré nemožno priamo overi ť, upevní sa k výfuku vozidla overite ľne kalibrovaný 
referen čný hmotnostný prietokomer výfukových plynov alebo systém CVS (odber vzoriek s konštantným obje ­
mom). Musí sa zabezpe čiť, aby sa výfukové plyny vozidla v hmotnostnom prietokomere výfukových plynov 
odmerali presne pod ľa bodu 3.4.3 doplnku 1. Klapka akcelerátora vozidla musí by ť po čas prevádzky v stálej 
polohe, pri čom prevodový stupe ň a za ťaženie vozidlového dynamometra sú konštantné.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/129
 
4. ANALYZÁTORY NA MERANIE PLYNNÝCH ZLOŽIEK  
4.1. Prípustné typy analyzátorov  
4.1.1.  Štandardné analyzátory  
Plynné zložky sa merajú pomocou analyzátorov uvedených v bodoch 1.3.1 až 1.3.5 doplnku 3 k prílohe 4A 
k predpisu EHK OSN č. 83, sérii zmien 07. Ak analyzátor nedisperzného typu s absorpciou v ultrafialovom pásme 
meria emisie NO aj NO  2 , nie je potrebný konvertor NO  2 /NO.  
4.1.2.  Alternatívne analyzátory  
Analyzátor, ktorý nesp ĺňa konštruk čné špecifikácie uvedené v bode 4.1.1 je prípustný, ak sp ĺňa požiadavky bodu 
4.2. Výrobca zabezpe čí, aby v porovnaní so štandardným analyzátorom mal alternatívny analyzátor rovnocennú 
alebo vyššiu presnos ť pri meraní radu koncentrácií zne čisťujúcich látok a spoluprítomných plynov, ktoré možno 
očakáva ť z vozidiel prevádzkovaných s prípustnými palivami pri miernych a rozšírených podmienkach platnej 
skúšky emisií pri skuto čnej jazde uvedenej v bodoch 5, 6 a 7 tejto prílohy. Výrobca analyzátora na požiadanie 
predloží písomnou formou dopl ňujúce informácie, ktorými preukáže, že presnos ť merania alternatívneho analy ­
zátora je trvalo a spo ľahlivo v súlade s presnos ťou merania štandardných analyzátorov. Dopl ňujúce informácie 
obsahujú:  
a) opis teoretického základu a technických sú častí alternatívneho analyzátora;  
b) preukázanie rovnocennosti s príslušným štandardným analyzátorom pod ľa bodu 4.1.1 pri o čakávanom 
rozsahu koncentrácií zne čisťujúcich látok a podmienok okolia pri skúške na schválenie typu definovanej 
v prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, sérii zmien 07, ako aj valida čná skúška opísaná v bode 3 doplnku 
3 v prípade vozidla vybaveného zážihovým a vznetovým motorom; výrobca analyzátora preukáže význam 
rovnocennosti v rámci prípustných odchýlok uvedených v bode 3.3 doplnku 3;  
c) preukázanie rovnocennosti s príslušným štandardným analyzátorom sa uvádza v bode 4.1.1, pokia ľ ide o vplyv 
atmosférického tlaku na meranie výkonnosti analyzátora; preukazovacia skúška ur čí reakciu na plyn na 
nastavenie meracieho rozsahu, ktorého koncentrácia je v rozsahu analyzátora, aby bolo možné skontrolova ť 
vplyv atmosférického tlaku pri miernych a rozšírených podmienkach týkajúcich sa nadmorskej výšky, ktoré sú 
definované v bode 5.2 tejto prílohy. Takúto skúšku je možné vykona ť v skúšobnej komore simulujúcej 
nadmorskú výšku;  
d) preukázanie rovnocennosti vo vz ťahu k štandardnému analyzátoru pod ľa bodu 4.1.1 v priebehu najmenej 
troch cestných skúšok, ktoré sp ĺňajú požiadavky tejto prílohy;  
e) preukázanie, že vplyv vibrácií, zrýchlení a okolitej teploty na zaznamenané údaje z analyzátora nepresahuje 
požiadavky na šum, ktoré sú pre analyzátory uvedené v bode 4.2.4.  
Schva ľovacie úrady si môžu vyžiada ť dodato čné informácie opodstat ňujúce rovnocennos ť alebo môžu schválenie 
odmietnu ť, ak sa meraním preukázalo, že alternatívny analyzátor nie je rovnocenný so štandardným analyzáto ­
rom.  
4.2. Špecifikácie analyzátora  
4.2.1.  Všeobecne  
Okrem požiadaviek na linearitu, ktoré sú definované pre každý analyzátor v bode 3, výrobca analyzátora 
preukáže, že typy analyzátorov sp ĺňajú špecifikácie stanovené v bodoch 4.2.2 až 4.2.8. Analyzátory musia ma ť 
merací rozsah a čas odozvy, ktoré umožnia dosiahnu ť presnos ť požadovanú na meranie koncentrácií zložiek 
výfukových plynov pod ľa uplatnite ľných emisných noriem v nestálych a ustálených podmienkach. Čo najviac 
musí by ť obmedzená citlivos ť analyzátorov vo či otrasom, vibráciám, starnutiu, zmenám teploty a okolitého tlaku, 
ako aj elektromagnetickému rušeniu a ďalším vplyvom v súvislosti s prevádzkou vozidla a analyzátora.  
4.2.2.  Presnos ť 
Presnos ť definovaná ako odchýlka zaznamenaného údaja analyzátora od referen čnej hodnoty, nesmie presiahnu ť 
2 % zaznamenaného údaja alebo 0,3 % plného rozsahu stupnice, pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia.SK L 175/130 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.3.  Precíznos ť 
Precíznos ť, definovaná ako 2,5-násobok štandardnej odchýlky desiatich opakovaných odoziev na daný kalibra čný 
plyn alebo plyn na nastavenie meracieho rozsahu, nesmie by ť pre žiadny merací rozsah, ktorý je rovný 155 ppm 
alebo vä čší ako 155 ppm (alebo ppmC  1 ), vä čšia ako 1 % koncentrácie na plnom rozsahu stupnice alebo nesmie 
by ť vä čšia ako 2 % koncentrácie na plnom rozsahu stupnice v prípade meracieho rozsahu, ktorý je menší ako 
155 ppm (alebo ppmC  1 ). 
4.2.4.  Šum  
Šum, ktorý je definovaný ako dvojnásobok kvadratického priemeru desiatich štandardných odchýlok, ke ď každá 
z nich je vypo čítaná z nulových odoziev meraných pri konštantnej frekvencii zaznamenávania aspo ň 1,0 Hz 
v intervale 30 sekúnd, nesmie presiahnu ť 2 % plného rozsahu stupnice. Po každom z 10 meracích intervalov 
nasleduje interval 30 sekúnd, po čas ktorého je analyzátor vystavený vhodnému plynu na nastavenie meracieho 
rozsahu. Pred každým odberom vzoriek a každým použitím na plný rozsah sa zaistí dostato čný čas na vy čistenie 
analyzátora a odberného potrubia.  
4.2.5.  Posun odozvy na nulu  
Posun odozvy na nulu, definovaný ako priemerná odozva na nulový plyn po čas časového intervalu najmenej 30 
sekúnd, musí sp ĺňať špecifikácie uvedené v tabu ľke 2.  
4.2.6.  Posun odozvy na merací rozsah  
Posun odozvy na merací rozsah, definovaný ako priemerná odozva na plyn na nastavenie meracieho rozsahu 
po čas časového intervalu najmenej 30 sekúnd, vyhovuje špecifikáciám uvedeným v tabu ľke 2.  
Tabu ľka 2  
Prípustný posun odozvy analyzátorov na nulu a odozvy na merací rozsah pri meraní plynných zložiek 
v laboratórnych podmienkach  
zne čisťujúca látka  Posun odozvy na nulu  Posun odozvy na merací rozsah  
CO  2 ≤ 1,000 ppm po čas 4 h  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 1,000 ppm 
po čas 4 h pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
CO ≤ 50 ppm po čas 4 h  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 50 ppm po čas 4 
h pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
NO  2 ≤ 5 ppm po čas 4 h  ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 5 ppm po čas 4 
h pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
NO/NO  X ≤ 5 ppm po čas 4 h  ≤ 2 % údaja alebo 5 ppm po čas 4 h, pod ľa toho, 
ktorá hodnota je vyššia  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 10 ppmC  1 po čas 
4 h pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % zaznamenaného údaja alebo ≤ 10 ppmC  1 po čas 
4 h pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia  
4.2.7.  Čas nábehu  
Čas nábehu, ktorý sa definuje ako čas medzi odozvou pri 10 % až 90 % kone čnej zaznamenanej hodnoty 
(t 90 – t 10 ; pozri bod 4.4), nesmie by ť dlhší ako 3 sekundy.  
4.2.8.  Sušenie plynu  
Výfukové plyny sa môžu mera ť v suchom alebo vlhkom stave. Ak sa použije zariadenie na sušenie plynu, musí 
ma ť minimálny ú činok na zloženie meraných plynov. Chemické vysušova če nie sú povolené.  
4.3. Dodato čné požiadavky  
4.3.1.  Všeobecne  
Ustanovenia bodov 4.3.2 až 4.3.5 definujú ďalšie požiadavky na výkonnos ť špecifických typov analyzátorov 
a vz ťahujú sa len na prípady, ke ď je daný analyzátor použitý na meranie emisií použitím skúšky emisií pri 
skuto čnej jazde.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/131
 
4.3.2.  Skúška ú činnosti konvertorov NO  X 
Ak je použitý konvertor NO  X , napr. na konverziu NO  2 na NO na ú čely analýzy chemiluminiscen čným analyzá ­
torom, jeho ú činnos ť sa skúša pod ľa požiadaviek bodu 2.4 doplnku 3 k prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, 
séria zmien 07. Ú činnos ť konvertora NO  X sa overí nie skôr ako jeden mesiac pred skúškou.  
4.3.3.  Nastavenie plame ňového ioniza čného detektora  
a) Optimalizácia odozvy detektora  
Ak sa merajú uh ľovodíky, plame ňový ioniza čný detektor sa nastavuje v intervaloch stanovených výrobcom 
analyzátora pod ľa bodu 2.3.1 doplnku 3 k prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07. Na 
optimalizáciu odozvy v najbežnejšom prevádzkovom rozpätí sa použije plyn na nastavenie meracieho rozsahu 
obsahujúci propán vo vzduchu alebo propán v dusíku.  
b) Faktory odozvy na uh ľovodíky  
Ak sa merajú uh ľovodíky, faktor odozvy plame ňového ioniza čného detektora na uh ľovodíky sa overí pod ľa 
ustanovení bodu 2.3.3 doplnku 3 k prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07, pri čom sa použije 
propán vo vzduchu alebo propán v dusíku ako plyn na nastavenie meracieho rozsahu a čistený syntetický 
vzduch alebo dusík ako nulový plyn, a to v uvedenom poradí.  
c) Kontrola rušivého vplyvu kyslíka  
Pri uvedení plame ňového ioniza čného detektora do prevádzky a po dlhších intervaloch údržby sa musí 
vykona ť kontrola rušivého vplyvu kyslíka. Zvolí sa merací rozsah, v ktorom sa plyny na kontrolu rušivého 
vplyvu kyslíka nachádzajú v oblasti horných 50 %. Na túto skúšku sa vyhrievaný priestor ohreje na požado ­
vanú teplotu. Špecifikácie plynov na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka sú opísané v bode 5.3.  
Uplatní sa tento postup:  
i) analyzátor sa nastaví na nulu;  
ii) analyzátor sa kalibruje na hodnotu plného rozsahu zmesou obsahujúcou 0 % kyslíka pri zážihových 
motoroch a pri vznetových motoroch sa prístroj kalibruje na hodnotu plného rozsahu zmesou obsahu ­
júcou 21 % kyslíka;  
iii) odozva na nulu sa znova skontroluje. Ak sa zmenila o viac než 0,5 % plného rozsahu stupnice, zopakuje 
sa postup uvedený v bodoch i) a ii);  
iv) zavedú sa 5 % a 10 % plyny na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka;  
v) znova sa skontroluje odozva na nulu. Ak sa zmenila o viac než ± 1 % plného rozsahu stupnice, skúška sa 
opakuje.  
vi) rušivý vplyv kyslíka  E O2 sa vypo číta pre každý plyn na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka v kroku iv) takto:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
ke ď odozva analyzátora je:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
ke ď: 
c ref,b je referen čná koncentrácia HC v kroku ii) [ppmC  1 ]SK L 175/132 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
c ref,d je referen čná koncentrácia HC v kroku iv) [ppmC  1 ] 
c FS,b je plný rozsah koncentrácie HC v kroku ii) [ppmC  1 ] 
c FS,d je plný rozsah koncentrácie HC v kroku iv) [ppmC  1 ] 
c m,b je nameraná koncentrácia HC v kroku ii) [ppmC  1 ] 
c m,d je nameraná koncentrácia HC v kroku iv) [ppmC  1 ] 
vii) hodnota rušivého vplyvu kyslíka  E O2 musí by ť menšia než ± 1,5 % v prípade všetkých plynov potrebných 
na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka;  
viii) ak je hodnota rušivého vplyvu kyslíka  E O2 vyššia než ± 1,5 %, môže sa vykona ť náprava nastavovaním 
prietoku vzduchu po stup ňoch nad hodnoty uvedené výrobcom, ako aj pod tieto hodnoty, a rovnako aj 
takýmto postupným nastavovaním prietoku paliva a prietoku vzorky;  
ix) kontrola rušivého vplyvu kyslíka sa musí opakova ť pri každom novom nastavení.  
4.3.4.  Ú činnos ť konverzie odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov (NMC)  
Ak sú analyzované uh ľovodíky, možno odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov použi ť na odstránenie uh ľovodíkov 
iných ako metán zo vzorky plynu oxidáciou všetkých uh ľovodíkov okrem metánu. V ideálnom prípade je 
konverzia metánu 0 % a ostatných uh ľovodíkov reprezentovaných etánom 100 %. Na presné meranie NMHC 
sa ur čia obe ú činnosti a použijú sa na výpo čet emisií NMHC (pozri bod 9.2 doplnku 4). V prípade, že je 
NMC-FID kalibrovaný pod ľa metódy b) v bode 9.2 doplnku 4 tým, že cez odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov 
prechádza kalibra čný plyn obsahujúci metán/vzduch, nie je potrebné ur čiť ú činnos ť konverzie metánu.  
a) Ú činnos ť konverzie metánu  
Metánový kalibra čný plyn prúdi cez FID s obtokom NMC a bez takéhoto obtoku, zaznamenajú sa hodnoty 
obidvoch koncentrácií. Ú činnos ť konverzie metánu sa ur čuje ako:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
ke ď: 
c HC(w/NMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 prechádza cez NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 obteká mimo NMC [ppmC  1 ] 
b) Ú činnos ť konverzie etánu  
Etánový kalibra čný plyn prúdi cez FID s obtokom NMC a bez takéhoto obtoku, zaznamenajú sa hodnoty 
obidvoch koncentrácií. Ú činnos ť konverzie etánu sa ur čuje ako:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
ke ď: 
c HC(w/NMC)  je koncentrácia HC, pri čom C  2 H 6 prechádza cez NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  je koncentrácia HC, pri čom C  2 H 6 obteká mimo NMC [ppmC  1 ]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/133
 
4.3.5.  Rušivé vplyvy  
a) Všeobecne  
Zaznamenané údaje z analyzátora môžu by ť ovplyvnené aj inými ako analyzovanými plynmi. Kontrolu 
účinkov rušivých vplyvov a správnej funk čnosti analyzátorov vykonáva výrobca analyzátorov pred uvedením 
na trh, a to aspo ň raz pri každom type analyzátora alebo prístroja uvedených v písmenách b) až f).  
b) Kontrola rušivého vplyvu v prípade analyzátora CO  
Meranie pomocou analyzátora CO môže ruši ť voda a CO  2 . Po čas skúšky sa preto nechá cez vodu prebubla ť 
CO  2 , ktorý je plynom na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora CO, s koncentráciou 80 až 100 % plného 
rozsahu stupnice maximálneho prevádzkového rozsahu pri izbovej teplote, a zaznamená sa odozva analyzá ­
tora. Odozva analyzátora nesmie by ť vä čšia ako 2 % priemernej koncentrácie CO o čakávanej po čas normálnej 
cestnej skúšky alebo ± 50 ppm pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia. Kontroly rušivých vplyvov H  2 O a CO  2 sa 
môžu vykonáva ť samostatne. Ak sú úrovne H  2 O a CO  2 použité na kontrolu rušivých vplyvov vyššie ako 
maximálne úrovne o čakávané pri skúške, musí sa každá zistená hodnota rušivého vplyvu zníži ť vynásobením 
zisteného rušivého vplyvu pomerom hodnoty maximálnej o čakávanej koncentrácie po čas skúšky ku skuto čnej 
hodnote koncentrácie použitej v priebehu tejto kontroly. Je možné vykonáva ť oddelené kontroly na zistenie 
rušivého vplyvu koncentrácií H  2 O, ktoré sú menšie ako maximálne koncentrácie o čakávané po čas skúšky, 
a zistené rušivé vplyvy H  2 O sa zvä čšia vynásobením zisteného rušivého vplyvu pomerom hodnoty maximálnej 
očakávanej koncentrácie H  2 O o čakávanej po čas skúšky ku skuto čnej hodnote koncentrácie použitej v priebehu 
tejto kontroly. Sú čet dvoch takto upravených hodnôt rušivého vplyvu musí sp ĺňať požiadavky na prípustné 
odchýlky špecifikované v tomto bode.  
c) Kontrola krížovej citlivosti analyzátora NO  x 
V prípade analyzátorov CLD a HCLD sa pozornos ť musí venova ť dvom plynom, a to CO  2 a vodnej pare. 
Krížová citlivos ť týchto plynov je úmerná koncentráciám týchto plynov. Skúška ur čí rušivé vplyvy pri najvyš ­ 
ších koncentráciách o čakávaných po čas skúšky. Ak analyzátory CLD a HCLD používajú algoritmy na kompen ­
záciu utlmujúcich rušivých vplyvov, ktoré pracujú s analyzátormi, ktoré merajú H  2 O alebo CO  2 alebo obe 
hodnoty, musia sa rušivé vplyvy vyhodnoti ť s týmito analyzátormi v činnosti a s použitím kompenza čných 
algoritmov.  
i) Kontrola rušivého vplyvu CO  2 
Plyn CO  2 na nastavenie meracieho rozsahu s koncentráciou 80 % do 100 % maximálneho pracovného 
rozsahu sa nechá prechádza ť analyzátorom NDIR; hodnota CO  2 sa zaznamená ako A. Tento plyn CO  2 na 
nastavenie meracieho rozsahu sa potom zriedi približne o 50 % plynom NO na nastavenie meracieho 
rozsahu a nechá sa prechádza ť analyzátorom NDIR a CLD alebo HCLD; hodnoty CO  2 a NO sa zazname ­
najú ako B a C, v uvedenom poradí. Potom sa uzavrie prívod CO  2 a analyzátorom CLD alebo HCLD 
prechádza len plyn NO na nastavenie meracieho rozsahu; hodnota NO sa zaznamená ako D. Percento 
rušivého vplyvu sa vypo číta takto:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
ke ď: 
A je koncentrácia nezriedeného CO  2 nameraná analyzátorom NDIR [%]  
B je koncentrácia zriedeného CO  2 nameraná analyzátorom NDIR [%]  
C je koncentrácia zriedeného NO nameraná analyzátorom CLD alebo HCLD [ppm]  
D je koncentrácia nezriedeného NO nameraná analyzátorom CLD alebo HCLD [ppm]  
So súhlasom schva ľovacieho úradu je možné používa ť alternatívne metódy zrie ďovania a ur čovania hodnôt 
plynov na nastavenie meracieho rozsahu CO  2 a NO, napr. dynamické zmiešavanie.  
ii) Kontrola rušivého vplyvu vodnej pary  
Táto kontrola sa uplatní len v prípade merania koncentrácie mokrého plynu. Výpo čet krížovej citlivosti 
vodnej pary musí zoh ľad ňova ť riedenie plynu NO na nastavenie meracieho rozsahu vodnou parou a nasta ­
venie koncentrácie vodnej pary v plynnej zmesi na úrovne koncentrácie o čakávané pri skúške emisií. PlynSK L 175/134 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
NO na nastavenie meracieho rozsahu s koncentráciou 80 % až 100 % plnej stupnice v normálnom 
prevádzkovom rozsahu sa nechá prúdi ť detektorom CLD alebo HCLD; hodnota NO sa zaznamená ako  
D. Plyn NO na nastavenie meracieho rozsahu sa potom nechá pri izbovej teplote prebubláva ť vodou 
a prechádza ť detektorom CLD alebo HCLD; hodnota NO sa zaznamená ako  C. Stanoví sa absolútny 
pracovný tlak analyzátora a teplota vody a tieto hodnoty sa zaznamenajú ako E a F, v uvedenom poradí. 
Ur čí sa tlak nasýtených pár zmesi, ktorý zodpovedá teplote vody prebubláva ča F, a zaznamená sa ako  G. 
Koncentrácia vodnej pary  H [v%] v plynnej zmesi sa vypo číta takto:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Očakávaná koncentrácia zriedeného plynu NO na nastavenie meracieho rozsahu vo vodnej pare sa zazna ­
mená ako  D e a vypo číta takto:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. V prípade výfukových plynov z dieselového motora sa odhadne maximálna koncentrácia vodnej pary vo 
výfukových plynoch (v %) o čakávaná pri skúške a táto hodnota sa zaznamená ako  H m . Odhad sa vykoná za 
predpokladu pomeru H/C paliva 1,8/1 z maximálnej koncentrácie CO  2 vo výfukových plynoch A takto:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
. Percento rušivého vplyvu vodnej pary sa vypo číta takto:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
ke ď: 
D e je o čakávaná koncentrácia zriedeného NO, [ppm]  
C je nameraná koncentrácia zriedeného NO, [ppm]  
H m maximálna koncentrácia vodnej pary [%]  
H skuto čná koncentrácia vodnej pary [%]  
iii) Maximálny prípustný rušivý vplyv  
Kombinovaný rušivý vplyv CO  2 a vody nesmie prekro čiť 2 % celej stupnice.  
d) Kontrola rušivého vplyvu pre analyzátory NDUV  
Uh ľovodíky a voda môžu pozitívne vplýva ť na analyzátory NDUV tým, že spôsobujú odozvu podobnú odozve 
na NO  x . Výrobca analyzátora NDUV overí, že sú rušivé vplyvy obmedzené, týmto spôsobom:  
i) analyzátor a chladi č sa nastaví pod ľa prevádzkových pokynov výrobcu; vykonajú sa úpravy, aby sa 
optimalizovala výkonnos ť analyzátora a chladi ča; 
ii) pri analyzátore sa vykoná kalibrácia na nulu a na merací rozsah pri hodnotách koncentrácie o čakávaných 
po čas skúšky emisií.  
iii) kalibra čný plyn NO  2 sa zvolí tak, aby čo najviac zodpovedal maximálnej koncentrácii NO  2 očakávanej 
po čas skúšok emisií;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/135
 
iv) kalibra čný plyn NO  2 preteká cez sondu systému odberu vzoriek plynu, kým sa neustáli odozva analyzá ­
tora na NO  X ; 
v) vypo číta sa priemerná koncentrácia stabilizovaných záznamov NO  X po čas 30 sekúnd a zaznamená sa ako 
NO  X,ref ; 
vi) tok kalibra čného plynu NO  2 sa zastaví a odberný systém sa nasýti pretekaním výstupu generátora rosného 
bodu, ktorý je nastavený na rosný bod pri 50 °C. Z výstupu generátora rosného bodu sa odoberá vzorka 
pomocou odberového systému a chladiaceho zariadenia po čas najmenej 10 minút až do stavu, ke ď pod ľa 
očakávania chladiace zariadenie odstráni vodu konštantnou rýchlos ťou; 
vii) bezprostredne po ukon čení fázy iv) sa systém odberu vzoriek opä ť nasýti pretekaním kalibra čného plynu 
NO  2 použitého na stanovenie hodnoty NO  X, ref  , kým sa neustáli celková odozva na NO  X ; 
viii) vypo číta sa priemerná koncentrácia stabilizovaných záznamov NO  X po čas 30 sekúnd a zaznamená sa ako 
NO  X,m ; 
ix) NO  x,m sa skoriguje vzh ľadom na NO  X,dry  na základe zvyškových vodných pár prechádzajúcich chladiacim 
zariadením pri teplote a tlaku na výstupe chladi ča. 
Vypo čítaná hodnota NO  X,dry  predstavuje najmenej 95 % hodnoty NO  X,ref . 
e) Suši č vzoriek  
Suši č vzoriek odstra ňuje vodu, ktorá inak môže ma ť rušivý vplyv na merania NO  x . V prípade analyzátorov CLD 
na suchej báze sa musia preukáza ť, že pre najvä čšiu o čakávanú koncentráciu vodnej pary  H  m suši č vzoriek 
udržuje vlhkos ť v CLD na hodnote ≤ 5 g vody/kg suchého vzduchu (alebo na približne 0,8 % H  2 O), čo 
zodpovedá 100 % relatívnej vlhkosti pri 3,9 °C a 101,3 kPa alebo približne 25 % relatívnej vlhkosti pri 
25 °C a 101,3 kPa. Súlad je možné preukáza ť meraním teploty na výstupe tepelného suši ča vzoriek alebo 
meraním vlhkosti v bode, ktorý sa nachádza bezprostredne pred analyzátorom CLD. Môže sa mera ť aj vlhkos ť 
výfukových plynov CLD, ak jediným prúdom do analyzátora CLD je prúd zo suši ča vzoriek.  
f) Zachytenie NO  2 suši čom vzoriek  
Voda v kvapalnom skupenstve, ktorá zostáva v nesprávne skonštruovanom suši či vzoriek, môže odstráni ť NO  2 
zo vzorky. Ak je suši č vzoriek použitý v kombinácii s analyzátorom NDUV bez konvertora NO  2 /NO umiest ­
neného pred ním, voda by teda mohla odstráni ť NO  2 zo vzorky pred meraním NO  x . Suši č vzoriek musí by ť 
schopný zmera ť minimálne 95 % celkového množstva NO  2 obsiahnutého v plyne, ktorý je nasýtený vodnou 
parou a pozostáva z maximálnej koncentrácie NO  2 očakávanej pri skúške vozidla.  
4.4. Kontrola času odozvy analytického systému  
Na vyhodnotenie času odozvy musia by ť nastavenia analytického systému úplne rovnaké ako pri meraní v prie ­
behu skúšky emisií (t. j. tlak, prietoky, nastavenia filtrov na analyzátore a všetky ostatné parametre, ktoré ovplyv ­ 
ňujú čas odozvy). Čas odozvy sa ur čí prepnutím plynu priamo na vstupe vzorkovacej sondy. K zmene plynu musí 
dôjs ť v čase kratšom ako 0,1 sekundy. Plyny používané pri skúške zmenia koncentráciu najmenej 60 % plného 
rozsahu stupnice analyzátora.  
Zaznamenáva sa krivka koncentrácie každej jednotlivej zložky plynu. Čas oneskorenia je definovaný ako čas od 
zmeny plynu ( t 0 ) až do okamihu, ke ď odozva dosiahne 10 % kone čnej zaznamenanej hodnoty ( t 10 ). Čas nábehu, 
ktorý sa definuje ako čas medzi odozvou pri 10 % až 90 % kone čnej zaznamenanej hodnoty ( t 90 – t 10 ). Čas 
odozvy systému ( t 90 ) pozostáva z času oneskorenia k meraciemu detektoru a nábehového času detektora.  
Na časovú synchronizáciu signálov analyzátora a prietoku výfukových plynov sa čas transformácie definuje ako 
čas od zmeny ( t 0 ) do okamihu, ke ď odozva dosiahne 50 % kone čnej zaznamenanej hodnoty ( t 50 ). 
Čas odozvy systému musí by ť ≤ 12 sekúnd s časom nábehu ≤ 3 s pre všetky zložky a pre všetky použité rozsahy. 
Ke ď sa na meranie NMHC použije analyzátor NMC, čas odozvy systému môže presiahnu ť 12 sekúnd.SK L 175/136 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5. PLYNY  
5.1. Všeobecne  
Musí sa dodržiava ť obdobie skladovania všetkých kalibra čných plynov a plynov na nastavenie meracieho rozsahu. 
Čisté a zmiešané kalibra čné plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu musia sp ĺňať špecifikácie bodov 3.1 
a 3.2 doplnku 3 k prílohe 4A k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07. Okrem toho je prípustný kalibra čný 
plyn NO  2 . Koncentrácia kalibra čného plynu NO  2 sa pohybuje v rozmedzí 2 % okolo uvedenej hodnoty koncen ­
trácie. Množstvo NO obsiahnuté v kalibra čnom plyne NO  2 nesmie presiahnu ť 5 % obsahu NO  2 . 
5.2. Rozde ľova če plynov  
Kalibra čné plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu sa môžu tiež získa ť rozde ľova čmi plynov, teda pres ­
nými zmiešavacími zariadeniami, a to riedením o čisteným N  2 alebo o čisteným syntetickým vzduchom. Presnos ť 
rozde ľova ča plynov musí by ť taká, aby koncentráciu zmiešaných kalibra čných plynov bolo možné stanovi ť 
s presnos ťou ± 2 %. Overenie sa vykonáva v rozmedzí od 15 do 50 % úplného rozsahu stupnice pre každú 
kalibráciu vykonanú s použitím rozde ľova ča plynov. Ak zlyhalo prvé overenie, môže sa vykona ť dodato čné 
overenie použitím ďalšieho kalibra čného plynu.  
Volite ľne môže by ť rozde ľova č plynu skontrolovaný prístrojom, ktorý je svojou podstatou lineárny, napr. 
použitím plynu NO v kombinácii s CLD. Hodnota meracieho rozsahu prístroja sa nastavuje plynom na nastavenie 
meracieho rozsahu priamo pripojeným k prístroju. Rozde ľova č plynu sa kontroluje pri typicky používaných 
nastaveniach a menovitá hodnota sa porovnáva s koncentráciou nameranou pomocou tohto prístroja. Tento 
rozdiel musí by ť v každom bode v rozmedzí ± 1 % menovitej hodnoty koncentrácie.  
5.3. Plyny na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka  
Plyny na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka sú zmesou propánu, kyslíka a dusíka a musia obsahova ť propán 
s koncentráciou 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentrácia sa stanoví prostredníctvom gravimetrickej metódy, dynamického 
zmiešavania alebo chromatografickej analýzy celkových uh ľovodíkov spolu s ne čistotami. Koncentrácie kyslíka 
v plynoch na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka musia sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke 3; zvyšok plynov na 
kontrolu rušivého vplyvu kyslíka tvorí čistený dusík.  
Tabu ľka 3  
Plyny na kontrolu rušivého vplyvu kyslíka  
Typ motora  
vznetový  zážihový  
koncentrácia O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALYZÁTORY NA MERANIE PO ČTU EMITOVANÝCH ČASTÍC  
V tomto oddiele budú vymedzené budúce požiadavky na analyzátory na meranie po čtu emitovaných častíc, hne ď 
ako bude zavedená povinnos ť ich merania.  
7. PRÍSTROJE NA MERANIE HMOTNOSTNÉHO PRIETOKU VÝFUKOVÝCH PLYNOV  
7.1. Všeobecne  
Prístroje, sníma če alebo signály na meranie hmotnostného prietoku výfukových plynov musia ma ť rozsah merania 
a čas odozvy zodpovedajúci presnosti požadovanej na meranie hmotnostného prietoku výfukových plynov za 
prechodných a ustálených podmienok. Citlivos ť prístrojov, sníma čov a signálov vo či otrasom, vibráciám, starnutiu, 
premenlivosti teploty a okolitému tlaku, ako aj elektromagnetickému rušeniu a ďalším vplyvom týkajúcim sa 
vozidla a prevádzky analyzátora je taká, aby sa minimalizovali dodato čné chyby.  
7.2. Špecifikácie prístrojov  
Hmotnostný prietok výfukových plynov sa stanovuje metódou priameho merania uplat ňovanou v ktoromko ľvek 
z týchto prístrojov:  
(a) prístroje na meranie toku Pitotovou sondou;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/137
 
(b) prístroje na meranie rozdielu tlakov, ako napr. prietoková dýza (podrobnosti pozri v norme ISO 5167);  
(c) ultrazvukový prietokomer;  
(d) vírový prietokomer.  
Každý jednotlivý hmotnostný prietokomer výfukových plynov musí sp ĺňať požiadavky na linearitu uvedené v bode 
3. Okrem toho výrobca prístroja musí preukáza ť zhodu každého typu hmotnostného prietokomera výfukových 
plynov so špecifikáciami uvedenými v bodoch 7.2.3 až 7.2.9.  
Je povolené vypo číta ť hmotnostný prietok výfukových plynov na základe nameraných hodnôt prietoku vzduchu 
a prietoku paliva, ktoré boli získané z overite ľne kalibrovaných sníma čov, ak tieto sníma če sp ĺňajú požiadavky na 
linearitu pod ľa bodu 3, požiadavky na presnos ť pod ľa bodu 8 a ak je výsledný hmotnostný prietok výfukových 
plynov validovaný pod ľa bodu 4 doplnku 3.  
Okrem toho možno použi ť aj ďalšie metódy na ur čenie hmotnostného prietoku výfukových plynov, ktoré sú 
založené na nástrojoch a signáloch, ktoré nie sú priamo overite ľné, napr. zjednodušené hmotnostné prietokomery 
výfukových plynov alebo signály z riadiacej jednotky motora, a to v prípade, že výsledný hmotnostný prietok 
výfukových plynov sp ĺňa požiadavky na linearitu pod ľa bodu 3 a je validovaný pod ľa bodu 4 doplnku 3.  
7.2.1.  Normy kalibrácie a overovania  
Presnos ť hmotnostných prietokomerov výfukových plynov sa overuje pomocou vzduchu alebo výfukových plynov 
pod ľa overite ľnej normy, napr. kalibrovaným hmotnostným prietokomerom výfukových plynov alebo tunelom na 
riedenie plného prietoku.  
7.2.2.  Frekvencia overovania  
Overenie súladu hmotnostných prietokomerov výfukových plynov s bodmi 7.2.3 a 7.2.9 nesmie by ť vykonané 
skôr ako rok pred danou skúškou.  
7.2.3.  Presnos ť 
Presnos ť, ktorá je definovaná ako odchýlka zaznamenaného údaja z hmotnostného prietokomeru výfukových 
plynov od referen čnej hodnoty prietoku, nesmie presahova ť ± 2 % zaznamenaného údaja, 0,5 % plného rozsahu 
alebo ± 1,0 % maximálneho prietoku, na ktorý bol tento prietokomer kalibrovaný, pod ľa toho, ktorá z hodnôt je 
vyššia.  
7.2.4.  Precíznos ť 
Precíznos ť, ktorá je definovaná ako 2,5-násobok štandardnej odchýlky desiatich opakovaných odoziev na daný 
menovitý prietok približne uprostred kalibra čného rozpätia, nesmie presiahnu ť 1 % maximálneho prietoku, na 
ktorý bol hmotnostný prietokomer výfukových plynov kalibrovaný.  
7.2.5.  Šum  
Šum je dvojnásobok kvadratického priemeru desiatich štandardných odchýlok, pri čom každá z nich je vypo čítaná 
z odoziev na nulu meraných pri konštantnej frekvencii zaznamenávania aspo ň 1,0 Hz v intervale 30 sekúnd, 
a nesmie prekro čiť 2 % maximálnej kalibrovanej hodnoty prietoku. Po každom z 10 meraní nasleduje interval 
30 sekúnd, po čas ktorého je hmotnostný prietokomer výfukových plynov vystavený maximálnemu kalibrovanému 
prietoku.  
7.2.6.  Posun odozvy na nulu  
Posun odozvy na nulu je definovaný ako priemerná odozva na nulový prietok po čas najmenej 30-sekundového 
časového intervalu. Posun odozvy na nulu možno overi ť na základe nahlásených zistených základných signálov, 
napr. tlaku. Posun základných signálov po čas 4 hodín musí by ť menší ako ± 2 % maximálnej hodnoty základného 
signálu zaznamenaného pri toku, pri ktorom bol kalibrovaný hmotnostný prietokomer výfukových plynov.  
7.2.7.  Posun odozvy na merací rozsah  
Posun odozvy na merací rozsah je definovaný ako priemerná odozva na rozsah prietoku po čas najmenej 30- 
sekundového časového intervalu. Posun odozvy na merací rozsah možno overi ť na základe nahlásených zistených 
základných signálov, napr. tlaku. Posun základných signálov po čas 4 hodín musí by ť menší ako ± 2 % maximálnej 
hodnoty základného signálu zaznamenaného pri toku, pri ktorom bol kalibrovaný hmotnostný prietokomer 
výfukových plynov.SK L 175/138 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
7.2.8.  Čas nábehu  
Čas nábehu prístrojov a metód na meranie prietoku výfukových plynov by mal čo najviac zodpoveda ť času 
nábehu analyzátorov plynov uvedených v bode 4.2.7, nesmie by ť však dlhší ako 1 sekunda.  
7.2.9.  Kontrola času odozvy  
Čas odozvy hmotnostných prietokomerov výfukových plynov sa ur čuje uplatnením rovnakých parametrov, aké 
boli uplatnené pri skúške emisií (t. j. tlak, prietoky, nastavenia filtrov a všetky ostatné vplyvy na čas odozvy). 
Ur čovanie času odozvy sa vykonáva prepnutím plynu priamo na vstupe hmotnostného prietokomeru výfukových 
plynov. Prepnutie toku plynu musí by ť vykonané čo najrýchlejšie, ale dôrazne sa odporú ča, aby sa vykonalo za 
menej ako 0,1 sekundy. Prietok plynu použitý pri skúške musí zmeni ť prietok najmenej o 60 % plnej stupnice 
hmotnostného prietokomeru výfukových plynov. Prietok plynu sa zaznamená. Čas oneskorenia je čas od 
prepnutia toku plynu ( t 0 ) do okamihu, kedy reakcia dosiahne 10 % ( t 10 ) kone čnej hodnoty. Čas nábehu, ktorý 
sa definuje ako čas medzi odozvou pri 10 % až 90 % kone čnej zaznamenanej hodnoty ( t 90 – t 10 ). Čas odozvy ( t 90 ) 
je definovaný ako sú čet času oneskorenia a času nábehu. Čas odozvy hmotnostného prietokomeru výfukových 
plynov ( t 90 ) je ≤ 3 sekundy s časom nábehu ( t 90 – t 10 ) ≤ 1 sekunda, v súlade s bodom 7.2.8.  
8. SNÍMA ČE A POMOCNÉ ZARIADENIA  
Akéko ľvek sníma če a pomocné zariadenia, ktoré sa používajú na ur čenie napr. teploty, atmosferického tlaku, 
okolitej vlhkosti, rýchlosti vozidla, prietoku paliva alebo prietoku nasávaného vzduchu nesmú meni ť alebo 
neprimerane ovplyv ňova ť výkon motora vozidla a systému dodato čnej úpravy výfukových plynov. Presnos ť 
sníma čov a pomocných zariadení musí sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke 4. Súlad s požiadavkami uvedenými 
v tabu ľke 4 sa preukazuje v intervaloch stanovených výrobcom prístroja, ako to vyžadujú postupy vnútorného 
auditu alebo norma ISO 9000.  
Tabu ľka 4  
Požiadavky na presnos ť parametrov merania  
Parameter merania  Presnos ť 
prietok paliva (  1 ) ± 1 % zaznamenaného údaja (  3 ) 
prietok vzduchu (  1 ) ± 2 % zaznamenaného údaja  
rýchlos ť vozidla (  2 ) ± 1,0 km/h absolútnej hodnoty  
teploty ≤ 600 K  ± 2 K absolútnej hodnoty  
teploty > 600 K  ± 0,4 % zaznamenaného údaja v kelvinoch  
tlak okolia  ± 0,2 kPa absolútnej hodnoty  
relatívna vlhkos ť ± 5 % absolútnej hodnoty  
absolútna vlhkos ť ± 10 % údaja alebo 1 gH  2 O/kg suchého vzduchu, pod ľa toho, ktorá 
hodnota je vyššia  
( 1 ) Volite ľné na ur čenie hmotnostného prietoku výfukových plynov. 
( 2 ) Táto požiadavka sa vz ťahuje len na sníma č rýchlosti. Ak sa používa rýchlos ť vozidla na ur čenie parametrov ako je zrýchlenie, 
sú čin rýchlosti a pozitívneho zrýchlenia, alebo RPA, musí by ť pri rýchlosti vyššej ako 3 km/h presnos ť signálu 0,1 % 
a frekvencia odberu vzoriek musí by ť 1 Hz. Túto požiadavku na presnos ť možno splni ť použitím signálu sníma ča otá čok 
kolesa. 
( 3 ) Presnos ť musí by ť 0,02 % zaznamenaného údaja, ak sa použije na výpo čet hmotnostného prietoku vzduchu a výfukových 
plynov z prietoku paliva pod ľa bodu 10 doplnku 4.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/139
 
Doplnok 3  
Validácia systému PEMS a neoverite ľný hmotnostný prietok výfukových plynov  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa opisujú požiadavky, na základe ktorých sa má v nestálych podmienkach validova ť fungovanie 
namontovaného systému PEMS, ako aj správnos ť hmotnostného prietoku výfukových plynov, ktorého hodnota 
bola získaná z neoverite ľných hmotnostných prietokomerov výfukových plynov alebo vypo čítaná zo signálov 
riadiacej jednotky motora.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
% — percentá  
#/km — po čet na kilometer  
a 0 — priese čník regresnej priamky s osou  y 
a 1 — sklon regresnej priamky  
g/km — gram na kilometer  
Hz — hertz  
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — miligram na kilometer  
r 2 — koeficient determinácie  
x — skuto čná hodnota referen čného signálu  
y — skuto čná hodnota validovaného signálu  
3. POSTUP VALIDÁCIE SYSTÉMU PEMS  
3.1. Frekvencia validácie systému PEMS  
Odporú ča sa validova ť namontovaný systém PEMS raz pri každej kombinácii vozidiel so systémom PEMS bu ď 
pred skúškou emisií pri skuto čnej jazde alebo prípadne po dokon čení skúšky.  
3.2. Postup validácie systému PEMS  
3.2.1.  Montáž systému PEMS  
Systém PEMS sa namontuje a pripraví v súlade s požiadavkami uvedenými v doplnku 1. Montáž systému PEMS 
zostane v čase medzi validáciou a skúškou emisií pri skuto čnej jazde bez zmien.  
3.2.2.  Skúšobné podmienky  
Valida čná skúška sa vykonáva na vozidlovom dynamometri, pod ľa možností v rámci podmienok typového schvá ­
lenia pod ľa požiadaviek prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83, série zmien 07 alebo akouko ľvek inou vhodnou 
metódou merania. Odporú ča sa vykonáva ť valida čnú skúšku pomocou celosvetovo harmonizovaného skúšobného 
cyklu pre ľahké vozidlá (WLTC), ktorý je opísaný v prílohe 1 ku globálnemu technickému predpisu EHK OSN 
č. 15. Okolitá teplota sa pohybuje v rozmedzí špecifikovanom v bode 5.2 tejto prílohy.  
Odporú ča sa odvies ť tok výfukových plynov, ktorý bol po čas valida čnej skúšky odobratý systémom PEMS, spä ť do 
CVS (odber vzoriek s konštantným objemom). Ak to nie je možné, výsledky CVS sa opravia o hmotnos ť odobra ­
tých výfukových plynov. Ak je hmotnostný prietok výfukových plynov validovaný hmotnostným prietokomerom 
výfukových plynov, odporú ča sa vykona ť krížovú kontrolu nameraných hodnôt hmotnostného prietoku pod ľa 
údajov získaných zo sníma ča alebo z riadiacej jednotky motora.SK L 175/140 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.3.  Analýza údajov  
Celkové emisie za konkrétnu vzdialenos ť [g/km] namerané pomocou laboratórneho vybavenia sa vypo čítavajú 
pod ľa prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07. Emisie namerané systémom PEMS sa vypo čítajú 
pod ľa bodu 9 doplnku 4, spo čítajú sa, aby bola získaná celková hmotnos ť emisií zne čisťujúcich látok [g], a potom 
sa vydelia vzdialenos ťou prejdenou pri skúške [km], ktorá sa získa z vozidlového dynamometra. Celková hmotnos ť 
zne čisťujúcich látok za konkrétnu vzdialenos ť [g/km] ur čená pomocou systému PEMS a referen čného laboratór ­
neho systému sa vyhodnotí na základe požiadaviek uvedených v bode 3.3. Pri validácii merania emisií NO  X sa 
vykoná korekcia vplyvu vlhkosti pod ľa bodu 6.6.5 prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07.  
3.3. Povolené tolerancie pre validáciu systému PEMS  
Výsledky validácie systému PEMS musia sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke 1. Ak nie je dodržaná niektorá 
z odchýlok, vykoná sa oprava a validácia PEMS sa zopakuje.  
Tabu ľka 1  
Prípustné odchýlky  
parameter [jednotka]  prípustná odchýlka  
vzdialenos ť [km] (  1 ) ± 250 m od laboratórnej referen čnej hodnoty  
THC (  2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km alebo 15 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá hodnota 
je vyššia  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km alebo 15 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá hodnota 
je vyššia  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ± 20 mg/km alebo 20 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá hodnota 
je vyššia  
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ± 150 mg/km alebo 15 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá 
hodnota je vyššia  
CO  2 [mg/km]  ± 10 g/km alebo 10 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá hodnota je 
vyššia  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km alebo 15 % laboratórnej referen čnej hodnoty pod ľa toho, ktorá hodnota 
je vyššia  
( 1 ) Použite ľné len v prípade, že je rýchlos ť vozidla ur čená riadiacou jednotkou motora; aby bola dodržaná prípustná odchýlka, je 
povolené upravi ť hodnoty rýchlosti vozidla namerané riadiacou jednotkou motora pod ľa výsledkov valida čnej skúšky. 
( 2 ) Parameter je potrebný, ak sa meranie vyžaduje pod ľa bodu 2.1 tejto prílohy. 
( 3 ) Zatia ľ nie je stanovený.  
4. POSTUP VALIDÁCIE HMOTNOSTNÉHO PRIETOKU VÝFUKOVÝCH PLYNOV UR ČENÝCH NEOVERITE ĽNÝMI PRÍSTROJMI 
A SNÍMA ČMI 
4.1. Frekvencia validácie  
Okrem toho, že sp ĺňa požiadavky na linearitu pod ľa bodu 3 doplnku 2 za ustálených podmienok, sa linearita 
neoverite ľných hmotnostných prietokomerov výfukových plynov alebo hmotnostného prietoku výfukových 
plynov vypo čítaná z neoverite ľných sníma čov alebo signálov riadiacej jednotky motora validuje pri ustálených 
podmienkach pre každé skúšané vozidlo pod ľa kalibrovaného hmotnostného prietokomeru výfukových plynov 
alebo CVS. Validáciu možno vykona ť bez montáže systému PEMS, ale všeobecne sa riadi požiadavkami, ktoré sú 
definované v prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07 a požiadavkami, ktoré sa týkajú hmotnostných 
prietokomerov výfukových plynov, ktoré sú definované v doplnku 1.  
4.2. Postup validácie  
Validácia sa vykonáva na vozidlovom dynamometri, pokia ľ je to uplatnite ľné, v rámci podmienok typového 
schválenia na základe požiadaviek prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07. Skúšobným cyklom 
je celosvetovo harmonizovaný skúšobný cyklus pre ľahké vozidlá (WLTC), ktorý je opísaný v prílohe 1 ku 
globálnemu technickému predpisu EHK OSN č. 15. Ako referen čná hodnota sa použije overite ľne kalibrovaný 
prietokomer. Okolitá teplota sa pohybuje v rozmedzí špecifikovanom v bode 5.2 tejto prílohy. Montáž hmotnost ­
ného prietokomeru výfukových plynov a priebeh skúšky sp ĺňajú požiadavky bodu 3.4.3 doplnku 1 k tejto prílohe.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/141
 
Linearita sa validuje pomocou týchto krokov výpo čtu: 
(a) Validovaný signál a referen čný signál sa opraví z h ľadiska času, a to pokia ľ možno pod ľa požiadaviek bodu 3 
doplnku 4.  
(b) Z ďalšej analýzy sa vylú čia body pod hodnotou 10 % maximálneho prietoku.  
(c) Validovaný signál a referen čný signál sa pri stálej frekvencii 1,0 Hz spoja do vzájomnej závislosti rovnicou pre 
regresnú priamku v tvare:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
ke ď: 
y je skuto čná hodnota validovaného signálu  
a 1 je sklon regresnej priamky  
x je skuto čná hodnota referen čného signálu  
a 0 je priese čník regresnej priamky s osou  y. 
Pre každý parameter a systém merania sa vypo číta štandardná chyba odhadu (SEE)  y v závislosti od  x a koe ­
ficient determinácie (r  2 ). 
(d) Parametre lineárnej regresie musia sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke 2.  
4.3. Požiadavky  
Požiadavky na linearitu uvedené v tabu ľke 2 musia by ť splnené. Ak nie je dodržaná niektorá z odchýlok, vykoná sa 
oprava a validácia sa zopakuje.  
Tabu ľka 2  
Požiadavky na linearitu vypo čítaného a nameraného hmotnostného prietoku výfukových plynov  
Parameter/systém merania  a  0 sklon a  1 štandardná chyba 
SEE koeficient determi ­
nácie 
r 2 
hmotnostný prietok výfuko ­
vých plynov  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90SK L 175/142 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 4  
Ur čenie emisií  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa opisuje postup ur čenia okamžitej hmotnosti emisií a po čtu emitovaných častíc [g/s; #/S], 
ktorý sa použije na následné vyhodnotenie jazdy pri skúške emisií pri skuto čnej jazde a na výpo čet kone čného 
emisného výsledku, ako je opísané v doplnkoch 5 a 6.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
% — percentá  
< — menej ako  
#/s — po čet za sekundu  
α — molárny pomer vodíka (H/C)  
β — molárny pomer uhlíka (C/C)  
γ — molárny pomer síry (S/C)  
δ — molárny pomer dusíka (N/C)  
Δt t,i — čas transformácie t analyzátora [s]  
Δt t,m — čas transformácie t hmotnostného prietokomera výfukových plynov [s]  
ε — molárny pomer kyslíka (O/C)  
ρ e — hustota výfukových plynov  
ρ gas — hustota plynnej (gas) zložky výfukových plynov  
λ — pomer prebyto čného vzduchu  
λ i — okamžitý pomer prebyto čného vzduchu  
A/F  st — stechiometrický pomer vzduchu a paliva [kg/kg]  
°C — stupe ň Celzia  
c CH4 — koncentrácia metánu  
c CO — koncentrácia CO v suchom stave [%]  
c CO2 — koncentrácia CO  2 v suchom stave [%]  
c dry — koncentrácia zne čisťujúcej látky v suchom stave v ppm alebo v percentách objemu  
c gas,i — okamžitá koncentrácia plynnej (gas) zložky výfukových plynov [ppm]  
c HCw — koncentrácia HC vo vlhkom stave [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentrácia HC pri prietoku CH  4 alebo C  2 H 6 cez odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov 
NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — koncentrácia HC pri obtoku CH  4 alebo C  2 H 6 okolo odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov 
NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — časovo opravená koncentrácia zložky i [ppm]  
c i,r — koncentrácia zložky i [ppm] vo výfukových plynoch  
c NMHC  — koncentrácia nemetánových uh ľovodíkov  
c wet — koncentrácia zne čisťujúcej látky v mokrom stave v ppm alebo v percentách objemuSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/143
 
E E — etánová ú činnos ť 
E M — metánová ú činnos ť 
g — gram  
g/s — gram za sekundu  
H a — vlhkos ť nasávaného vzduchu [g vody na kg suchého vzduchu]  
i — po čet meraní  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram za hodinu  
kg/s — kilogram za sekundu  
k w — korek čný faktor suchého stavu na vlhký stav  
m — meter  
m gas,i — hmotnos ť plynnej (gas) zložky výfukových plynov [g/s]  
q maw,i — okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu [kg/s]  
q m,c — časovo opravený hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/s]  
q mew,i — okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/s]  
q mf,i — okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s]  
q m,r — neupravený hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/s]  
r — krížový korela čný koeficient  
r 2 — koeficient determinácie  
r h — faktor odozvy na uh ľovodíky  
ot/min — otá čky za minútu  
s — sekunda  
u gas — hodnota u plynnej (gas) zložky výfukových plynov  
3. ČASOVÁ KOREKCIA PARAMETROV  
Na správny výpo čet emisií pre konkrétnu vzdialenos ť sa časovo korigujú zaznamenané údaje o koncentrácii 
komponentov, hmotnostnom prietoku výfukových plynov, rýchlosti vozidla a ďalšie údaje o vozidle. Aby bola 
časová korekcia jednoduchšia, údaje, ktoré treba časovo zosúladi ť, sa zaznamenajú bu ď pomocou jediného zaria ­
denia na zaznamenávanie údajov, alebo so synchronizovanou časovou pe čiatkou pod ľa bodu 5.1 doplnku 1. 
Časová korekcia a zladenie parametrov sa vykonáva v poradí opísanom v bodoch 3.1 až 3.3.  
3.1. Časová korekcia koncentrácií komponentov  
Zaznamenané stopy všetkých koncentrácií zložiek sa časovo korigujú spätným posunom pod ľa časov transfor ­
mácie príslušných analyzátorov. Čas transformácie analyzátorov sa stanoví pod ľa bodu 4.4 doplnku 2:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
ke ď: 
c i,c je časovo korigovaná koncentrácia zložky i ako funkcia času t 
c i,r je nezriedená koncentrácia zložky i ako funkcia času t 
Δt t,i je transforma čný čas t analyzátora, ktorý meria zložku iSK L 175/144 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Časová korekcia hmotnostného prietoku výfukových plynov  
Hmotnostný prietok výfukových plynov meraný hmotnostným prietokomerom výfukových plynov sa časovo 
koriguje spätným posunom pod ľa času transformácie daného hmotnostného prietokomeru výfukových plynov. 
Čas transformácie hmotnostného prietokomeru sa stanoví pod ľa bodu 4.4.9 doplnku 2:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
ke ď: 
q m,c je časovo korigovaný hmotnostný prietok výfukových plynov ako funkcia času t  
q m,r je n hmotnostný prietok nezriedených výfukových plynov ako funkcia času t  
Δt t,m čas transformácie t hmotnostného prietokomeru výfukových plynov  
V prípade, že sa hmotnostný prietok výfukových plynov ur čí údajmi riadiacej jednotky motora alebo sníma čom, 
zoh ľadní sa čas dodato čnej transformácie, ktorý sa získa krížovou koreláciou medzi vypo čítaným hmotnostným 
prietokom výfukových plynov a hmotnostným prietokom výfukových plynov, nameraným pod ľa bodu 4 
doplnku 3.  
3.3. Časová synchronizácia údajov o vozidle  
Ďalšie údaje získané zo sníma ča alebo riadiacej jednotky motora sa časovo synchronizujú krížovou koreláciou 
s vhodnými údajmi o emisiách (napr. koncentráciami zložiek).  
3.3.1.  Rýchlos ť vozidla z rôznych zdrojov  
Aby sa časovo synchronizovala rýchlos ť vozidla s hmotnostným prietokom výfukových plynov, je najprv potrebné 
ur čiť jednu platnú rýchlostnú stopu. V prípade, že je rýchlos ť vozidla získaná z nieko ľkých zdrojov (napr. z GPS, 
sníma ča alebo riadiacej jednotky motora), sa hodnoty rýchlosti časovo zladia krížovou koreláciou.  
3.3.2.  Rýchlos ť vozidla a hmotnostný prietok výfukových plynov  
Rýchlos ť vozidla sa časovo synchronizuje s hmotnostným prietokom výfukových plynov, a to krížovou koreláciou 
hmotnostného prietoku výfukových plynov a sú činu rýchlosti vozidla a kladného zrýchlenia.  
3.3.3.  Ďalšie signály  
Časovú synchronizáciu signálov, ktorých hodnoty sa menia pomaly a v rámci malého rozpätia hodnôt, napr. 
okolitej teploty, možno vynecha ť. 
4. ŠTART ZA STUDENA  
Čas štartu za studena sa vz ťahuje na prvých 5 minút po prvotnom naštartovaní spa ľovacieho motora. Ak možno 
spo ľahlivo ur čiť teplotu chladiaceho média, kon čí čas štartu za studena v okamihu, ke ď chladiaca kvapalina 
prvýkrát dosiahne teplotu 343 K (70 °C), avšak najneskôr 5 minút po prvom naštartovaní motora. Emisie pri 
štarte za studena sa zaznamenajú.  
5. MERANIE EMISIÍ PO ČAS VYPNUTIA MOTORA  
Zaznamenávajú sa všetky okamžité hodnoty emisií alebo prietoku výfukových plynov merané v čase, ke ď je 
spa ľovací motor vypnutý. V samostatnom kroku sa potom zaznamenané hodnoty pri následnom spracovaní 
údajov nastavia na nulu. Spa ľovací motor sa považuje za vypnutý, ak sú splnené dve z týchto kritérií: zazname ­
nané otá čky motora sú < 50 ot/min; nameraný hmotnostný prietok výfukových plynov dosahuje < 3 kg/h; name ­
raný hmotnostný prietok výfukových plynov klesne pod 15 % hmotnostného prietoku výfukových plynov v rov ­
novážnom stave pri vo ľnobehu.  
6. KONTROLA KONZISTENTNOSTI ÚDAJOV O NADMORSKEJ VÝŠKE VOZIDLA  
V prípade, že sa vyskytnú riadne odôvodnené pochybnosti, či sa jazda uskuto čnila v nadmorskej výške presahu ­
júcej prípustnú nadmorskú výšku pod ľa bodu 5.2 tejto prílohy, a ak bola nadmorská výška meraná len pomocou 
GPS, skontroluje sa konzistentnos ť údajov o nadmorskej výške z GPS a ak je to nevyhnutné, údaje sa opravia. 
Konzistentnos ť údajov sa skontroluje porovnaním údajov o zemepisnej šírke, zemepisnej d ĺžke a nadmorskej 
výške, ktoré boli získané pomocou GPS, s údajmi o nadmorskej výške, ktoré sú uvedené v digitálnom modeli 
terénu alebo v topografickej mape vhodnej mierky. Namerané hodnoty, ktoré sa odchy ľujú o viac ako 40 m od 
nadmorskej výšky vyzna čenej v topografickej mape, sa ru čne opravia a ozna čia.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/145
 
7. KONTROLA KONZISTENTNOSTI ÚDAJOV O RÝCHLOSTI VOZIDLA POD ĽA GPS  
Skontroluje sa konzistentnos ť údajov o rýchlosti vozidla ur čená pomocou GPS, a to výpo čtom celkovej prejdenej 
vzdialenosti a jej porovnaním s referen čnými hodnotami merania, ktoré boli získané bu ď zo sníma ča, validovanej 
riadiacej jednotky motora alebo prípadne z digitálnej cestnej siete alebo topografickej mapy. Pred kontrolou 
konzistentnosti údajov sa musia opravi ť zjavné chyby v údajoch z GPS, napr. približným výpo čtom pomocou 
sníma ča na stanovenie polohy. Súbor s pôvodnými a neopravenými údajmi sa uchová a všetky opravené údaje sa 
ozna čia. Opravené údaje nepresahujú neprerušený čas 120 s alebo celkovo 300 s. Celková prejdená vzdialenos ť 
vypo čítaná z opravených údajov z GPS sa od referen čnej hodnoty nesmie odchy ľova ť o viac ako 4 %. Ak údaje 
z GPS tieto požiadavky nesp ĺňajú a k dispozícii nie je žiadny iný spo ľahlivý zdroj údajov o rýchlosti, výsledky 
skúšky sa vyhlásia za neplatné.  
8. KOREKCIA EMISIÍ  
8.1. Korekcia suchého stavu na vlhký stav  
Ak sa emisie merajú v suchom stave, namerané koncentrácie sa prevedú na vlhký stav ako:  
ke ď: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet je koncentrácia zne čisťujúcej látky vo vlhkom stave v ppm alebo v percentách objemu  
c dry je koncentrácia zne čisťujúcej látky v suchom stave v ppm alebo v percentách objemu  
k w je korek čný faktor suchého stavu na vlhký stav  
Na výpo čet k w sa používa táto rovnica:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
ke ď: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
ke ď: 
H a je vlhkos ť nasávaného vzduchu [g vody na kg suchého vzduchu]  
c CO2 je koncentrácia CO  2 v suchom stave [%]  
c CO je koncentrácia CO v suchom stave [%]  
α je molárny pomer vodíka  
8.2. Korekcia NOx pod ľa vlhkosti a teploty okolitého prostredia  
Emisie NO  x sa nekorigujú o okolitú teplotu a vlhkos ť. 
9. STANOVENIE OKAMŽITÝCH PLYNNÝCH KOMPONENTOV VÝFUKOVÝCH PLYNOV  
9.1. Úvod  
Zložky nezriedených výfukových plynov sa merajú analyzátormi na meranie a odber vzoriek opísaných v doplnku 
2. Nezriedené koncentrácie príslušných zložiek sa merajú v súlade s doplnkom 1. Údaje sa časovo opravia a zosú ­
ladia s bodom 3.  
9.2. Výpo čet koncentrácie NMHC a CH  4 
Pri meraní metánu pomocou detektora NMC-FID závisí výpo čet NMHC na kalibra čnom plyne/metóde, ktoré sa 
použijú na nulovacie/kalibra čné nastavenie. Ak sa na meranie THC použije plame ňový ioniza čný detektor bez 
odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov, kalibruje sa bežným spôsobom pomocou propánu/vzduchu alebo propá ­
nu/N  2 . Na kalibráciu plame ňového ioniza čného detektora v sérii s odlu čova čom nemetánových uh ľovodíkov sú 
povolené tieto metódy:SK L 175/146 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
a) kalibra čný plyn zložený z propánu/vzduchu obteká okolo odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov;  
b) kalibra čný plyn zložený z metánu/vzduchu preteká cez odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov.  
Dôrazne sa odporú ča kalibrova ť plame ňový ioniza čný detektor metánu pomocou metánu/vzduchu, ktoré prechá ­
dzajú cez odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov.  
Pri metóde a) sa koncentrácia CH  4 a NMHC vypo číta takto:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Pri metóde b) sa koncentrácia CH  4 a NMHC vypo číta takto:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
ke ď: 
c HC(w/oNMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 alebo C  2 H 6 obteká okolo odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 alebo C  2 H 6 preteká cez odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov 
[ppmC  1 ] 
r h je faktor odozvy uh ľovodíkov ur čený v bode 4.3.3 písm. b) doplnku 2  
E M je metánová ú činnos ť stanovená v bode 4.3.4 písm. a) doplnku 2  
E E je etánová ú činnos ť stanovená v bode 4.3.4 písm. b) doplnku 2  
Ak je plame ňový ioniza čný detektor metánu kalibrovaný pomocou odlu čova ča (metóda b), potom sa ú činnos ť 
konverzie metánu ur čená v bode 4.3.4. písm. a) doplnku 2 rovná nule. Hustota použitá pre výpo čty hmotnosti 
NMHC sa rovná hustote všetkých uh ľovodíkov pri 273,15 K a 101,325 kPa a je závislá od paliva.  
10. UR ČENIE HMOTNOSTNÉHO PRIETOKU VÝFUKOVÝCH PLYNOV  
10.1.  Úvod  
Na výpo čet okamžitých hmotnostných emisií pod ľa bodov 11 a 12 je potrebné ur čiť hmotnostný prietok výfu ­
kových plynov. Hmotnostný prietok výfukových plynov sa ur čuje jednou z priamych metód merania uvedených 
v bode 7.2 doplnku 2. Inak je možné vypo číta ť hmotnostný prietok výfukových plynov pod ľa bodov 10.2 až 
10.4.  
10.2.  Metóda výpo čtu pomocou hmotnostného prietoku vzduchu a hmotnostného prietoku paliva  
Okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov sa môže vypo číta ť z hmotnostného prietoku vzduchu a hmot ­
nostný prietoku paliva týmto spôsobom:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
ke ď: 
q mew,i je okamžitý hmotnostný prietok výfukového plynu [kg/s]  
q maw,i je okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu [kg/s]  
q mf,i je okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/147
 
Ak sa hmotnostný prietok vzduchu a hmotnostný prietok paliva alebo hmotnostný prietok výfukových plynov 
ur čuje pod ľa záznamov riadiacej jednotky motora, vypo čítaný okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov 
sp ĺňa požiadavky na linearitu hmotnostného prietoku výfukových plynov, ktoré sú uvedené v bode 3 doplnku 2, 
a požiadavky na validáciu špecifikované v bode 4.3 doplnku 3.  
10.3.  Metóda výpo čtu pomocou hmotnostného prietoku vzduchu a pomeru vzduchu a paliva  
Okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov sa môže vypo číta ť z hmotnostného prietoku vzduchu a pomeru 
vzduchu a paliva týmto spôsobom  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
ke ď: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
ke ď: 
q maw,i je okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu [kg/s]  
A/F  st je stechiometrický pomer vzduchu a paliva [kg/kg]  
λ i je okamžitý pomer nadbyto čného vzduchu,  
c CO2 je koncentrácia CO  2 v suchom stave [%]  
c CO je koncentrácia CO v suchom stave [ppm]  
c HCw je koncentrácia HC vo vlhkom stave [ppm]  
α je molárny pomer vodíka (H/C)  
β je molárny pomer uhlíka (C/C)  
γ je molárny pomer síry (S/C)  
δ je molárny pomer dusíka (N/C)  
ε je molárny pomer kyslíka (O/C)  
Koeficienty sa vz ťahujú na palivo C  β H α O ε N δ S γ s hodnotou  β = 1 pre palivá na základe uhlíka. Koncentrácia 
emisií HC je spravidla nízka a pri výpo čte hodnoty  λ i ju možno vypusti ť. 
Ak sa hmotnostný prietok vzduchu a pomer vzduchu a paliva ur čuje pod ľa záznamov riadiacej jednotky motora, 
vypo čítaný okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov sp ĺňa požiadavky na linearitu hmotnostného prie ­
toku výfukových plynov, ktoré sú uvedené v bode 3 doplnku 2, a požiadavky na validáciu špecifikované v bode 
4.3 doplnku 3.  
10.4.  Metóda výpo čtu pomocou hmotnostného prietoku paliva a pomeru vzduchu a paliva  
Okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov sa môže vypo číta ť z prietoku paliva a pomeru vzduchu a paliva 
(vypo čítaného pomocou A/F  st a λ i pod ľa bodu 10.3) takto:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Vypo čítaný okamžitý hmotnostný prietok výfukových plynov sp ĺňa požiadavky na linearitu hmotnostného prie ­
toku výfukových plynov, ktoré sú uvedené v bode 3 doplnku 2, a požiadavky na validáciu stanovené v bode 4.3 
doplnku 3.SK L 175/148 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
11. VÝPO ČET OKAMŽITÝCH HMOTNOSTNÝCH EMISIÍ PLYNNÝCH ZLOŽIEK  
Okamžité hmotnostné emisie [g/s] sa ur čia vynásobením okamžitej koncentrácie posudzovanej zne čisťujúcej látky 
[ppm] okamžitým hmotnostným prietokom výfukových plynov [kg/s], pri čom obe tieto hodnoty sa opravia 
a zosúladia s časom transformácie a príslušnú hodnotu u uvedenú v tabu ľke 1. Ak sa meria v suchom stave, 
použije sa na hodnoty okamžitých koncentrácií komponentov korekcia zo suchého na vlhký stav pod ľa bodu 
8.1 pred tým, než sa vykonajú akéko ľvek ďalšie výpo čty. Ak sú vyskytnú záporné okamžité hodnoty emisií sa 
použijú pri všetkých nasledujúcich hodnoteniach údajov. Hodnoty parametra sa použijú na výpo čet okamžitých 
emisií [g/s] udaných analyzátorom, prietokomerom, sníma čom alebo riadiacou jednotkou motora. Použije sa táto 
rovnica:  
ke ď: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i hmotnos ť plynnej (gas) zložky výfukových plynov [g/s]  
u gas je pomer hustoty plynnej (gas) zložky výfukových plynov a celkovej hustoty výfukových plynov uvedenej 
v tabu ľke 1  
c gas,i je nameraná koncentrácia plynných (gas) zložiek výfukových plynov vo výfukových plynoch [ppm]  
q mew,i je nameraný hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/s]  
plyn  je príslušná zložka  
i po čet meraní  
Tabu ľka 1  
Hodnoty u nezriedených výfukových plynov, ktoré opisujú pomer medzi hustotami zložky výfukových 
plynov alebo zne čisťujúcej látky i [kg/m  3 ] a hustotou výfukových plynov [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Palivo  ρ e [kg/m  3 ] zložka alebo zne čisťujúca látka i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Motorová nafta (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propán  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Bután  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzín (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) v závislosti od paliva 
( 2 ) pri  λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) hodnoty  u s presnos ťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %. 
( 4 ) NMHC na základe CH  2,93 (pre celkové HC sa použije  u gas koeficient pre CH  4 ). 
( 5 ) Hodnota  u s presnos ťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C  3 = 70 – 90 %; C  4 = 10 – 30 %; 
( 6 ) u gas je bezrozmerný parameter; hodnoty  u gas zah ŕňajú prevody jednotiek, aby sa zaru čilo, že sú okamžité emisie získané 
v stanovenej fyzikálnej jednotke, napr. g/s.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/149
 
12. VÝPO ČET PO ČTU OKAMŽITÝCH EMITOVANÝCH ČASTÍC  
V tomto oddiele budú vymedzené budúce požiadavky na výpo čet po čtu okamžitých emitovaných častíc, ke ď bude 
zavedená povinnos ť ich merania.  
13. PODÁVANIE SPRÁV A VÝMENA ÚDAJOV  
Údaje medzi meracími systémami a softvérom pre vyhodnocovanie údajov sa vymie ňajú v štandardnom súbore pre 
podávanie správ pod ľa bodu 2 doplnku 8. Predbežné spracovanie údajov (napr. časová oprava pod ľa bodu 3 alebo 
oprava signálu rýchlosti vozidla pod ľa GPS pod ľa bodu 7) sa vykonáva pomocou kontrolného softvéru meracích 
systémov a dokon čí sa pred vytvorením súboru pre podávanie správ. Ak sú údaje pred zaradením do súboru pre 
podávanie správ opravené alebo spracované, pôvodné nespracované údaje sa uchovajú na ú čely zabezpe čenia 
kvality a kontroly. Priebežné hodnoty sa nesmú zaokrúh ľova ť.SK L 175/150 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 5  
Overenie dynamických podmienok pri jazde a výpo čet kone čného emisného výsledku pri skúške emisií pri 
skuto čnej jazde pomocou metódy 1 (pohyblivé priemerujúce okná)  
1. ÚVOD  
Metóda pohyblivých priemerujúcich okien poskytuje preh ľad o emisiách pri skuto čnej jazde (RDE), ku ktorým 
dochádza po čas skúšky v ur čitom rozsahu. Skúška je rozdelená na menšie úseky (okná) a následné štatistické 
spracovanie je zamerané na identifikáciu okien vhodných na posúdenie parametrov vozidla týkajúcich sa emisií 
pri skuto čnej jazde.  
„Normálnos ť“ okien sa ur čuje porovnaním ich emisií CO  2 špecifických pre vzdialenos ť ( 1 ) s referen čnou krivkou. 
Skúška je kompletná, ke ď zah ŕňa dostato čný po čet normálnych okien z jednotlivých rýchlostných oblastí (v obci, 
mimo obce, na dia ľnici).  
Krok 1. Segmentácia údajov a vyradenie emisií pri studenom štarte (bod 4 doplnku 4);  
Krok 2. Výpo čet emisií pod ľa podmnožín alebo „okien“ (bod 3.1);  
Krok 3. Identifikácia normálnych okien (bod 4);  
Krok 4. Overenie úplnosti a normálnosti jazdy (bod 5);  
Krok 5. Výpo čet emisií pomocou normálnych okien (bod 6).  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
Index (i) ozna čuje časový krok.  
Index (j) ozna čuje okno.  
Index (k) ozna čuje kategóriu (t = celkovo, u = v obci, r = mimo obce, m = na dia ľnici) alebo charakteristickú krivku 
CO  2 (cc).  
Index „gas“ ozna čuje regulované zložky výfukových plynov (napr. NO  x , CO, po čet častíc).  
Δ – rozdiel  
≥ – vä čší alebo rovná sa  
# – po čet 
% – percentá  
≤ – menší alebo rovná sa  
a 1 , b 1 – koeficienty charakteristickej krivky CO  2 
a 2 , b 2 – koeficienty charakteristickej krivky CO  2 
d j – vzdialenos ť v rámci okna  j [km]  
f k – faktory váženia podielov – v obci, mimo obce, na dia ľnici 
h – vzdialenos ť okien od charakteristickej krivky CO  2 [%]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/151  
( 1 ) V prípade hybridov sa celková spotreba energie prevedie na CO  2 . Pravidlá tohto prepo čtu sa zavedú v druhom kroku.
 h j – vzdialenos ť okna j od charakteristickej krivky CO  2 [%] 
h k – index závažnosti pre podiely v obci, mimo obce a na dia ľnici a úplnú jazdu  
k 11 , k 12 – koeficienty funkcie váženia  
k 21 , k 21 – koeficienty funkcie váženia  
M CO2,ref  – referen čná hmotnos ť CO  2 [g] 
M gas – hmotnos ť alebo po čet častíc zložky výfukových plynov „gas“ [g] alebo [#]  
M gas,j – hmotnos ť alebo po čet častíc zložky výfukových plynov „gas“ v okne j [g] alebo [#]  
M gas,d – emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade zložky výfukových plynov „gas“ [g/km] alebo 
[#/km]  
M gas,d,j  – emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade zložky výfukových plynov „gas“ v okne j [g/km] 
alebo [#/km]  
N k – po čet okien jednotlivých podielov v obci, mimo obce a na dia ľnici 
P 1 , P 2 , P 3 – referen čné body  
t – čas [s]  
t 1,j – prvá sekunda j-tého priemerujúceho okna [s]  
t 2,j – posledná sekunda j-tého priemerujúceho okna [s]  
t i – celkový čas v kroku i [s]  
t i,j – celkový čas v kroku i vzh ľadom na okno  j [s] 
tol 1 – primárna tolerancia pre charakteristickú krivku CO  2 vozidla [%]  
tol 2 – sekundárna tolerancia pre charakteristickú krivku CO  2 vozidla [%]  
t t – trvanie skúšky [s]  
v – rýchlos ť vozidla [km/h]  
v – priemerná rýchlos ť okien [km/h]  
v i – skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i [km/h]  
v j – priemerná rýchlos ť vozidla v okne j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – priemerná rýchlos ť vo fáze nízkej rýchlosti cyklu WLTP (celosvetových harmonizovaných 
skúšobných postupov pre ľahké úžitkové vozidlá)SK L 175/152 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – priemerná rýchlos ť vo fáze vysokej rýchlosti cyklu WLTP  
v P3 ¼ 92,3  km=h – priemerná rýchlos ť vo fáze ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTP  
w – faktor váženia pre okná  
w j – faktor váženia pre okno j  
3. POHYBLIVÉ PRIEMERUJÚCE OKNÁ  
3.1. Definícia pohyblivých priemerujúcich okien  
Okamžité emisie vypo čítané pod ľa doplnku 4 sa integrujú pomocou metódy pohyblivých priemerujúcich okien na 
základe referen čnej hmotnosti CO  2 . Princíp výpo čtu je takýto: Hmotnostné emisie sa nevypo čítavajú pre celý súbor 
údajov, ale pre jeho podmnožiny, pri čom d ĺžky týchto podmnožín sa stanovujú tak, aby zodpovedali hmotnosti 
CO  2 , ktorú vozidlo emituje po čas referen čného laboratórneho cyklu. Výpo čty pohyblivých priemerujúcich okien sa 
uskuto čňujú s časovým prírastkom Δt, ktorý zodpovedá frekvencii odberu vzoriek údajov. Tieto podmnožiny 
použité na spriemerovanie údajov o emisiách sa ozna čujú ako „pohyblivé priemerujúce okná“. Výpo čet opísaný 
v tomto bode môže prebieha ť od posledného bodu (nazad) alebo od prvého bodu (napred).  
Pri výpo čte hmotnosti CO  2 , emisií a vzdialenosti pohyblivých priemerujúcich okien sa nezoh ľad ňujú tieto údaje:  
— pravidelné overovanie prístrojov a/alebo po overení posunu nuly,  
— emisie pri studenom štarte definované pod ľa bodu 4.4 doplnku 4,  
— rýchlos ť vozidla vo vz ťahu k vozovke < 1 km/h,  
— každý úsek skúšky, po čas ktorého je spa ľovací motor vypnutý.  
Hmotnos ť emisií (alebo po čet častíc)  M  gas,j sa stanoví pomocou integrácie okamžitých emisií v g/s (alebo #/s 
v prípade po čtu častíc PN) vypo čítaných pod ľa postupu uvedeného v doplnku 4.  
Obrázok 1  
Rýchlos ť vozidla vo vz ťahu k času – spriemerované emisie vozidla vo vz ťahu k času, po čnúc od prvého 
pohyblivého priemerujúceho okna
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/153
 
Obrázok 2  
Definícia pohyblivých priemerujúcich okien na základe hmotnosti CO  2
 
Trvanie ðt 2;j Ä t 1;j Þ j-tého pohyblivého priemerujúceho okna sa stanovuje takto:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
ke ď: 
M CO  2 ðt i;j Þ je hmotnos ť CO  2 nameraná od za čiatku skúšky do času (t 2,j ) [g];  
M CO  2;ref je polovica hmotnosti CO  2 [g] emitovanej vozidlom po čas celosvetovo harmonizovaného skúšobného 
cyklu pre ľahké vozidlá (WLTC), ktorý je opísaný v globálnom technickom predpise EHK OSN č. 15 – 
Celosvetový harmonizovaný skúšobný postup pre ľahké vozidlá (ECE/TRANS/180/Add.15; skúška typu 
I vrátane studeného štartu);  
t 2,j sa vyberie tak, aby:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
kde Δt je čas odberu vzoriek údajov.  
Hmotnosti CO  2 sa vypo čítajú v oknách integrovaním okamžitých emisií vypo čítaných pod ľa postupu uvedeného 
v doplnku 4 k tejto prílohe.  
3.2. Výpo čet emisií a priemerov pre okná  
Pre každé okno stanovené v súlade s bodom 3.1 sa vypo čítajú tieto hodnoty:  
— emisie špecifické pre vzdialenos ť M  gas,d,j  v prípade všetkých zne čisťujúcich látok uvedených v tejto prílohe,  
— emisie CO  2 špecifické pre vzdialenos ť M  CO2,d,j  , 
— priemerná rýchlos ť vozidla. v jSK L 175/154 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4. HODNOTENIE OKIEN  
4.1. Úvod  
Referen čné dynamické podmienky skúšobného vozidla sú stanovené na základe vz ťahu emisií CO  2 vozidla k prie ­
mernej rýchlosti nameranej pri typovom schva ľovaní a ozna čujú sa ako „charakteristická krivka CO  2 vozidla“.  
Na získanie emisií CO  2 špecifických pre vzdialenos ť sa vykoná skúška vozidla na vozidlovom dynamometri 
s použitím nastavení jazdného za ťaženia vozidla stanovených na základe postupu predpísaného v prílohe 4 ku 
globálnemu technickému predpisu EHK OSN č. 15 – Celosvetový harmonizovaný skúšobný postup pre ľahké 
vozidlá (ECE/TRANS/180/Add.15). Jazdné za ťaženia by nemali predstavova ť dodato čnú hmotnos ť vozidla po čas 
skúšky emisií pri skuto čnej jazde, napr. spolujazdec a zariadenie PEMS.  
4.2. Referen čné body charakteristickej krivky CO  2 
Referen čné body  P 1 , P 2 a P 3 potrebné na definovanie krivky sa stanovia takto:  
4.2.1.  Bod P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (priemerná rýchlos ť vo fáze nízkej rýchlosti cyklu WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisie CO  2 vozidla po čas fázy nízkej rýchlosti cyklu WLTP × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  Bod P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (priemerná rýchlos ť vo fáze vysokej rýchlosti cyklu WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisie CO  2 vozidla po čas fázy vysokej rýchlosti cyklu WLTP × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  Bod P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (priemerná rýchlos ť vo fáze ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisie CO  2 vozidla po čas fázy ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTP × 1,05 [g/km]  
4.3. Definícia charakteristickej krivky CO  2 
Pomocou referen čných bodov definovaných v bode 4.2 sa emisie charakteristickej krivky CO  2 vypo čítajú ako 
funkcia priemernej rýchlosti s využitím dvoch lineárnych úsekov ( P 1 , P 2 ) a ( P 2 , P 3 ). Úsek ( P 2 , P 3 ) je na osi rýchlosti 
vozidla obmedzený do 145 km/h. Charakteristická krivka je definovaná týmito rovnicami:  
Úsek ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
pri čom: a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
a: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Úsek ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
pri čom: a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
a: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/155
 
Obrázok 3  
Charakteristická krivka CO  2 vozidla
  
4.4. Okná jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici  
4.4.1. Okná jazdy v obci sa vyzna čujú priemernými rýchlos ťami vozidla vo vz ťahu k vozovke  v j do 45 km/h.  
4.4.2. Okná jazdy mimo obce sa vyzna čujú priemernými rýchlos ťami vozidla vo vz ťahu k vozovke  v j od 45 km/h vrátane 
do 80 km/h.  
4.4.3. Okná jazdy na dia ľnici sa vyzna čujú priemernými rýchlos ťami vozidla vo vz ťahu k vozovke  v j od 80 km/h vrátane 
do 145 km/h.  
Obrázok 4  
Charakteristická krivka CO  2 vozidla: definície jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici
  
5. OVERENIE ÚPLNOSTI A NORMÁLNOSTI JAZDY  
5.1. Tolerancie charakteristickej krivky CO  2 vozidla  
Charakteristická krivka CO  2 vozidla má primárnu toleranciu a sekundárnu toleranciu  tol  1 = 25 % a  tol  2 = 50 %.SK L 175/156 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5.2. Overenie úplnosti skúšky  
Skúška sa považuje za úplnú, ak z celkového po čtu okien zah ŕňa aspo ň 15 % okien jazdy v obci, mimo obce a na 
dia ľnici.  
5.3. Overenie normálnosti skúšky  
Skúška sa považuje za normálnu, ak aspo ň 50 % okien jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici je v rámci primárnej 
tolerancie definovanej pre charakteristickú krivku.  
Ak ur čená minimálna požiadavka 50 % nie je splnená, horná kladná tolerancia  tol  1 sa môže zvyšova ť v krokoch 
o 1 percentuálny bod, kým sa nedosiahne cie ľová úrove ň 50 % normálnych okien. Ak sa použije tento mecha ­
nizmus,  tol  1 nesmie nikdy prekro čiť 30 %.  
6. VÝPO ČET EMISIÍ  
6.1. Výpo čet vážených emisií špecifických pre vzdialenos ť 
Emisie sa vypo čítajú ako vážený priemer emisií špecifických pre vzdialenos ť v oknách osobitne pre kategórie jazdy 
v obci, mimo obce a na dia ľnici a pre úplnú jazdu.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Faktor váženia  w j sa pre každé okno stanoví takto:  
ak 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
potom  w j ¼ 1 
ak 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
potom  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
pri čom k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ak k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ak 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
potom  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
pri čom k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ak k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ak 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
alebo  
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
potom  w j ¼ 0SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/157
 
ke ď: 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Obrázok 5  
Funkcia váženia pohyblivého priemerujúceho okna
  
6.2. Výpo čet indexov závažnosti  
Indexy závažnosti sa vypo čítajú osobitne pre kategórie jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
a pre úplnú jazdu:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
Ke ď ƒ u , ƒ r ƒ m sa rovná 0,34, 0,33 a 0,33 v uvedenom poradí.  
6.3. Výpo čet emisií za celú jazdu  
Pomocou vážených emisií špecifických pre vzdialenos ť vypo čítaných pod ľa postupu uvedeného v bode 6.1 sa 
emisie špecifické pre vzdialenos ť v [mg/km] vypo čítajú pre každú plynnú zne čisťujúcu látku za úplnú jazdu takto:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
a pre po čet častíc:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
Ke ď ƒ u , ƒ r ƒ m sa rovná 0,34, 0,33 a 0,33 v uvedenom poradí.SK L 175/158 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
7. NUMERICKÉ PRÍKLADY  
7.1. Výpo čty pohyblivých priemerujúcich okien  
Tabu ľka 1  
Hlavné nastavenia výpo čtu 
M CO2,ref  [g] 610  
Smer na výpo čet pohyblivých priemerujúcich okien  dopredu  
Frekvencia zberu údajov [Hz]  1  
Obrázok 6 znázor ňuje spôsob, akým sa pohyblivé priemerujúce okná definujú na základe údajov zaznamenaných 
po čas cestnej skúšky vykonanej prenosným systémom merania emisií (PEMS). V záujme preh ľadnosti je na obrázku 
zobrazených iba prvých 1 200 sekúnd jazdy.  
Časy od 0. do 43. sekundy a od 81. do 86. sekundy sú vylú čené, pretože ide o prevádzku pri nulovej rýchlosti 
vozidla.  
Prvé pohyblivé priemerujúce okno sa za čína v čase t 1,1 = 0 s a kon čí sa v čase t 2,1 = 524 s (tabu ľka 3).  
Obrázok 6  
Okamžité emisie CO  2 zaznamenané po čas cestnej skúšky systémom PEMS ako funkcia času. Pravouhlé 
rám čeky ohrani čujú trvanie j-tého okna. Rad údajov s názvom „Platný=100/Neplatný=0“ znázor ňuje 
sekundu po sekunde údaje, ktoré sa z analýzy vyradia.
  
7.2. Hodnotenie okien  
Tabu ľka 2  
Nastavenia na výpo čet charakteristickej krivky CO  2 
CO  2 pri nízkej rýchlosti WLTC × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 pri vysokej rýchlosti WLTC × 1,1 (P  2 ) [g/km]  96  
CO  2 pri ve ľmi vysokej rýchlosti WLTC × 1,05 (P  3 ) 
[g/km]  120  
Referen čný bod  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/159
 
Definovanie charakteristickej krivky CO  2 sa vykoná takto:  
Úsek ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
a 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
a b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Úsek ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
a 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
a b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Nasledujú príklady výpo čtu pre faktory váženia a kategorizácie pohyblivých priemerujúcich okien ako okien jazdy 
v obci, mimo obce alebo na dia ľnici:  
V prípade okna #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Priemerná rýchlos ť okna je nižšia ako 45 km/h, preto je to okno jazdy v obci.  
V prípade charakteristickej krivky:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Overením:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
získame:  w 45 ¼ 1 
V prípade okna #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Priemerná rýchlos ť okna je vyššia ako 45 km/h ale nižšia ako 80 km/h, preto je to okno jazdy mimo obce.SK L 175/160 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
V prípade charakteristickej krivky:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Overením:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
získame:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabu ľka 3  
Numerické údaje emisií  
Okno 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/161
 
Okno 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Okná jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici – úplnos ť jazdy  
V tomto numerickom príklade jazda pozostáva zo 7 036 pohyblivých priemerujúcich okien. V tabu ľke 5 je 
uvedený po čet okien klasifikovaných pod ľa kategórií jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici, pod ľa priemernej 
rýchlosti vozidla, ktorá sa v nich dosiahla, a pod ľa regiónov na základe ich vzdialenosti od charakteristickej krivky 
CO  2 . Jazda je úplná, pretože z celkového po čtu okien zah ŕňa aspo ň 15 % okien jazdy v obci, mimo obce a na 
dia ľnici. Skúška sa navyše považuje za normálnu, pretože aspo ň 50 % okien jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici 
neprekro čilo primárne tolerancie definované pre charakteristickú krivku.  
Tabu ľka 4.  
Overenie úplnosti a normálnosti jazdy  
Jazdné podmienky  Po čet Percentuálny podiel okien  
Všetky okná  
V obci  1 909  1 909/ 7 036* 100 = 27,1 > 15  
Mimo obce  2 011  2 011/ 7 036* 100 = 28,6 > 15  
Na dia ľnici 3 116  3 116/ 7 036* 100 = 44,3 > 15  
Spolu  1 909 + 2 011 + 3 116= 7 036  
Normálne okná  
V obci  1 514  1 514/ 1 909* 100 = 79,3 > 50  
Mimo obce  1 395  1 395/ 2 011* 100 = 69,4 > 50  
Na dia ľnici 2 708  2 708/ 3 116* 100 = 86,9 > 50  
Spolu  1 514 + 1 395 + 2 708= 5 617SK L 175/162 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 6  
Overenie dynamických podmienok pri jazde a výpo čet kone čného emisného výsledku pri skúške emisií pri 
skuto čnej jazde pomocou metódy 2 (diskretizácia výkonu)  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa opisuje spôsob vyhodnotenia údajov pomocou metódy diskretizácie výkonu, ktorá sa v tomto 
doplnku nazýva „hodnotenie normalizáciou na štandardizované rozloženie frekvencie výkonu (standardised power 
frequency – SPF)“  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
a ref .......................referen čné zrýchlenie pre P  drive , [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................priese čník špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla z cyklu WLTC s osou CO  2 
f 0 , f 1 , f 2 .............koeficienty jazdného odporu [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ........................... časový krok pre okamžité merania, minimálne rozlíšenie 1 Hz  
j ...........................výkonnostná trieda pod ľa výkonu na kolesách, j = 1 až 9  
k .......................... časový krok pre 3 sekundové k ĺzavé priemerné hodnoty  
k WLTC  .................sklon špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla z cyklu WLTC  
m gas, i  .................okamžitá hmotnos ť plynnej zložky výfukových plynov „gas“ v časovom kroku i, [g/s] pre po čet 
tuhých častíc v [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... trojsekundový k ĺzavý priemer hmotnostného toku plynnej zložky výfukových plynov „gas“ 
v časovom kroku k v rozlíšení 1 Hz [g/s]; pre po čet tuhých častíc v [#/s]  
m gas;j ..................priemerná hodnota emisií plynnej zložky výfukových plynov v triede j výkonu na kolesách, [g/s]; 
pre po čet tuhých častíc v [#/s]  
m gas;U .................vážená hodnota emisií plynnej zložky výfukového plynu ‚gas‘ pre podvzorku všetkých sekúnd i, pre 
ktoré je v  i < 60 km/h, [g/s]; pre po čet tuhých častíc v [#/s]  
M w gas,d  ..............vážené emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade plynnej zložky výfukových plynov „gas“ pre celú 
jazdu [g/km]; pre po čet tuhých častíc v [#/km]  
M w PN,d  ..............vážené emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade plynnej zložky výfukových plynov „PN“ pre celú 
jazdu [#/km];  
M w,gas,d,U  ........... vážené emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade plynnej zložky výfukového plynu „gas“ pre 
podvzorku všetkých sekúnd i, pre ktoré je v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ vážené emisie špecifické pre vzdialenos ť v prípade plynnej zložky výfukového plynu „PN“ pre 
podvzorku všetkých sekúnd i, pre ktoré je v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................fáza WLTC (nízka, stredná, vysoká a ve ľmi vysoká), p = 1 – 4  
P drag ....................hnací výkon motora v rámci prístupu založeného na špecifickej emisnej krivke CO  2 vozidla pri 
nulovom vstreku paliva, [kW]  
P rated ...................maximálny menovitý výkon motora uvedený výrobcom, [kW]  
P required,i  .............výkon potrebný na prekonanie jazdného za ťaženia a zotrva čnej hmotnosti vozidla v časovom 
kroku i, [kW]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/163
 
P r,,i .......................to isté ako vyššie definovaný P  required,i  používaný v dlhších rovniciach  
P wotð n normÞ ....... krivka výkonu pri plnom za ťažení, [kW]  
P c,j .......................limity triedy výkonu na kolesách pre triedu j, [kW] (P  c,j, lower bound  predstavuje dolný limit P  c,j, upper 
bound  horný limit)  
P c,norm, j  .............limity triedy výkonu na kolesách pre triedu j v zmysle normalizovanej hodnoty výkonu, [-]  
P r, i ......................požadovaný výkon na nábojoch kolies vozidla potrebný na prekonanie jazdných odporov 
v časovom kroku i, [kW]  
P w , 3s,k .................trojsekundový k ĺzavý priemer požadovaného výkonu na nábojoch kolies vozidla potrebný na 
prekonanie jazdných odporov v časovom kroku k v rozlíšení 1 Hz, [kW]  
P drive ...................požadovaný výkon na nábojoch kolies vozidla pri referen čnej rýchlosti a zrýchlení, [kW]  
P norm  ..................normalizovaný požadovaný výkon na nábojoch kolies [-]  
t i ..........................celkový čas v kroku i, [s]  
t c,j ........................ časový podiel triedy j výkonu na kolesách, [%]  
ts ......................... čas za čiatku fázy p cyklu WLTC, [s]  
te ......................... čas ukon čenia fázy p cyklu WLTC, [s]  
TM ......................skúšobná hmotnos ť vozidla, [kg]; spresní sa v jednotlivých bodoch: skuto čná skúšobná hmotnos ť 
pri skúške pomocou prenosných systémov merania emisií (PEMS), hmotnos ť triedy zotrva čnej 
hmotnosti NEDC alebo hmotnosti WLTP (TM  L , TM  H alebo TM  ind ) 
SPF ......................štandardizované rozloženie frekvencie výkonu  
v i .........................skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i, [km/h]  
v j .........................priemerná rýchlos ť vozidla v triede j výkonu na kolesách, [km/h]  
v ref .......................referen čná rýchlos ť pre P  drive , [70 km/h]  
v 3s,k .....................trojsekundový k ĺzavý priemer rýchlosti vozidla v časovom kroku k, [km/h]  
v U .......................vážená rýchlos ť vozidla v triede výkonu na kolesách j, [km/h]  
3. HODNOTENIE MERANÝCH EMISIÍ POMOCOU ŠTANDARDIZOVANÉHO ROZLOŽENIA FREKVENCIE VÝKONU NA KOLE ­
SÁCH  
Pri metóde založenej na diskretizácii výkonu sa používajú okamžité emisie zne čisťujúcich látok m  gas, i  (g/s) 
vypo čítané v súlade s doplnkom 4.  
Hodnoty m  gas, i  sa klasifikujú v súlade s príslušným výkonom na kolesách a klasifikované priemerné emisie vo 
výkonnostnej triede sa zvážia, aby sa získali hodnoty emisií pre skúšku s normálnym rozložením výkonu pod ľa 
nasledujúcich bodov.SK L 175/164 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.1. Zdroje skuto čného výkonu na kolesách  
Skuto čný výkon na kolesách P  r,i je celkový výkon potrebný na prekonanie odporu vzduchu, valivého odporu, 
sklonu vozovky, pozd ĺžnej zotrva čnosti vozidla a rota čnej zotrva čnosti kolies.  
Pri meraní a zaznamenávaní sa signál výkonu na kolesách vyjadrí pomocou signálu krútiaceho momentu, ktorý 
sp ĺňa požiadavky na linearitu stanovené v bode 3.2 doplnku 2. Referen čným bodom merania sú náboje hnaných 
kolies.  
Skuto čný výkon na kolesách sa môže alternatívne ur čiť z okamžitých emisií CO  2 postupom stanoveným v bode 4 
tohto doplnku.  
3.2. Výpo čet k ĺzavých priemerov okamžitých skúšobných údajov  
Trojsekundové k ĺzavé priemery sa vypo čítajú zo všetkých relevantných okamžitých skúšobných údajov, aby sa 
znížili vplyvy potenciálne nepresného časového priradenia medzi hmotnostným tokom emisií a výkonom na 
kolesách. K ĺzavé priemerné hodnoty sa vypo čítajú pre frekvenciu 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
ke ď 
k ............ časový krok pre k ĺzavé priemerné hodnoty  
i ............. časový krok z okamžitých skúšobných údajov  
3.3. Klasifikácia k ĺzavých priemerov – v obci, mimo obce a na dia ľnici  
Štandardné frekvencie výkonu sú vymedzené pre jazdu v obci a pre celú jazdu (pozri bod 3.4), pri čom pre celú 
jazdu a pre jazdu v obci sa musí vykona ť samostatné hodnotenie emisií. V prípade hodnotenia úseku jazdy v obci 
sa musia k jazdným podmienkam v obci priradi ť trojsekundové k ĺzavé priemery vypo čítané pod ľa bodu 3.2, a to 
pod ľa trojsekundového k ĺzavého priemeru signálu rýchlosti (v  3s,k ) v rámci rýchlostného rozsahu vymedzeného 
v tabu ľke 1-1. Vzorka na ú čely hodnotenie celej jazdy musí zah ŕňať všetky rýchlostné rozsahy aj vrátane úseku 
v obci.  
Tabu ľka 1-1  
Rýchlostné rozsahy pre priradenie skúšobných údajov k podmienkam v obci, mimo obce a na dia ľnici 
v rámci metódy založenej na diskretizácii výkonu  
V obci  Mimo obce (  1 ) Na dia ľnici (  1 ) 
v i [km/h]  0 až ≤ 60 > 60 až ≦ 90 > 90  
( 1 ) nepoužíva sa vo vlastnom regula čnom hodnotení  
3.4. Vytvorenie tried výkonu na kolesách pre klasifikáciu emisií  
3.4.1. Triedy výkonu a zodpovedajúce časové podiely tried výkonu pri bežnej jazde sú definované pre normalizované 
hodnoty výkonu tak, aby boli reprezentatívne pre akéko ľvek ľahké úžitkové vozidlá (tabu ľka 1).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/165
 
Tabu ľka 1  
Normalizované štandardné frekvencie výkonu pre jazdu v obci a pre vážený priemer pri celkovej 
prejdenej vzdialenosti pozostávajúcej z 1/3 vzdialenosti v obci, 1/3 na cestách mimo obce a 1/3 na dia ľnici  
Výkon 
Trieda č. P c,norm,j  [-] V obci  Celková prejdená vzdia ­
lenos ť 
Od >  do ≤ časový podiel, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
St ĺpce s hodnotami P  c,norm  v tabu ľke 1 sa denormalizujú tak, že sa vynásobia hodnotou P  drive , ke ď P drive je 
skuto čný výkon na kolesách skúšobného vozidla pri nastavení pre typové schva ľovanie na vozidlovom dynamo ­
metri pri v  ref a a ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3:6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
ke ď: 
— j je index výkonnostnej triedy pod ľa tabu ľky 1  
— Koeficienty jazdného odporu  f 0 , f 1 , f 2 by sa mali vypo číta ť lineárnou regresiou z tejto definície:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čom ( P Corrected  /v) je jazdné za ťaženie pri rýchlosti vozidla v v skúšobnom cykle NEDC definovanom v bode 
5.1.1.2.8 doplnku 7 k prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83, séria zmien 07.  
— TM  NEDC  je trieda zotrva čnej hmotnosti vozidla v rámci skúšky pri typovom schva ľovaní, [kg]  
3.4.2.  Oprava tried výkonu na kolesách  
Trieda maximálneho výkonu na kolesách, ktorá sa zoh ľadní, je najvyššia trieda v tabu ľke 1, ktorá zah ŕňa (P  ra ­
ted × 0,9). Časové podiely všetkých vyradených tried sa doplnia do najvyššej zostávajúcej triedy.  
Z každej hodnoty P  c,norm,j  sa vypo číta zodpovedajúca hodnota P  c,j , aby bolo možné definova ť horný a dolný limit 
v kW pri jednotlivých triedach výkonu na kolesách skúšobných vozidiel, ako sa uvádza na obrázku 1.SK L 175/166 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok 1  
Schematický obrázok na prevod normalizovanej štandardnej výkonnostnej frekvencie na výkonnostnú 
frekvenciu konkrétneho vozidla
  
Príklad takejto denormalizácie je uvedený ďalej.  
Príklad vstupných údajov:  
Parameter  Hodnota  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (príklad 1)  
P rated [kW]  75 (príklad 2)  
zodpovedajúce výsledky (pozri tabu ľku 2, tabu ľku 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tabu ľka 2  
Denormalizované hodnoty štandardných frekvencií výkonu z tabu ľky 1 (pre príklad 1)  
Výkon 
Trieda č. P c,j [kW]  V obci  Celková prejdená vzdia ­
lenos ť 
Od >  do ≤ časový podiel, t  C,j [%] 
1 Všetky < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/167
 
Výkon 
Trieda č. P c,j [kW]  V obci  Celková prejdená vzdia ­
lenos ť 
Od >  do ≤ časový podiel, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Všetky > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Najvyššia trieda výkonu na kolesách je trieda, ktorá obsahuje hodnotu 0,9 × P  rated . V tomto prípade 0,9 × 120 = 108.  
Tabu ľka 3  
Denormalizované hodnoty štandardných frekvencií výkonu z tabu ľky 1 (pre príklad 2)  
Výkon 
Trieda č. P c,j [kW]  V obci  Celková prejdená vzdia ­
lenos ť 
Od >  do ≤ časový podiel, t  C,j [%] 
1 Všetky < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Všetky > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Všetky > 100,375  —  —  
( 1 ) Najvyššia trieda výkonu na kolesách je trieda, ktorá obsahuje hodnotu 0,9 × P  rated . V tomto prípade 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Klasifikácia hodnôt k ĺzavých priemerov  
Emisie pri studenom štarte definované pod ľa bodu 4.4 doplnku 4 sa musia z nasledujúceho hodnotenia vylú čiť. 
Každá hodnota k ĺzavého priemeru vypo čítaná pod ľa bodu 3.2 sa zaradí do triedy denormalizovaného výkonu na 
kolesách, ktorej vyhovuje skuto čný trojsekundový k ĺzavý priemer výkonu na kolesách P  w,3s,k  . Limity triedy denor ­
malizovaného výkonu na kolesách sa musia vypo číta ť pod ľa bodu 3.3.  
Klasifikácia sa vykonáva pre všetky trojsekundové k ĺzavé priemery všetkých platných údajov o jazde a aj pre všetky 
časti jazdy v obci. Dodato čne sa všetky k ĺzavé priemery zaradené do kategórie jazdy v obci pod ľa rýchlostných 
limitov definovaných v tabu ľke 1-1 klasifikujú do jediného súboru výkonnostných tried jazdy v obci, a to nezávisle 
od času, v ktorom k ĺzavý priemer pri jazde vznikol.SK L 175/168 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Nasledovne sa pre každú triedu výkonu na kolesách a jednotlivý parameter vypo číta priemer všetkých hodnôt 
trojsekundových k ĺzavých priemerov v triede výkonu na kolesách. Rovnice sú opísané ďalej a použijú sa raz 
v prípade súboru údajov jazdy v obci a raz v prípade súboru celkových údajov.  
Klasifikácia hodnôt trojsekundových k ĺzavých priemerov do triedy výkonu j (j = 1 až 9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potom: index triedy pre emisie a rýchlos ť = j  
Pre každú triedu výkonu sa ur čí po čet hodnôt trojsekundových k ĺzavých priemerov:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potom: counts  j = n + 1 (counts  j predstavuje po čet hodnôt trojsekundových k ĺzavých priemerov emisií vo výkon ­
nostnej triede, pomocou ktorého je možné neskôr skontrolova ť minimálne požiadavky na pokrytie)  
3.6. Kontrola pokrytia triedy výkonu a normálnosti rozloženia výkonu  
Pri platnej skúške sa časové podiely jednotlivých tried výkonu na kolesách pohybujú v rozsahoch uvedených 
v tabu ľke 4.  
Tabu ľka 4  
Minimálne a maximálne podiely jednotlivých tried výkonu potrebné na dosiahnutie platnosti skúšky  
Trieda výkonu č. P c,norm,j  [-] Celková prejdená vzdialenos ť Časti jazdy v obci  
Od >  do ≤ dolná hranica  horná hranica  dolná hranica  horná hranica  
Sú čet 1 + 2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  >5 po čet 5 %  
6 2,8  3,7  >5 po čet 2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Predstavuje súhrn jazdných podmienok a podmienok nízkeho výkonu.  
Okrem požiadaviek uvedených v tabu ľke 4 sa pre každú celkovú prejdenú vzdialenos ť požaduje minimálne 
pokrytie vo výške 5 výsledkov v každej triede výkonu na kolesách až do triedy obsahujúcej 90 % menovitého 
výkonu, aby sa zabezpe čila dostato čne ve ľká vzorka.  
V prípade časti jazdy v obci sa v každej triede výkonu na kolesách až do triedy č. 5 vyžaduje minimálne pokrytie 
vo výške 5 výsledkov. Ak je výsledkov v prípade časti jazdy v obci v rámci triedy výkonu na kolesách vyššej ako 
č. 5 menej ako 5, priemerná hodnota emisií pre túto triedu sa stanoví na nulu.  
3.7. Spriemerovanie meraných hodnôt v jednotlivých triedach výkonu na kolesách  
Kĺzavé priemery priradené ku každej triede výkonu na kolesách sa spriemerujú nasledujúcim spôsobom:  
m gas;j ¼ P  
all kin class  j m gas;3s;k 
counts  jSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/169
 
v j ¼ P  
all kin class  j v 3s;k 
counts  j 
ke ď 
j ..............trieda výkonu na kolesách 1 až 9 pod ľa tabu ľky 1  
m gas;j ..... priemerná hodnota emisií plynnej zložky výfukových plynov v triede výkonu na kolesách (samostatná 
hodnota pre údaje o celkovej prejdenej vzdialenosti a pre časti jazdy v obci), [g/s]  
v j ............priemerná rýchlos ť v triede výkonu na kolesách (samostatná hodnota pre údaje o celkovej prejdenej 
vzdialenosti a pre časti jazdy v obci), [km/h]  
k ............. časový krok pre k ĺzavé priemerné hodnoty  
3.8. Váženie priemerných hodnôt v jednotlivých triedach výkonu na kolesách  
Priemerné hodnoty každej triedy výkonu na kolesách sa vynásobia časovým podielom, teda hodnotou t  C,j pre 
každú triedu pod ľa tabu ľky 1 a s čítajú sa, aby bolo možné získa ť váženú priemernú hodnotu každého parametra. 
Táto hodnota predstavuje vážený výsledok pre prejdenú vzdialenos ť so štandardizovanými frekvenciami výkonu. 
Vážené priemery sa vypo čítajú pre čas ť skúšobných údajov v obci pomocou časových podielov pre rozloženie 
výkonu v obci, ako aj pre celkovú prejdenú vzdialenos ť pomocou časových podielov pre celkovú prejdenú 
vzdialenos ť. 
Rovnice sú opísané ďalej a použijú sa raz v prípade súboru údajov jazdy v obci a raz v prípade súboru celkových 
údajov.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Výpo čet váženej hodnoty emisií špecifických pre konkrétnu vzdialenos ť 
Vážené priemery emisií založené na čase sa pri skúške prevedú na emisie založené na vzdialenosti, a to nasledu ­
júcim spôsobom raz v prípade súboru údajov pre jazdu v obci a raz v prípade súboru celkových údajov:  
Pre celú jazdu:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Pre čas ť jazdy v obci:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Pre po čet častíc sa uplatní tá istá metóda ako v prípade plynných zne čisťujúcich látok, ale pre  m  PN sa použije 
jednotka [#/s] a pre M  w,PN  sa použije [#/km]:  
Pre celú jazdu:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vSK L 175/170 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Pre čas ť jazdy v obci:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. POSÚDENIE VÝKONU NA KOLESÁCH Z OKAMŽITÉHO HMOTNOSTNÉHO PRIETOKU CO  2 
Výkon na kolesách (P  w,i ) je možné vypo číta ť z meraného hmotnostného prietoku CO  2 v rozlíšení 1 Hz. Na tento 
výpo čet sa použije špecifická emisná krivka CO  2 („Veline“) vozidla.  
Špecifická emisná krivka CO  2 vozidla sa vypo číta pod ľa výsledkov skúšky pri typovom schva ľovaní vozidla v cykle 
WLTC pod ľa skúšobného postupu, ktorý je opísaný v globálnom technickom predpise EHK OSN č. 15 – Celos ­
vetový harmonizovaný skúšobný postup pre ľahké vozidlá (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Priemerný výkon na kolesách v jednej fáze cyklu WLTC sa vypo číta pri frekvencii 1 Hz z jazdnej rýchlosti a z 
nastavenia vozidlového dynamometra. Všetky hodnoty výkonu na kolesách nepresahujúce hnací výkon sa stanovia 
na hodnotu hnacieho výkonu.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
pri čom f  0 , f 1 , f 2 .... sú koeficienty jazdného za ťaženia použité pri skúške WLTP vykonanej na vozidle  
TM .................. je skúšobná hmotnos ť vozidla pri skúške WLTP vykonanej na vozidle v [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Priemerný výkon v jednej fáze cyklu WLTC sa vypo číta z výkonu na kolesách pri frekvencii 1 Hz pod ľa tejto 
rovnice:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
pri čom p fáza WLTC (nízka, stredná, vysoká a mimoriadne vysoká)  
ts čas za čiatku fázy p cyklu WLTC, [s]  
te čas ukon čenia fázy p cyklu WLTC, [s]  
Následne sa vykoná lineárna regresia hmotnostného toku CO  2 množinou bodov, ktorých os y tvorí hodnoty 
namerané v cyklu WLTC a os × priemerný výkon na kolesách  P w,p v jednej fáze, ako znázor ňuje obrázok 2.  
Výsledná rovnica na výpo čet špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla definuje hmotnostný tok CO  2 ako funkciu 
výkonu na kolesách:  
CO  2 i ¼ k WLTC  XP  w;i þ D WLTC  CO  2 v½g=hâ 
ke ď 
k WLTC  .............................. sklon špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla z WLTC, [g/kWh]  
D WLTC  .............................. priese čník špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla z WLTC, [g/h]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/171
 
Obrázok 2  
Schematický obrázok vytvorenia špecifickej emisnej krivky CO  2 („Veline“) konkrétneho vozidla na 
základe skúšobných výsledkov na CO  2 v štyroch fázach cyklu WLTC
  
Skuto čný výkon na kolesách sa vypo číta na základe meraného hmotnostného toku CO  2 pod ľa tejto rovnice:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
pri čom CO  2 v [g/h]  
P W,j v [kW]  
Uvedená rovnica sa môže použi ť na získanie hodnoty P  Wi na ú čely klasifikácie meraných emisií, ako sa opisuje 
v bode 3, výpo čet obsahuje tieto dodato čné podmienky:  
(I) ak v  i < 0,5 a ak a  i < 0, potom P  w,i = 0 v vyjadrené  v [m/s]  
(II) ak CO2  i < 0.5 X D  WLTC  potom P  w,i = P  drag 
Ak v časových krokoch platí podmienka (I) a (II), uplatní sa podmienka (II).SK L 175/172 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 7  
Výber vozidiel na skúšky pomocou prenosných systémov merania emisií (PEMS) pri pôvodnom typovom 
schva ľovaní  
1. ÚVOD  
Vzh ľadom na ich špecifické vlastnosti nie je potrebné vykonáva ť skúšky PEMS pri každom  „type vozidla vzh ľadom 
na emisie a informácie o oprave a údržbe vozidla“ , vymedzeného v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia, ktorý sa ďalej 
ozna čuje ako  „typ vozidla z h ľadiska emisií“ . Výrobca vozidiel môže zlú čiť nieko ľko typov vozidiel z h ľadiska emisií 
a vytvori ť „rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS“  v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 3, ktoré sa validujú 
v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 4.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
N — po čet typov vozidiel z h ľadiska emisií  
NT — minimálny po čet typov vozidiel z h ľadiska emisií  
PMR  H — najvyšší pomer výkonu a hmotnosti pri všetkých vozidlách radu vozidiel ur čených na skúšky 
PEMS  
PMR  L — najnižší pomer výkonu a hmotnosti pri všetkých vozidlách radu vozidiel ur čených na skúšky 
PEMS  
V_eng_max — maximálny objem motora pri všetkých vozidlách radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS  
3. VYTVORENIE RADU VOZIDIEL UR ČENÝCH NA SKÚŠKY PEMS  
Rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS pozostáva z vozidiel s podobnými emisnými vlastnos ťami. Na základe 
výberu výrobcu sa do radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS môžu zaradi ť typy vozidiel z h ľadiska emisií iba 
v prípade, že sú ich vlastnosti zhodné s vlastnos ťami vymedzenými v bodoch 3.1 a 3.2.  
3.1. Administratívne kritériá  
3.1.1. Schva ľovací úrad, ktorý vydáva typové schválenie z h ľadiska emisií pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007 ( ďalej len 
„úrad“).  
3.1.2. Jediný výrobca vozidiel.  
3.2. Technické kritériá  
3.2.1. Typ pohonu (napr. motor s vnútorným spa ľovaním, hybridné elektrické vozidlá – HEV, hybridné elektrické 
vozidlá s možnos ťou pripojenia do elektrickej siete – PHEV)  
3.2.2. Druh paliva (napr. benzín, motorová nafta, LPG, NG…). Vozidlá na dva alebo viac druhov paliva je možné 
zoskupova ť s inými druhmi vozidiel, s ktorými majú spolo čný jeden druh paliva.  
3.2.3. Spa ľovací proces (napr. dvojdobý, štvordobý)  
3.2.4. Po čet valcov  
3.2.5. Usporiadanie bloku valcov (napr. v rade, v tvare V, radiálne, horizontálne s proti ľahlými valcami)  
3.2.6. Objem motora  
Výrobca vozidla uvedie hodnotu V_eng_max (= maximálny objem motora pri všetkých vozidlách v rade vozidiel 
ur čených na skúšky PEMS). Objemy motorov vozidiel v rade vozidiel ur čených na skúšky PEMS sa neodchy ľujú 
o viac ako – 22 % od hodnoty V_eng_max, ak je hodnota V_eng_max ≥ 1 500 ccm, a o viac ako – 32 % od 
hodnoty V_eng_max, ak je hodnota V_eng_max < 1 500 ccm.  
3.2.7. Spôsob prívodu paliva do motora (napr. nepriame alebo priame, alebo kombinované vstrekovanie)  
3.2.8. typ chladiaceho systému (napr. vzduch, voda, olej)  
3.2.9. Spôsob nasávania, napr. s prirodzeným nasávaním, prepl ňované, druh prepl ňovania (napr. externe pohá ňané, 
jedno turbo alebo viacnásobné turbo, variabilná geometria…)SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/173
 
3.2.10. Typy a poradie komponentov dodato čnej úpravy výfukových plynov (napr. trojcestný katalyzátor, oxida čný 
katalyzátor, adsorbér NOx, SCR, katalyzátor NOx pracujúci v chudobnej zmesi, filter tuhých častíc).  
3.2.11. Recirkulácia výfukových plynov (s ňou alebo bez nej, interná/externá, chladená/nechladená, nízkotlaková/vysoko ­
tlaková)  
3.3. Rozšírenie radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS  
Existujúci rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS je možné rozšíri ť o nové typy vozidiel z h ľadiska emisií. 
Rozšírený rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS a jeho validácia musia tiež sp ĺňať požiadavky uvedené v bodoch 
3 a 4. Môže si to predovšetkým vyžadova ť, aby sa na dodato čných vozidlách vykonali skúšky PEMS s cie ľom 
validova ť rozšírený rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS pod ľa bodu 4.  
3.4. Alternatívny rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS  
Alternatívne k ustanoveniam bodov 3.1 až 3.2 môže výrobca vozidiel definova ť rad vozidiel ur čených na skúšky 
PEMS, ktorý je zhodný s jediným typom vozidla z h ľadiska emisií. V takomto prípade sa požiadavka uvedená 
v bode 4.1.2 týkajúca sa validácie radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS neuplat ňuje. 
4. VALIDÁCIA RADU VOZIDIEL UR ČENÝCH NA SKÚŠKY PEMS  
4.1. Všeobecné požiadavky na validáciu radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS  
4.1.1. Výrobca vozidiel predkladá úradu reprezentatívne vozidlo z radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS. Vozidlo sa 
podrobí skúške PEMS vykonávanej technickou službou, aby sa preukázal súlad reprezentatívneho vozidla s požia ­
davkami tejto prílohy.  
4.1.2. Úrad si vyberie dodato čné vozidlá pod ľa požiadaviek uvedených v bode 4.2 tohto doplnku k skúške PEMS 
vykonanej technickou službou, aby sa preukázal súlad vybraných vozidiel s požiadavkami tejto prílohy. Technické 
kritériá pre výber dodato čného vozidla pod ľa bodu 4.2 tohto doplnku sa zaznamenajú spolo čne s výsledkami 
skúšky.  
4.1.3. So súhlasom úradu môže skúšku PEMS vykona ť aj iná obsluha za prítomnosti technickej služby, pokia ľ technická 
služba vykoná aspo ň skúšky vozidiel požadované v bodoch 4.2.2 a 4.2.6 tohto doplnku a celkovo aspo ň 50 % 
skúšok PEMS, ktoré sa vyžadujú pod ľa tohto doplnku na ú čely validácie radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS. 
V takom prípade technická služba zostáva zodpovedná za riadne vykonanie všetkých skúšok PEMS pod ľa požia ­
daviek uvedených v tejto prílohe.  
4.1.4. Výsledky skúšky PEMS konkrétneho vozidla je možné použi ť na validáciu rôznych radov vozidiel ur čených na 
skúšky PEMS pod ľa požiadaviek tohto doplnku za týchto podmienok:  
— vozidlá zaradené do všetkých radov vozidiel ur čených na skúšky PEMS, ktoré sa majú validova ť, sú schválené 
jediným úradom v súlade s požiadavkami nariadenia (ES) č. 715/2007 a tento úrad súhlasí s tým, že výsledky 
skúšky PEMS konkrétneho vozidla sa použijú na validáciu rôznych radov vozidiel ur čených na skúšky PEMS;  
— každý rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS, ktorý sa má validova ť, obsahuje typ vozidla z h ľadiska emisií, 
ktorý sp ĺňa konkrétne vozidlo.  
Zodpovednos ť za každú validáciu nesie výrobca vozidiel v príslušnom rade bez oh ľadu na to, či sa tento výrobca 
podie ľal na skúške PEMS konkrétneho typu vozidla z h ľadiska emisií.  
4.2. Výber vozidiel na skúšky PEMS pri validácii radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS  
Výberom vozidiel z radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS by sa malo zaru čiť, že sa skúške PEMS podrobia 
nasledujúce technické vlastnosti relevantné z h ľadiska emisií zne čisťujúcich látok. Jedno vozidlo vybrané na 
skúšku môže by ť reprezentatívnym pre rôzne technické vlastnosti. Na validáciu radu vozidiel ur čených na skúšky 
PEMS sa na skúšky PEMS vyberú vozidlá takto:  
4.2.1. Z každej kombinácie druhov paliva (napr. benzín – LPG, benzín – NG, iba benzín), na ktoré môžu jazdi ť niektoré 
vozidlá z radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS, sa na skúšky PEMS vyberie aspo ň jedno vozidlo, ktoré môže na 
túto kombináciu palív jazdi ť.SK L 175/174 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.2. Výrobca uvedie hodnotu PMR  H (= najvyšší pomer výkonu a hmotnosti pri všetkých vozidlách v rade vozidiel 
ur čených na skúšky PEMS) a hodnotu PMR  L (= najnižší pomer výkonu a hmotnosti pri všetkých vozidlách v rade 
vozidiel ur čených na skúšky PEMS). V tomto prípade „pomer výkonu a hmotnosti“ zodpovedá pomeru maximál ­
neho čistého výkonu spa ľovacieho motora, ktorý je uvedený v bode 3.2.1.8 doplnku 3 k prílohe I k tomuto 
nariadeniu, a referen čnej hmotnosti uvedenej v článku 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 715/2007. Na skúšky sa vyberie 
aspo ň jedna konfigurácia vozidla reprezentatívna pre uvedenú hodnotu PMR  H a jedna konfigurácia vozidla repre ­
zentatívna pre uvedenú hodnotu PMR  L z radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS. Ak sa pomer výkonu a hmot ­
nosti vozidla neodchýli od uvedenej hodnoty PMR  H alebo PMR  L o viac ako 5 %, vozidlo by sa malo považova ť za 
reprezentatívne pre túto hodnotu.  
4.2.3. Na skúšku sa vyberie aspo ň jedno vozidlo pre každý typ prevodovky (napr. manuálna, automatická, dvojspojková), 
ktorý je namontovaný vo vozidlách radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS.  
4.2.4. Ak sú sú čas ťou radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS vozidlá s pohonom všetkých kolies, vyberie sa na skúšku 
aspo ň jedno také vozidlo (vozidlo s pohonom 4x4).  
4.2.5. Za každý objem motora, ktorý sa vyskytuje vo vozidlách v rade PEMS, sa skúške podrobí aspo ň jedno reprezen ­
tatívne vozidlo.  
4.2.6. Na skúšky sa vyberie aspo ň jedno vozidlo za každý po čet namontovaných komponentov dodato čnej úpravy 
výfukových plynov.  
4.2.7. Bez oh ľadu na ustanovenia bodov 4.2.1 až 4.2.6 sa na skúšky vyberie aspo ň nasledujúci po čet typov vozidiel 
z h ľadiska emisií z daného radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS:  
Po čet (N) typov vozidiel z h ľadiska emisií v rade vozidiel 
ur čených na skúšky PEMS  Minimálny po čet (NT) typov vozidiel z h ľadiska emisií 
vybraných na skúšky PEMS  
1 1  
od 2 do 4  2  
od 5 do 7  3  
od 8 do 10  4  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
viac ako 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT sa zaokrúh ľuje na najbližšie celé číslo nahor.  
5. OZNAMOVANIE ÚDAJOV  
5.1. Výrobca vozidiel poskytuje úplný opis radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS, ktorý zah ŕňa najmä technické 
kritériá opísané v bode 3.2, a predkladá ho úradu.  
5.2. Výrobca pridelí radu vozidiel ur čených na skúšky PEMS jedine čné identifika čné číslo vo formáte  MS-OEM-X-Y  
a oznámi ho úradu.  MS  je v tomto prípade rozlišovacím číslom členského štátu, ktorý vydáva typové schválenie 
ES (  1 ), OEM sú tri znaky výrobcu,  X je poradové číslo ur čujúce pôvodný rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS a  Y 
je po čet ich rozšírenia (za čína 0 – pre rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS, ktorý ešte nebol rozšírený).  
5.3. Úrad a výrobca vozidiel vedú zoznam typov vozidiel z h ľadiska emisií, ktoré sú sú čas ťou daného radu vozidiel 
ur čených na skúšky PEMS, a to na základe schva ľovacích čísel z h ľadiska emisií. Ku každému typu z h ľadiska emisií 
sa zárove ň poskytnú všetky príslušné kombinácie schva ľovacích čísel vozidla, typov, variantov a verzií definova ­
ných v bodoch 0.10 a 0.2 osved čenia ES o zhode vozidla.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/175  
( 1 ) 1 – Nemecko, 2 – Francúzsko, 3 – Taliansko, 4 – Holandsko, 5 – Švédsko, 6 – Belgicko, 7 – Ma ďarsko, 8 – Českú republiku, 
9 – Španielsko, 11 – Spojené krá ľovstvo, 12 – Rakúsko, 13 – Luxembursko, 17 – Fínsko, 18 – Dánsko, 19 – Rumunsko, 
20 – Po ľsko, 21 – Portugalsko, 23 – Grécko, 24 – Írsko, 25 – Chorvátsko, 26 – Slovinsko, 27 – Slovensko, 29 – Estónsko, 32 
– Lotyšsko, 34 – Bulharsko, 36 – Litvu, 49 – Cyprus, 50 – Maltu.
 5.4. Úrad a výrobca vozidiel vedú zoznam typov vozidiel z h ľadiska emisií, ktoré boli vybrané na skúšky s cie ľom 
validova ť rad vozidiel ur čených na skúšky PEMS v súlade s bodom 4, a tento zoznam obsahuje takisto nevyhnutné 
informácie o tom, ako sú pokryté výberové kritériá uvedené v bode 4.2 a či boli pri konkrétnej skúške PEMS 
uplatnené ustanovenia bodu 4.1.3.SK L 175/176 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 7a  
Overenie dynamických jazdných vlastností  
1. ÚVOD  
Tento doplnok opisuje postupy výpo čtov na overenie dynamických jazdných vlastností, s cie ľom ur čiť celkový 
nadbytok alebo nedostatok dynamických jazdných vlastností pri jazde v obci, mimo obce a na dia ľnici.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
RPA relatívne pozitívne zrýchlenie  
Δ — rozdiel  
> — vä čšie 
≥ — vä čšie alebo rovné  
% — percentá  
< — menšie  
≤ — menšie alebo rovné  
a — zrýchlenie [m/s  2 ] 
a i — zrýchlenie v časovom kroku i [m/s  2 ] 
a pos — pozitívne zrýchlenie vä čšie ako 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitívne zrýchlenie vä čšie ako 0,1 m/s  2 v časovom kroku i vzh ľadom na podiel jazdy v obci, 
mimo obce a na dia ľnici [m/s  2 ] 
a res — rozlíšenie zrýchlenia [m/s  2 ] 
d i — vzdialenos ť prekonaná v časovom kroku i [m]  
d i,k — skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i vzh ľadom na podiel jazdy v obci, mimo obce 
a na dia ľnici [m]  
Index (i) — samostatný časový krok  
Index (j) — samostatný časový krok súborov údajov pozitívneho zrýchlenia  
Index (k) — ozna čuje kategóriu (t = celkovo, u = v obci, r = mimo obce, m = na dia ľnici)  
M k — po čet vzoriek jednotlivých podielov jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici s pozitívnym 
zrýchlením vä čším ako 0,1 m/s  2 
N k — celkový po čet vzoriek jednotlivých podielov jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici a za celú 
jazdu  
RPA  k — relatívne pozitívne zrýchlenie pre podiely jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici [m/s  2 alebo 
kWs/(kg*km)]  
t k — trvanie podielov v obci, mimo obce a na dia ľnici a celej jazdy [s]  
T4253H — zložený vyrovnáva č údajov  
ν — rýchlos ť vozidla [km/h]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/177
 
ν i — skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i [km/h]  
ν i,k — skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i vzh ľadom na podiel jazdy v obci, mimo obce 
a na dia ľnici [km/h] 
ðν · aÞ i — skuto čná rýchlos ť vozidla na zrýchlenie v časovom kroku i [m  2 /s 3 alebo W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — skuto čná rýchlos ť vozidla na pozitívne zrýchlenie vä čšie ako 0,1 m/s  2 v časovom kroku 
j vzh ľadom na podiel jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici [m  2 /s 3 alebo W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil výsledku rýchlosti vozidla na pozitívne zrýchlenie vä čšie ako 0,1 m/s  2 pre 
podiel jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici [m  2 /s 3 alebo W/kg]  
ν k — priemerná rýchlos ť vozidla pre podiel jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici [km/h]  
3. UKAZOVATELE JAZDY  
3.1. Výpo čty 
3.1.1.  Predbežné spracovanie údajov  
Dynamické parametre ako zrýchlenie,  ν · a pos alebo RPA sa stanovia na základe rýchlostného signálu s presnos ťou 
0,1 % pre všetky hodnoty rýchlosti nad 3 km/h a frekvencie odberu vzoriek 1 Hz. Túto požiadavku na presnos ť vo 
všeobecnosti sp ĺňajú signály zaznamenané sníma čom otá čok kolesa.  
Záznam rýchlosti sa musí skontrolova ť, aby sa zistili chybné alebo nepravdepodobné úseky. Záznam rýchlosti 
vozidla v týchto úsekoch charakterizujú posuny, skoky, terasovité záznamy rýchlosti alebo chýbajúce hodnoty. 
Krátke chybné úseky sa musia opravi ť, napríklad interpoláciou údajov alebo porovnaním údajov so sekundárnym 
signálom rýchlosti. Prípadne možno krátke jazdy obsahujúce chybné úseky vyradi ť z následnej analýzy údajov. 
V druhom kroku sa hodnoty zrýchlenia vypo čítajú a zoradia vzostupne s cie ľom ur čiť rozlíšenie zrýchlenia  
a res ¼ ðminimálna hodnota zrýchlenia > 0Þ 
Ak a res Ï 0,01 m =s 2 , meranie rýchlosti vozidla je dostato čne presné.  
Ak 0,01 m =s 2< a res , uskuto ční sa vyrovnanie údajov použitím Hanningovho filtra T4253H.  
Hanningov filter T4235 vykonáva tieto výpo čty: Vyrovnávanie vyrovnáva čom za čína s priebežným mediánom 4, 
ktorý je vycentrovaný priebežným mediánom 2. Následne filter tieto hodnoty znovu vyrovná použitím priebež ­
ného mediánu 5, priebežného mediánu 3 a Hanningovej funkcie (priebežné vážené priemery). Zvyšky sa vypo čítajú 
tak, že sa od pôvodných radov odpo čítajú vyrovnané rady. Celý postup sa potom zopakuje na vypo čítaných 
zvyškoch. Na záver sa vyrovnané kone čné hodnoty rýchlosti vyrátajú sú činom vyrovnaných hodnôt, ktoré boli 
týmto postupom získané prvýkrát, a spo čítaných zvyškov.  
Správny záznam rýchlosti predstavuje základ pre ďalšie výpo čty a rozdelenie opísané v bode 8.1.2.  
3.1.2.  Výpo čet zrýchlenia, vzdialenosti a  ν · a 
Ďalej uvedené výpo čty sa musia vykonáva ť po celý priebeh krivky rýchlosti v závislosti od času (rozlíšenie 1 Hz), 
od sekundy 1 do sekundy t t (posledná sekunda).  
Nárast vzdialenosti na vzorku údajov sa vypo číta takto:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t 
ke ď: 
d i je vzdialenos ť prekonaná v časovom kroku i [m]SK L 175/178 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ν i je skuto čná rýchlos ť vozidla v časovom kroku i [km/h]  
N t je celkový po čet vzoriek  
Zrýchlenie sa vypo číta takto:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
ke ď: 
a i je zrýchlenie v časovom kroku i [m/s  2 ] pre  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, pre  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Sú čin rýchlosti vozidla na zrýchlenie sa vypo číta takto: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
ke ď: 
ðν · aÞ i je sú čin skuto čnej rýchlosti vozidla na zrýchlenie v časovom kroku i [m  2 /s 3 alebo W/kg].  
3.1.3.  Rozdelenie výsledkov  
Po vypo čítaní výsledkov  a i a ðν · aÞ i , sa hodnoty v i , d i , a i a ðν · aÞ i zoradia vzostupne pod ľa rýchlosti vozidla.  
Všetky súbory údajov s  v i Ï 60km =h patria do rýchlostného koša „v obci“, všetky súbory údajov 
s 60km =h< v i Ï 90km =h patria do rýchlostného koša „mimo obce“ a všetky súbory údajov s  v i> 90km =h patria 
do rýchlostného koša „na dia ľnici“.  
Po čet súborov údajov s hodnotami zrýchlenia  a i> 0,1 m =s 2 musí by ť v každom rýchlostnom koši vä čší alebo 
rovný 150.  
Pre každý rýchlostný kôš sa priemerná rýchlos ť vozidla  v k vypo číta takto:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
ke ď: 
N k je celkový po čet vzoriek jednotlivých podielov jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici.  
3.1.4.  Výpo čet v · a posÄ ½95â na rýchlostný kôš  
95. percentil hodnôt  v · a pos sa vypo číta takto:  
Hodnoty ðv · aÞ i;k v každom rýchlostnom koši sa zoradia vzostupne pre všetky dátové súbory s  a i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 a ur čí sa celkový po čet týchto vzoriek  M  k . 
Hodnoty percentilu sa potom priradia k hodnotám  ðv · a pos Þ i;k s a i;k ã 0,1 m =s 2 takto:  
Najnižšej hodnote  v · a pos sa priradí percentil 1/ M k , druhej najnižšej hodnote sa priradí 2/ M k , tretej najnižšej 
hodnote 3/ M k a najvyššej hodnote  M  k=M k ¼ 100% :SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je hodnota ðv · a pos Þ j;k , pri čom j=M k ¼ 95% . Ak nie je možné splni ť j=M k ¼ 95% :, ðv · a pos Þ k Ä ½95â 
sa vypo číta lineárnou interpoláciou medzi za sebou nasledujúcimi vzorkami j a j + 1, pri čom j=M k< 95%  
a ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relatívne pozitívne zrýchlenie na rýchlostný kôš sa vypo číta takto:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
ke ď: 
RPA  k je relatívne pozitívne zrýchlenie pre podiel jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici [m/s  2 alebo kWs/ 
(kg*km)]  
Δ t je časový rozdiel rovnajúci sa 1 sekunde  
M k je po čet vzoriek pre podiel jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici s pozitívnym zrýchlením  
N k je celkový po čet vzoriek jednotlivých podielov jazdy v obci, mimo obce a na dia ľnici.  
4. OVEROVANIE PLATNOSTI JAZDY  
4.1.1.  Overovanie  v Ü a posÄ ½95â pre rýchlostný kôš (pri čom v je uvedené v [km/h])  
ak v k Ï 74,6km =h 
a 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
je splnené, jazda je neplatná.  
Ak v k> 74,6km =h a ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ je splnené, jazda je neplatná.  
4.1.2.  Overovanie RPA na jeden rýchlostný kôš  
Ak v k Ï 94,05km =h a RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ je splnené, jazda je neplatná.  
Ak v k> 94,05km =h a RPA  k< ðÄ 0,025Þ je splnené, jazda je neplatná.SK L 175/180 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 7b  
Postup na stanovenie kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky po čas jazdy PEMS  
1. ÚVOD  
Tento doplnok opisuje postup stanovenia kumulatívneho nárastu nadmorskej výšky po čas jazdy PEMS.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
d(0)  — vzdialenos ť na za čiatku jazdy [m]  
d — kumulatívna vzdialenos ť prejdená v danom samostatnom tra ťovom bode [m]  
d 0 — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do okamihu merania priamo pred daným tra ťovým bodom  
d [m]  
d 1 — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do okamihu merania priamo za daným tra ťovým bodom  
d [m]  
d a — referen čný tra ťový bod pri  d(0)  [m]  
d e — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do posledného samostatného tra ťového bodu [m]  
d i — okamžitá vzdialenos ť [m]  
d tot — celková skúšobná vzdialenos ť [m]  
h(0)  — nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad pre kvalitu údajov na za čiatku 
jazdy [m nad morom]  
h(t) — nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad pre kvalitu údajov v bode 
t [m nad morom]  
h(d) — nadmorská výška vozidla v tra ťovom bode  d [m nad morom]  
h(t-1)  — nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad pre kvalitu údajov v bode t-1 
[m nad morom]  
h corr (0) — korigovaná nadmorská výška priamo pred príslušným tra ťovým bodom  d [m nad morom]  
h corr (1) — korigovaná nadmorská výška priamo za príslušným tra ťovým bodom  d [m nad morom]  
h corr (t) — korigovaná okamžitá nadmorská výška vozidla v dátovom bode t [m nad morom]  
h corr (t-1)  — korigovaná okamžitá nadmorská výška vozidla v dátovom bode t-1 [m nad morom]  
h GPS, i — okamžitá nadmorská výška vozidla meraná pomocou GPS [m nad morom]  
h GPS (t) — nadmorská výška vozidla meraná pomocou GPS v dátovom bode t [m nad morom]  
h int (d) — interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d [m nad morom]  
h int,sm,1  (d) — vyrovnaná interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d po prvom 
vyrovnaní [m nad morom]  
h map (t) — nadmorská výška vozidla v dátovom bode t pod ľa topografickej mapy [m nad morom]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/181
 
Hz — hertz  
km/h — kilometre za hodinu  
m — meter  
road  grade,1  (d) — vyrovnaný sklon vozovky v danom samostatnom tra ťovom bode  d po prvom vyrovnaní [m/m]  
road  grade,2  (d) — vyrovnaný sklon vozovky v danom samostatnom tra ťovom bode  d po druhom vyrovnaní 
[m/m]  
sin — trigonometrická sínusová funkcia  
t — čas, ktorý uplynul od za čiatku skúšky [s]  
t 0 — čas, ktorý uplynul v okamihu merania bezprostredne pred daným tra ťovým bodom  d [s] 
v i — okamžitá rýchlos ť vozidla [km/h]  
v(t) — rýchlos ť vozidla v dátovom bode t [km/h]  
3. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
Pri stanovení kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky po čas jazdy pri skúške emisií pri skuto čnej 
jazde sa vychádza z troch parametrov: okamžitá nadmorská výška vozidla  h GPS,i  [m nad morom] nameraná GPS, 
okamžitá rýchlos ť vozidla  v i [km/h] zaznamenaná pri frekvencii 1 Hz a zodpovedajúci čas t [s], ktorý uplynul od 
za čiatku skúšky.  
4. VÝPO ČET KUMULATÍVNEHO POZITÍVNEHO NÁRASTU NADMORSKEJ VÝŠKY  
4.1. Všeobecne  
Výpo čet kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky po čas jazdy pri skúške emisií pri skuto čnej jazde sa 
vykoná trojstup ňovým postupom, ktorý pozostáva z i) preverenia kvality údajov a overenia zásad pre ich zis ťo­
vanie, ii) korekcie údajov o okamžitej nadmorskej výške vozidla, a iii) výpo čtu kumulatívneho pozitívneho nárastu 
nadmorskej výšky.  
4.2. Preverenie kvality údajov a overovanie zásad pre ich zis ťovanie  
Okamžitá rýchlos ť vozidla sa kontroluje na úplnos ť údajov. Korekcia chýbajúcich údaj je povolená, ak chýbajúce 
údaje sp ĺňajú požiadavky stanovené v bode 7 doplnku 4; v opa čnom prípade sa výsledky skúšok považujú za 
neplatné. Overí sa, či sú údaje o okamžitej nadmorskej výške úplné. Chýbajúce údaje sa doplnia interpoláciou. 
Správnos ť interpolovaných údajov sa overí pomocou topografickej mapy. Odporú ča sa vykona ť korekciu interpo ­
lovaných údajov, ak platia tieto podmienky:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
korekcia nadmorskej výšky sa uplat ňuje tak, aby:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
ke ď: 
h(t) —  nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad kvality údajov v dátovom bode t [m 
nad morom]  
h GPS (t) —  nadmorská výška vozidla meraná pomocou GPS v dátovom bode t [m nad morom]  
h map (t) —  nadmorská výška vozidla v dátovom bode t pod ľa topografickej mapy [m nad morom]SK L 175/182 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.3. Korekcia okamžitých údajov o nadmorskej výške vozidla  
Nadmorská výška  h(0)  na za čiatku jazdy pri  d(0)  sa získa pomocou GPS a správnos ť sa overí pomocou informácií 
z topografickej mapy. Odchýlka nesmie by ť vä čšia ako 40 m. Musí sa vykona ť korekcia všetkých údajov o okam ­ 
žitej nadmorskej výške  h(t) , ak platí táto podmienka:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
korekcia nadmorskej výšky sa uplat ňuje tak, aby:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
ke ď: 
h(t) —  nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad kvality údajov v dátovom bode 
t [m nad morom]  
h(t-1) —  nadmorská výška vozidla po preverení údajov a overení zásad kvality údajov v bode t-1 [m nad 
morom]  
v(t) —  rýchlos ť vozidla v dátovom bode t [km/h]  
h corr (t) —  korigovaná okamžitá nadmorská výška vozidla v dátovom bode t [m nad morom]  
h corr (t-1) —  korigovaná okamžitá nadmorská výška vozidla v dátovom bode t-1 [m nad morom]  
Po dokon čení postupu pre korekciu nadmorskej výšky sa stanoví platný súbor údajov o nadmorskej výške. Tieto 
údaje sa použijú na kone čný výpo čet kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky, ako sa uvádza v bode 
13.4.  
4.4. Kone čný výpo čet kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky  
4.4.1.  Stanovenie jednotného priestorového rozlíšenia  
Celková vzdialenos ť d tot [m] prejdená pri jazde sa ur čí ako sú čet okamžitých vzdialeností  d i . Okamžitá vzdialenos ť d i 
sa ur čí ako:  
d i ¼ v i 
3,6 
ke ď: 
d i — okamžitá vzdialenos ť [m]  
v i — okamžitá rýchlos ť vozidla [km/h]  
Kumulatívny nárast nadmorskej výšky sa vypo číta z údajov o konštantnom priestorovom rozlíšení 1 m, po čnúc 
prvým meraním na za čiatku jazdy  d(0) . Samostatné dátové body s rozlíšením 1 m sa ozna čujú ako tra ťové body 
a vyzna čujú sa špecifickou hodnotou vzdialenosti d (napr. 0, 1, 2, 3 m…) a ich zodpovedajúcou nadmorskou 
výškou  h(d)  [m nad morom].  
Nadmorská výška každého samostatného tra ťového bodu  d sa vypo číta interpoláciou okamžitej nadmorskej výšky  
h corr (t) ako:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/183
 
ke ď: 
h int (d) —  interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d [m nad morom]  
h corr (0) —  korigovaná nadmorská výška priamo pred príslušným tra ťovým bodom  d [m nad morom]  
h corr (1) —  korigovaná nadmorská výška priamo za príslušným tra ťovým bodom  d [m nad morom]  
d —  kumulatívna vzdialenos ť prejdená do daného samostatného tra ťového bodu  d [m]  
d 0 — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do okamihu merania priamo pred príslušným tra ťovým bodom  
d [m]  
d 1 — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do okamihu merania priamo za príslušným tra ťovým bodom  
d [m]  
4.4.2.  Dodato čné vyrovnanie údajov  
Údaje o nadmorskej výške získané pre každý samostatný tra ťový bod sa vyrovnajú pomocou dvojfázového 
postupu;  d a a d e ozna čujú prvý, resp. posledný dátový bod (obrázok 1). Prvé vyrovnanie sa vykoná takto:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
ke ď: 
road  grade,1  (d) —  vyrovnaný sklon vozovky v danom samostatnom tra ťovom bode po prvom vyrovnaní [m/m]  
h int (d) —  interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d [m nad morom]  
h int,sm,1  (d) —  vyrovnaná interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d po prvom 
vyrovnaní [m nad morom]  
d —  kumulatívna vzdialenos ť prejdená v danom samostatnom tra ťovom bode [m]  
d a — referen čný tra ťový bod vo vzdialenosti 0 metrov [m]  
d e — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do posledného samostatného tra ťového bodu [m]  
Druhé vyrovnanie sa vykoná takto:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mSK L 175/184 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
ke ď: 
road  grade,2  (d) —  vyrovnaný sklon vozovky v danom samostatnom tra ťovom bode po druhom vyrovnaní [m/m]  
h int,sm,1  (d) —  vyrovnaná interpolovaná nadmorská výška v danom samostatnom tra ťovom bode  d po prvom 
vyrovnaní [m nad morom]  
d —  kumulatívna vzdialenos ť prejdená v danom samostatnom tra ťovom bode [m]  
d a — referen čný tra ťový bod vo vzdialenosti 0 metrov [m]  
d e — kumulatívna vzdialenos ť prejdená do posledného samostatného tra ťového bodu [m]  
Obrázok 1  
Príklad postupu pre vyrovnanie interpolovaných signálov nadmorskej výšky
  
4.4.3.  Výpo čet kone čného výsledku  
Kumulatívny pozitívny nárast nadmorskej výšky po čas jazdy sa vypo číta integráciou všetkých pozitívnych inter ­
polovaných a vyrovnaných sklonov vozovky, t. j.  road  grade,2  (d). Výsledok by sa mal normalizova ť celkovou vzdia ­
lenos ťou prejdenou pri skúške  d tot a vyjadri ť v metroch kumulatívneho nárastu nadmorskej výšky na sto kilome ­
trov vzdialenosti.  
5. ČÍSELNÝ PRÍKLAD  
V tabu ľkách 1 a 2 sú uvedené spôsoby výpo čtu pozitívneho nárastu nadmorskej výšky na základe údajov zazna ­
menaných po čas cestnej skúšky s PEMS. Kvôli stru čnosti je uvedená len pasáž 800 m a 160 s.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/185
 
5.1. Preverenie kvality údajov a overovanie zásad pre ich zis ťovanie  
Preverovanie kvality údajov a overovanie zásad pre ich zis ťovanie pozostáva z dvoch krokov. Najprv sa skontroluje 
úplnos ť údajov o rýchlosti vozidla. V danej vzorke údajov neboli zistené žiadne chýbajúce údaje týkajúce sa 
rýchlosti vozidla (pozri tabu ľku 1). V druhom kroku sa skontroluje úplnos ť údajov o nadmorskej výške; v danej 
vzorke údajov chýbajú údaje o nadmorskej výške týkajúce sa sekundy 2 a 3. Chýbajúce údaje sa vyplnia interpo ­
láciou signálu GPS. Okrem toho sa nadmorská výška pod ľa GPS overí pod ľa topografickej mapy; overenie zah ŕňa 
aj nadmorskú výšku  h(0)  na za čiatku jazdy. Pomocou topografickej mapy bola vykonaná korekcia údajov o nad ­
morskej výške týkajúcich sa sekúnd 112 – 114, aby bola splnená táto podmienka:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
V dôsledku uplatneného overenia údajov sú získané údaje v piatom st ĺpci h(t) . 
5.2. Korekcia okamžitých údajov o nadmorskej výške vozidla  
Ako ďalší krok sa údaje o nadmorskej výške  h(t)  pre sekundy 1 až 4, 111 až 112 a 159 až 160 skorigujú, pri čom 
sa predpokladajú hodnoty nadmorskej výšky pre sekundy 0, 110, resp. 158, pretože platí táto podmienka:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
V dôsledku uplatnenej korekcie údajov boli získané údaje v šiestom st ĺpci h corr (t). Vplyv vykonaných overovacích 
a korek čných krokov na údaje o nadmorskej výške je znázornený na obrázku 2.  
5.3. Výpo čet kumulatívneho pozitívneho nárastu nadmorskej výšky  
5.3.1.  Stanovenie jednotného priestorového rozlíšenia  
Okamžitá vzdialenos ť d i sa vypo číta tak, že sa okamžitá rýchlos ť vozidla nameraná v km/h vydelí hodnotou 3,6 
(st ĺpec 7 v tabu ľke 1). Prepo čítaním údajov o nadmorskej výške na ú čely jednotného priestorového rozlíšenia 1 
m sa získajú samostatné tra ťové body d (st ĺpec 1 v tabu ľke 2) a im zodpovedajúce hodnoty nadmorskej výšky  
h int (d) (st ĺpec 7 v tabu ľke 2). Nadmorská výška každého samostatného tra ťového bodu d sa vypo číta interpoláciou 
okamžitej nadmorskej výšky  h corr (t) ako:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Dodato čné vyrovnanie údajov  
V tabu ľke 2 je prvý a posledný samostatný tra ťový bod:  d a = 0 m, resp.  d e = 799 m. Údaje o nadmorskej výške pre 
každý samostatný tra ťový bod sa vyrovnajú pomocou dvojfázového postupu. Prvé vyrovnávanie pozostáva z:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
zvolené na ukážku vyrovnania pri d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288SK L 175/186 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
zvolené na ukážku vyrovnania pri 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
zvolené na ukážku vyrovnania pri d ≥ (599m)  
Vyrovnaná a interpolovaná nadmorská výška sa vypo číta takto:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Druhé vyrovnanie:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
zvolené na ukážku vyrovnania pri d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
zvolené na ukážku vyrovnania pri 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
zvolené na ukážku vyrovnania pri d ≥ (599m)  
5.3.3.  Výpo čet kone čného výsledku  
Kumulatívny pozitívny nárast nadmorskej výšky po čas jazdy sa vypo číta integráciou všetkých pozitívnych inter ­
polovaných a vyrovnaných sklonov vozovky, t. j. hodnôt v st ĺpci road  grade,2  (d) v tabu ľke 2. V prípade celého súboru 
údajov bola celková prejdená vzdialenos ť d tot ¼ 139,7 km  a všetky pozitívne interpolované a vyrovnané sklony 
vozovky predstavovali 516 m. Kumulatívny pozitívny nárast nadmorskej výšky teda predstavoval 516 * 100/139,7 
= 370 m/100 km.  
Tabu ľka 1  
Korekcia okamžitých údajov o nadmorskej výške vozidla  
Čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  –  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  –  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/187
 
Čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— ozna čuje chýbajúce údaje  
Tabu ľka 2  
Výpo čet sklonu vozovky  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …SK L 175/188 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Obrázok 2  
Účinok overenia a korekcie údajov – profil nadmorskej výšky nameraný pomocou GPS  h GPS (t), profil 
nadmorskej výšky pod ľa topografickej mapy  h map (t), profil nadmorskej výšky získaný po overení údajov 
a overenie zásad pre ich zis ťovanie  h(t)  a korekcia  hcorr(t)  údajov uvedených v tabu ľke 1
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/189
 
Obrázok 3  
Porovnanie medzi korigovaným profilom nadmorskej výšky hôr  h corr (t) a vyrovnanou interpolovanou 
nadmorskou výškou  h int,sm,1
  
Tabu ľka 2  
Výpo čet pozitívneho nárastu nadmorskej výšky  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152SK L 175/190 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 8  
Požiadavky na výmenu a oznamovanie údajov  
1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa opisujú požiadavky, ktoré sa týkajú výmeny údajov medzi meracími systémami a softvérom 
na vyhodnocovanie údajov a oznamovanie a výmenu priebežných a kone čných výsledkov po vyhodnotení údajov.  
Výmena a oznamovanie povinných a volite ľných parametrov sa riadi požiadavkami bodu 3.2 doplnku 1. Ozna ­
mujú sa údaje uvedené v súboroch na výmenu a oznamovanie údajov pod ľa bodu 3, aby sa zaru čila sledovate ľnos ť 
kone čných výsledkov.  
2. SYMBOLY, PARAMETRE A JEDNOTKY  
a 1 — koeficient charakteristickej krivky CO  2 
b 1 — koeficient charakteristickej krivky CO  2 
a 2 — koeficient charakteristickej krivky CO  2 
b 2 — koeficient charakteristickej krivky CO  2 
k 11 — koeficient funkcie váženia  
k 12 — koeficient funkcie váženia  
k 21 — koeficient funkcie váženia  
k 22 — koeficient funkcie váženia  
tol 1 — primárna tolerancia  
tol 2 — sekundárna tolerancia  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil výsledku rýchlosti vozidla a pozitívne zrýchlenie vä čšie ako 0,1 m/s  2 pri jazde 
v obci, mimo obce a na dia ľnici [m  2 /s 3 alebo W/kg]  
RPA  K — relatívne pozitívne zrýchlenie pri jazde v obci, mimo obce a na dia ľnici [m/s  2 alebo kWs/ 
(kg*km)]  
3. FORMÁT NA VÝMENU A OZNAMOVANIE ÚDAJOV  
3.1. Všeobecne  
Hodnoty emisií, ako aj všetky ďalšie dôležité parametre sa oznamujú a vymie ňajú ako súbor údajov vo formáte 
csv. Hodnoty parametrov sú oddelené čiarkou, kód ASCII #h2C. Desatinným znamienkom v prípade číselných 
hodnôt je bodka, kód ASCII #h2E. Riadky sú ukon čené znakom konca riadka (carriage return), kód ASCII #h0D. 
Tisícky sa neodde ľujú medzerou.  
3.2. Výmena údajov  
Údaje sa medzi meracími systémami a softvérom na vyhodnocovanie údajov vymie ňajú prostredníctvom štandard ­
ného súboru na oznamovanie údajov, ktorý obsahuje minimálny súbor povinných a volite ľných parametrov. Súbor 
na výmenu údajov má takúto štruktúru: prvých 195 riadkov je vyhradených pre záhlavie, ktoré obsahuje špecifické 
informácie napríklad o skúšobných podmienkach, identite a kalibrácii zariadenia PEMS (tabu ľka 1). Riadky 198 – 
200 obsahujú štítky a jednotky parametrov. Riadok 201 a všetky ostatné riadky s údajmi predstavujú hlavnú čas ť 
súboru na výmenu údajov a uvádzajú sa na nich hodnoty parametrov (tabu ľka 2). Hlavná čas ť súboru na výmenu 
údajov obsahuje aspo ň to ľko riadkov s údajmi, ko ľko sekúnd trvá skúška, pri čom tento po čet sekúnd sa vynásobí 
frekvenciou zaznamenávania v hertzoch.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/191
 
3.3. Priebežné a kone čné výsledky  
Súhrnné parametre priebežných výsledkov sa zaznamenávajú pod ľa štruktúry uvedenej v tabu ľke 3 Informácie 
v tabu ľke 3 sa získajú ešte pred použitím metód vyhodnocovania údajov, ktoré sú stanovené v doplnkoch 5 a 6.  
Výrobca vozidiel zaznamenáva výsledky obidvoch metód vyhodnocovania údajov v samostatných súboroch. 
Výsledky vyhodnocovania údajov metódou opísanou v doplnku 5 sa oznamujú pod ľa tabuliek 4, 5 a 6. Výsledky 
vyhodnocovania údajov metódou opísanou v doplnku 6 sa oznamujú pod ľa tabuliek 7, 8 a 9. Záhlavie súboru pre 
oznamovanie údajov pozostáva z troch častí. Prvých 95 riadkov je vyhradených pre špecifické informácie o nasta ­
vení metódy vyhodnocovania údajov. V riadkoch 101 – 195 sa uvádzajú výsledky metódy vyhodnocovania údajov. 
Riadky 201 – 490 sú vyhradené pre oznamovanie kone čných výsledkov emisií. Riadok 501 a všetky ostatné riadky 
s údajmi predstavujú hlavnú čas ť súboru na oznamovanie údajov a obsahujú podrobné výsledky vyhodnotenia 
údajov.  
4. TABU ĽKY NA OZNAMOVANIE TECHNICKÝCH ÚDAJOV  
4.1. Výmena údajov  
Tabu ľka 1  
Záhlavie súboru na výmenu údajov  
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
1 Identifikácia skúšky (TEST ID)  [kód]  
2 Dátum skúšky  [de ň.mesiac.rok]  
3 Organizácia dohliadajúca na skúšku  [názov organizácie]  
4 Miesto skúšky  [mesto, krajina]  
5 Osoba dohliadajúca na skúšku  [meno hlavného kontrolóra]  
6 Vodi č vozidla  [meno vodi ča] 
7 Typ vozidla  [názov vozidla]  
8 Výrobca vozidla  [názov]  
9 Rok modelu vozidla  [rok]  
10 Identifika čný kód vozidla  [VIN kód]  
11 Stav po čítadla kilometrov na za čiatku skúšky  [km]  
12 Stav po čítadla kilometrov na konci skúšky  [km]  
13 Kategória vozidla  [kategória]  
14 Emisný limit typového schválenia  [Euro X]  
15 Typ motora  [napr. zážihový, vznetový]  
16 Menovitý výkon motora  [kW]  
17 Maximálny krútiaci moment  [Nm]  
18 Zdvihový objem motora  [ccm]  
19 Prevodovka  [napr. manuálna, automatická]  
20 Po čet prevodových stup ňov vpred  [#]SK L 175/192 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
21 Palivo  [napr. benzín, nafta]  
22 Mazivo  [štítok výrobku]  
23 Ve ľkos ť pneumatík  [šírka/výška/priemer ráfika]  
24 Tlak pneumatík na prednej a zadnej náprave  [bar; bar]  
25 W  Parametre jazdného za ťaženia z WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  Parametre jazdného za ťaženia z NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 Skúšobný cyklus typového schválenia  [NEDC, WLTC]  
27 Emisie CO  2 pri typovom schválení  [g/km]  
28 Emisie CO  2 pri režime nízkej rýchlosti WLTC  [g/km]  
29 Emisie CO  2 pri režime strednej rýchlosti 
WLTC  [g/km]  
30 Emisie CO  2 pri režime vysokej rýchlosti WLTC  [g/km]  
31 Emisie CO  2 pri režime ve ľmi vysokej rýchlosti 
WLTC  [g/km]  
32 Skúšobná hmotnos ť vozidla (  1 ) [kg; % (  2 )] 
33 Výrobca PEMS  [názov]  
34 Typ PEMS  [názov systému PEMS]  
35 Sériové číslo PEMS  [ číslo]  
36 Napájací zdroj PEMS  [napr. batéria]  
37 Výrobca analyzátora plynov  [názov]  
38 Typ analyzátora plynov  [typ]  
39 Sériové číslo analyzátora plynov  [ číslo]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Výrobca prietokomeru výfukových plynov 
(EFM) (  4 ) [názov]  
52 Typ sníma ča EFM (  4 ) [princíp funkcie]  
53 Sériové číslo EFM (  4 ) [ číslo]  
54 Zdroj hmotnostného prietoku výfukových 
plynov  [EFM/ECU/sníma č] 
55 Sníma č tlaku vzduchu  [typ, výrobca]  
56 Dátum skúšky  [de ň.mesiac.rok]  
57 Čas za čiatku postupu pred skúškou  [h:min]  
58 Čas za čiatku jazdy  [h:min]  
59 Čas za čiatku postupu po skúške  [h:min]  
60 Čas ukon čenia postupu pred skúškou  [h:min]  
61 Čas konca jazdy  [h:min]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/193
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
62 Čas ukon čenia postupu po skúške  [h:min]  
63–70 (  5 ) …  …  
71 Korekcia času: posun pri THC  [s]  
72 Korekcia času: posun pri CH  4 [s] 
73 Korekcia času: posun pri NMHC  [s]  
74 Korekcia času: posun pri O  2 [s] 
75 Korekcia času: posun pri PN  [s]  
76 Korekcia času: posun pri CO  [s]  
77 Korekcia času: posun pri CO  2 [s] 
78 Korekcia času: posun pri NO  [s]  
79 Korekcia času: posun pri NO  2 [s] 
80 Korekcia času: posun pri hmotnostnom prie ­
toku výfukových plynov  [s] 
81 Referen čná hodnota plného rozsahu pri THC  [ppm]  
82 Referen čná hodnota plného rozsahu pri CH  4 [ppm]  
83 Referen čná hodnota plného rozsahu pri 
NMHC  [ppm]  
84 Referen čná hodnota plného rozsahu pri O  2 [%] 
85 Referen čná hodnota plného rozsahu pri PN  [#]  
86 Referen čná hodnota plného rozsahu pri CO  [ppm]  
87 Referen čná hodnota plného rozsahu pri CO  2 [%] 
88 Referen čná hodnota plného rozsahu pri NO  [ppm]  
89 Referen čná hodnota plného rozsahu pri NO  2 [ppm]  
90–95 (  5 ) …  …  
96 Odozva na nulu pred skúškou pri THC  [ppm]  
97 Odozva na nulu pred skúškou pri CH  4 [ppm]  
98 Odozva na nulu pred skúškou pri NMHC  [ppm]  
99 Odozva na nulu pred skúškou pri O  2 [%] 
100  Odozva na nulu pred skúškou pri PN  [#]  
101  Odozva na nulu pred skúškou pri CO  [ppm]  
102  Odozva na nulu pred skúškou pri CO  2 [%] 
103  Odozva na nulu pred skúškou pri NO  [ppm]  
104  Odozva na nulu pred skúškou pri NO  2 [ppm]  
105  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri THC  [ppm]  
106  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri CH  4 [ppm]SK L 175/194 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
107  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri 
NMHC  [ppm]  
108  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri O  2 [%] 
109  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri PN  [#]  
110  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri CO  [ppm]  
111  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri CO  2 [%] 
112  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri NO  [ppm]  
113  Odozva na plný rozsah pred skúškou pri NO  2 [ppm]  
114  Odozva na nulu po skúške pri THC  [ppm]  
115  Odozva na nulu po skúške pri CH  4 [ppm]  
116  Odozva na nulu po skúške pri NMHC  [ppm]  
117  Odozva na nulu po skúške pri O  2 [%] 
118  Odozva na nulu po skúške pri PN  [#]  
119  Odozva na nulu po skúške pri CO  [ppm]  
120  Odozva na nulu po skúške pri CO  2 [%] 
121  Odozva na nulu po skúške pri NO  [ppm]  
122  Odozva na nulu po skúške pri NO  2 [ppm]  
123  Odozva na plný rozsah po skúške pri THC  [ppm]  
124  Odozva na plný rozsah po skúške pri CH  4 [ppm]  
125  Odozva na plný rozsah po skúške pri NMHC  [ppm]  
126  Odozva na plný rozsah po skúške pri O  2 [%] 
127  Odozva na plný rozsah po skúške pri PN  [#]  
128  Odozva na plný rozsah po skúške pri CO  [ppm]  
129  Odozva na plný rozsah po skúške pri CO  2 [%] 
130  Odozva na plný rozsah po skúške pri NO  [ppm]  
131  Odozva na plný rozsah po skúške pri NO  2 [ppm]  
132  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri THC  [mg/km; %] (  6 ) 
133  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri CH  4 [mg/km; %] (  6 ) 
134  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri 
NMHC  [mg/km; %] (  6 ) 
135  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri PN  [#/km; %] (  6 ) 
136  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri CO  [mg/km; %] (  6 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/195
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
137  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri CO  2 [g/km; %] (  6 ) 
138  Validácia pomocou PEMS – výsledky pri NO  X [mg/km; %] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Hmotnos ť vozidla sa skúša na ceste a zah ŕňa hmotnos ť vodi ča a všetkých komponentov systému PEMS. 
( 2 ) Percentuálna hodnota uvádza odchýlku od celkovej hmotnosti vozidla. 
( 3 ) Riadky vyhradené pre dodato čné informácie o výrobcovi analyzátora a sériové číslo v prípade, že sa použije viacero 
analyzátorov. Po čet vyhradených riadkov je len orienta čný; vyplnený súbor na oznamovanie údajov nesmie ma ť žiadne 
prázdne riadky. 
( 4 ) Povinné, ak sa hmotnostný prietok výfukových plynov stanovuje pomocou prietokomeru výfukových plynov. 
( 5 ) Ak sa vyžadujú dodato čné informácie, môžu sa uvies ť na tomto mieste. 
( 6 ) Validácia pomocou systému PEMS je volite ľná; emisie špecifické pre vzdialenos ť, merané pomocou systému PEMS; percen ­
tuálna hodnota uvádza odchýlku od laboratórnej referen čnej hodnoty. 
( 7 ) Po riadok 195 možno doplni ť dodato čné parametre na charakterizáciu a klasifikáciu skúšky.  
Tabu ľka 2  
Hlavná čas ť súboru na výmenu údajov; riadky a st ĺpce v tejto tabu ľke sa prevedú do hlavnej časti súboru 
na výmenu údajov  
Riadok  198  199 (  1 ) 200  201  
čas jazda  [s]  (  2 ) 
rýchlos ť vozidla (  3 ) sníma č [km/h]  (  2 ) 
rýchlos ť vozidla (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
rýchlos ť vozidla (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
zemepisná šírka  GPS  [stupne:minúty:sekundy]  (  2 ) 
zemepisná d ĺžka GPS  [stupne:minúty:sekundy]  (  2 ) 
nadmorská výška (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
nadmorská výška (  3 ) sníma č [m]  (  2 ) 
okolitý tlak  sníma č [kPa]  (  2 ) 
teplota okolitého prostredia  sníma č [K]  (  2 ) 
vlhkos ť okolitého prostredia  sníma č [g/kg; %]  (  2 ) 
koncentrácia THC  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia CH  4 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia NMHC  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia CO  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia CO  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia NO  X analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia NO  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia NO  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia O  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrácia PN  analyzátor  [#/m  3 ] (  2 ) 
hmotnostný prietok výfuko ­
vých plynov  EFM  [kg/s]  (  2 )SK L 175/196 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  198  199 (  1 ) 200  201  
teplota výfukových plynov 
v EFM  EFM  [K]  (  2 ) 
hmotnostný prietok výfuko ­
vých plynov  sníma č [kg/s]  (  2 ) 
hmotnostný prietok výfuko ­
vých plynov  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
hmotnos ť THC  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť CH  4 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť NMHC  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť CO  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť CO  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť NO  X analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť NO  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť NO  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnos ť O  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
PN analyzátor  [#/s]  (  2 ) 
aktívne meranie plynu  PEMS  [aktívne (1); neaktívne (0); 
chyba (>1)]  ( 2 ) 
otá čky motora  ECU  [ot./min]  (  2 ) 
krútiaci moment motora  ECU  [Nm]  (  2 ) 
krútiaci moment na pohá ­ 
ňanej náprave  sníma č [Nm]  (  2 ) 
otá čky kolesa  sníma č [rad/s]  (  2 ) 
pomer paliva  ECU  [g/s]  (  2 ) 
prietok paliva v motore  ECU  [g/s]  (  2 ) 
prietok nasávaného vzduchu 
motora  ECU  [g/s]  (  2 ) 
teplota chladiaceho média  ECU  [K]  (  2 ) 
teplota oleja  ECU  [K]  (  2 ) 
stav regenerácie  ECU  –  (  2 ) 
poloha pedálu  ECU  [%]  (  2 ) 
stav vozidla  ECU  [chyba (1); normálny (0)]  (  2 ) 
% krútiaceho momentu  ECU  [%]  (  2 ) 
% trecieho momentu  ECU  [%]  (  2 ) 
stav nabitia  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Tento st ĺpec možno vynecha ť, ak je zdroj parametra sú čas ťou štítku v st ĺpci 198. 
( 2 ) Skuto čné hodnoty sa uvedú v riadku 201 a v ďalších riadkoch až do vy čerpania údajov. 
( 3 ) Stanoví sa aspo ň jednou metódou. 
( 4 ) Možno doplni ť dodato čné parametre na charakterizáciu vozidla a skúšobných podmienok.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/197
 
4.2. Priebežné a kone čné výsledky  
4.2.1.  Priebežné výsledky  
Tabu ľka 3  
Súbor na oznamovanie údajov #1 – súhrnné parametre priebežných výsledkov  
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
1 celková prejdená vzdialenos ť [km]  
2 celkový čas jazdy  [h:min:s]  
3 celkový čas státia  [min:s]  
4 priemerná rýchlos ť po čas jazdy  [km/h]  
5 maximálna rýchlos ť po čas jazdy  [km/h]  
6 nadmorská výška na za čiatku jazdy  [m nad morom]  
7 nadmorská výška na konci jazdy  [m nad morom]  
8 kumulatívny nárast nadmorskej výšky po čas 
jazdy  [m/100 km]  
6 priemerná koncentrácia THC  [ppm]  
7 priemerná koncentrácia CH  4 [ppm]  
8 priemerná koncentrácia NMHC  [ppm]  
9 priemerná koncentrácia CO  [ppm]  
10 priemerná koncentrácia CO  2 [ppm]  
11 priemerná koncentrácia NO  X [ppm]  
12 priemerná koncentrácia PN  [#/m  3 ] 
13 priemerný hmotnostný prietok výfukových 
plynov  [kg/s]  
14 priemerná teplota výfukových plynov  [K]  
15 maximálna teplota výfukových plynov  [K]  
16 kumulovaná hmotnos ť THC  [g]  
17 kumulovaná hmotnos ť CH  4 [g] 
18 kumulovaná hmotnos ť NMHC  [g]  
19 kumulovaná hmotnos ť CO  [g]  
20 kumulovaná hmotnos ť CO  2 [g] 
21 kumulovaná hmotnos ť NO  X [g] 
22 kumulované PN  [#]  
23 emisie THC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
24 emisie CH  4 za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
25 emisie NMHC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
26 emisie CO za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]SK L 175/198 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
27 emisie CO  2 za celú prejdenú vzdialenos ť [g/km]  
28 emisie NO  X za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
29 emisie PN za celú prejdenú vzdialenos ť [#/km]  
30 vzdialenos ť prejdená v obci  [km]  
31 trvanie jazdy v obci  [h:min:s]  
32 čas státia v obci  [min:s]  
33 priemerná rýchlos ť v obci  [km/h]  
34 maximálna rýchlos ť v obci  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = v obci  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = v obci  [m/s  2 ] 
40 kumulatívny nárast nadmorskej výšky v obci  [m/100 km]  
41 priemerná koncentrácia THC v obci  [ppm]  
42 priemerná koncentrácia CH  4 v obci  [ppm]  
43 priemerná koncentrácia NMHC v obci  [ppm]  
44 priemerná koncentrácia CO v obci  [ppm]  
45 priemerná koncentrácia CO  2 v obci  [ppm]  
46 priemerná koncentrácia NO  X v obci  [ppm]  
47 priemerná koncentrácia PN v obci  [#/m  3 ] 
48 priemerný hmotnostný prietok výfukových 
plynov v obci  [kg/s]  
49 priemerná teplota výfukových plynov v obci  [K]  
50 maximálna teplota výfukových plynov v obci  [K]  
51 kumulovaná hmotnos ť THC v obci  [g]  
52 kumulovaná hmotnos ť CH  4 v obci  [g]  
53 kumulovaná hmotnos ť NMHC v obci  [g]  
54 kumulovaná hmotnos ť CO v obci  [g]  
55 kumulovaná hmotnos ť CO  2 v obci  [g]  
56 kumulovaná hmotnos ť NO  X v obci  [g]  
57 kumulované PN v obci  [#]  
58 emisie THC v obci  [mg/km]  
59 emisie CH  4 v obci  [mg/km]  
60 emisie NMHC v obci  [mg/km]  
61 emisie CO v obci  [mg/km]  
62 emisie CO  2 v obci  [g/km]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/199
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
63 emisie NO  X v obci  [mg/km]  
64 emisie PN v obci  [#/km]  
65 prejdená vzdialenos ť mimo obce  [km]  
66 trvanie jazdy mimo obce  [h:min:s]  
67 čas státia mimo obce  [min:s]  
68 priemerná rýchlos ť mimo obce  [km/h]  
69 maximálna rýchlos ť mimo obce  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = mimo obce  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = mimo obce  [m/s  2 ] 
72 priemerná koncentrácia THC mimo obce  [ppm]  
73 priemerná koncentrácia CH  4 mimo obce  [ppm]  
74 priemerná koncentrácia NMHC mimo obce  [ppm]  
75 priemerná koncentrácia CO mimo obce  [ppm]  
76 priemerná koncentrácia CO  2 mimo obce  [ppm]  
77 priemerná koncentrácia NO  X mimo obce  [ppm]  
78 priemerná koncentrácia PN mimo obce  [#/m  3 ] 
79 priemerný hmotnostný prietok výfukových 
plynov mimo obce  [kg/s]  
80 priemerná teplota výfukových plynov mimo 
obce  [K] 
81 maximálna teplota výfukových plynov mimo 
obce  [K] 
82 kumulovaná hmotnos ť THC mimo obce  [g]  
83 kumulovaná hmotnos ť CH  4 mimo obce  [g]  
84 kumulovaná hmotnos ť NMHC mimo obce  [g]  
85 kumulovaná hmotnos ť CO mimo obce  [g]  
86 kumulovaná hmotnos ť CO  2 mimo obce  [g]  
87 kumulovaná hmotnos ť NO  X mimo obce  [g]  
88 kumulované PN mimo obce  [#]  
89 emisie THC mimo obce  [mg/km]  
90 emisie CH  4 mimo obce  [mg/km]  
91 emisie NMHC mimo obce  [mg/km]  
92 emisie CO mimo obce  [mg/km]  
93 emisie CO  2 mimo obce  [g/km]  
94 emisie NO  X mimo obce  [mg/km]  
95 emisie PN mimo obce  [#/km]SK L 175/200 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Opis/jednotka  
96 prejdená vzdialenos ť na dia ľnici [km]  
97 trvanie jazdy na dia ľnici [h:min:s]  
98 čas státia na dia ľnici [min:s]  
99 priemerná rýchlos ť na dia ľnici [km/h]  
100  maximálna rýchlos ť na dia ľnici [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = na dia ľnici [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = na dia ľnici [m/s  2 ] 
103  priemerná koncentrácia THC na dia ľnici [ppm]  
104  priemerná koncentrácia CH  4 na dia ľnici [ppm]  
105  priemerná koncentrácia NMHC na dia ľnici [ppm]  
106  priemerná koncentrácia CO na dia ľnici [ppm]  
107  priemerná koncentrácia CO  2 na dia ľnici [ppm]  
108  priemerná koncentrácia NO  X na dia ľnici [ppm]  
109  priemerná koncentrácia PN na dia ľnici [#/m  3 ] 
110  priemerný hmotnostný prietok výfukových 
plynov na dia ľnici [kg/s]  
111  priemerná teplota výfukových plynov na 
dia ľnici [K] 
112  maximálna teplota výfukových plynov na 
dia ľnici [K] 
113  kumulovaná hmotnos ť THC na dia ľnici [g]  
114  kumulovaná hmotnos ť CH  4 na dia ľnici [g]  
115  kumulovaná hmotnos ť NMHC na dia ľnici [g]  
116  kumulovaná hmotnos ť CO na dia ľnici [g]  
117  kumulovaná hmotnos ť CO  2 na dia ľnici [g]  
118  kumulovaná hmotnos ť NO  X na dia ľnici [g]  
119  kumulované PN na dia ľnici [#]  
120  emisie THC na dia ľnici [mg/km]  
121  emisie CH  4 na dia ľnici [mg/km]  
122  emisie NMHC na dia ľnici [mg/km]  
123  emisie CO na dia ľnici [mg/km]  
124  emisie CO  2 na dia ľnici [g/km]  
125  emisie NO  X na dia ľnici [mg/km]  
126  emisie PN na dia ľnici [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Možno doplni ť dodato čné parametre na charakterizáciu dodato čných prvkov jazdy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/201
 
4.2.2.  Výsledky hodnotenia údajov  
Tabu ľka 4  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #2 – Nastavenie výpo čtu v rámci metódy vyhodnocovania 
údajov pod ľa doplnku 5  
Riadok  Parameter  Jednotka  
1 referen čná hmotnos ť CO  2 [g] 
2 koeficient  a 1 charakteristickej krivky CO  2 
3 koeficient  b 1 charakteristickej krivky CO  2 
4 koeficient  a 2 charakteristickej krivky CO  2 
5 koeficient  b 2 charakteristickej krivky CO  2 
6 koeficient  k 11 funkcie váženia  
7 koeficient  k 21 funkcie váženia  
8 koeficient  k 22 =k 12 funkcie váženia  
9 primárna tolerancia  tol  1 [%] 
10 sekundárna tolerancia  tol  2 [%] 
11 softvér použitý na výpo čet a jeho verzia  (napr. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Po riadok 95 možno doplni ť parametre na charakterizáciu dodato čného nastavenia výpo čtu. 
Tabu ľka 5a  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #2 – Výsledky metódy vyhodnocovania údajov pod ľa doplnku 5  
Riadok  Parameter  Jednotka  
101  po čet okien  
102  po čet okien v obci  
103  po čet okien mimo obce  
104  po čet okien na dia ľnici 
105  podiel okien v obci  [%]  
106  podiel okien mimo obce  [%]  
107  podiel okien na dia ľnici [%]  
108  podiel okien v obci na celkovom po čte okien vä čší ako 
15 %  (1 = áno, 0 = nie)  
109  podiel okien mimo obce na celkovom po čte okien vä čší 
ako 15 %  (1 = áno, 0 = nie)  
110  podiel okien na dia ľnici na celkovom po čte okien vä čší 
ako 15 %  (1 = áno, 0 = nie)SK L 175/202 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Jednotka  
111  po čet okien v rámci ±  tol  1 
112  po čet okien v obci v rámci ±  tol  1 
113  po čet okien mimo obce v rámci ±  tol  1 
114  po čet okien na dia ľnici v rámci ±  tol  1 
115  po čet okien v rámci ±  tol  2 
116  po čet okien v obci v rámci ±  tol  2 
117  po čet okien mimo obce v rámci ±  tol  2 
118  po čet okien na dia ľnici v rámci ±  tol  2 
119  podiel okien v obci v rámci ±  tol  1 [%] 
120  podiel okien mimo obce v rámci ±  tol  1 [%] 
121  podiel okien na dia ľnici v rámci ±  tol  1 [%] 
122  podiel okien v obci v rámci ±  tol  1 vä čší ako 50 %  (1 = áno, 0 = nie)  
123  podiel okien mimo obce v rámci ±  tol  1 vä čší ako 50 %  (1 = áno, 0 = nie)  
124  podiel okien na dia ľnici v rámci ±  tol  1 vä čší ako 50 %  (1 = áno, 0 = nie)  
125  priemerný index závažnosti všetkých okien  [%]  
126  priemerný index závažnosti okien v obci  [%]  
127  priemerný index závažnosti okien mimo obce  [%]  
128  priemerný index závažnosti okien na dia ľnici [%]  
129  vážené emisie THC v oknách v obci  [mg/km]  
130  vážené emisie THC v oknách mimo obce  [mg/km]  
131  vážené emisie THC v oknách na dia ľnici [mg/km]  
132  vážené emisie CH  4 v oknách v obci  [mg/km]  
133  vážené emisie CH  4 v oknách mimo obce  [mg/km]  
134  vážené emisie CH  4 v oknách na dia ľnici [mg/km]  
135  vážené emisie NMHC v oknách v obci  [mg/km]  
136  vážené emisie NMHC v oknách mimo obce  [mg/km]  
137  vážené emisie NMHC v oknách na dia ľnici [mg/km]  
138  vážené emisie CO v oknách v obci  [mg/km]  
139  vážené emisie CO v oknách mimo obce  [mg/km]  
140  vážené emisie CO v oknách na dia ľnici [mg/km]  
141  vážené emisie NO  x v oknách v obci  [mg/km]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/203
 
Riadok  Parameter  Jednotka  
142  vážené emisie NO  x v oknách mimo obce  [mg/km]  
143  vážené emisie NO  x v oknách na dia ľnici [mg/km]  
144  vážené emisie NO v oknách v obci  [mg/km]  
145  vážené emisie NO v oknách mimo obce  [mg/km]  
146  vážené emisie NO v oknách na dia ľnici [mg/km]  
147  vážené emisie NO  2 v oknách v obci  [mg/km]  
148  vážené emisie NO  2 v oknách mimo obce  [mg/km]  
149  vážené emisie NO  2 v oknách na dia ľnici [mg/km]  
150  vážené emisie PN v oknách v obci  [#/km]  
151  vážené emisie PN v oknách mimo obce  [#/km]  
152  vážené emisie PN v oknách na dia ľnici [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Po riadok 195 možno doplni ť parametre.  
Tabu ľka 5b  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #2 – Kone čné výsledky emisií pod ľa doplnku 5  
Riadok  Parameter  Jednotka  
201  emisie THC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
202  emisie CH  4 za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
203  emisie NMHC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
204  emisie CO za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
205  emisie NO  x za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
206  emisie PN za celú prejdenú vzdialenos ť [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Možno doplni ť dodato čné parametre.  
Tabu ľka 6  
Hlavná čas ť súboru na oznamovanie údajov #2 – Podrobné výsledky metódy vyhodnocovania údajov 
pod ľa doplnku 5; riadky a st ĺpce v tejto tabu ľke sa prevedú do hlavnej časti súboru na oznamovanie 
údajov  
Riadok  498  499  500  501  
čas za čiatku okna  [s]  (  1 ) 
čas konca okna  [s]  (  1 ) 
trvanie okna  [s]  (  1 )SK L 175/204 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  498  499  500  501  
prejdená vzdialenos ť okna  zdroj (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
sníma č) [km]  (  1 ) 
emisie THC v okne  [g]  (  1 ) 
emisie CH  4 v okne  [g]  (  1 ) 
emisie NMHC v okne  [g]  (  1 ) 
emisie CO v okne  [g]  (  1 ) 
emisie CO  2 v okne  [g]  (  1 ) 
emisie NO  X v okne  [g]  (  1 ) 
emisie NO v okne  [g]  (  1 ) 
emisie NO  2 v okne  [g]  (  1 ) 
emisie O  2 v okne  [g]  (  1 ) 
emisie PN v okne  [#]  (  1 ) 
emisie THC v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie CH  4 v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie NMHC v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie CO v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie CO  2 v okne  [g/km]  (  1 ) 
emisie NO  X v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie NO v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie NO  2 v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie O  2 v okne  [mg/km]  (  1 ) 
emisie PN v okne  [#/km]  (  1 ) 
prejdená vzdialenos ť v okne 
vo vz ťahu k charakteristickej 
krivke CO  2 h j [%] (  1 ) 
faktor váženia okna  w j [—]  (  1 ) 
priemerná rýchlos ť vozidla 
v okne  zdroj (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
sníma č) [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Skuto čné hodnoty sa uvedú v riadku 501 a v ďalších riadkoch až do vy čerpania údajov. 
( 2 ) Možno doplni ť dodato čné parametre na charakterizáciu vlastností okna.  
Tabu ľka 7  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #3 – Nastavenie výpo čtu v rámci metódy vyhodnocovania 
údajov pod ľa doplnku 6  
Riadok  Parameter  Jednotka  
1 zdroj krútiaceho momentu pre výkon na kolesách  sníma č/ECU/špecifická emisná 
krivka CO  2 vozidla  
2 sklon špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla  [g/kWh]  
3 priese čník špecifickej emisnej krivky CO  2 vozidla  [g/h]SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/205
 
Riadok  Parameter  Jednotka  
4 trvanie k ĺzavého priemeru  [s]  
5 referen čná rýchlos ť na denormalizáciu cie ľového vzoru  [km/h]  
6 referen čné zrýchlenie  [m/s  2 ] 
7 požadovaný výkon na náboji kolesa vozidla pri refe ­
ren čnej rýchlosti a zrýchlení  [kW]  
8 po čet výkonnostných tried vrátane 90 % P  rated – 
9 usporiadanie cie ľového rozloženia  (rozšírené/zúžené)  
10 softvér použitý na výpo čet a jeho verzia  (napr. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Po riadok 95 možno doplni ť dodato čné parametre na charakterizáciu nastavenia výpo čtu. 
Tabu ľka 8 a  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #3 – Výsledky metódy vyhodnocovania údajov pod ľa doplnku 6  
Riadok  Parameter  Jednotka  
101  pokrytie výkonnostnej triedy (po čet > 5)  (1 = áno, 0 = nie)  
102  normálnos ť výkonnostnej triedy  (1 = áno, 0 = nie)  
103  vážený priemer emisií THC za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
104  vážený priemer emisií CH  4 za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
105  vážený priemer emisií NMHC za celú prejdenú vzdiale ­
nos ť [g/s]  
106  vážený priemer emisií CO za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
107  vážený priemer emisií CO  2 za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
108  vážený priemer emisií NO  X za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
109  vážený priemer emisií NO za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
110  vážený priemer emisií NO  2 za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
111  vážený priemer emisií O  2 za celú prejdenú vzdialenos ť [g/s]  
112  vážený priemer emisií PN za celú prejdenú vzdialenos ť [#/s]  
113  vážená priemerná rýchlos ť vozidla za celú prejdenú vzdia ­
lenos ť [km/h]  
114  vážený priemer emisií THC v obci  [g/s]  
115  vážený priemer emisií CH  4 v obci  [g/s]  
116  vážený priemer emisií NMHC v obci  [g/s]  
117  vážený priemer emisií CO v obci  [g/s]  
118  vážený priemer emisií CO  2 v obci  [g/s]  
119  vážený priemer emisií NO  X v obci  [g/s]  
120  vážený priemer emisií NO v obci  [g/s]SK L 175/206 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  Parameter  Jednotka  
121  vážený priemer emisií NO  2 v obci  [g/s]  
122  vážený priemer emisií O  2 v obci  [g/s]  
123  vážený priemer emisií PN v obci  [#/s]  
124  vážená priemerná rýchlos ť vozidla v obci  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Po riadok 195 možno doplni ť dodato čné parametre.  
Tabu ľka 8b  
Záhlavie súboru na oznamovanie údajov #3 – Kone čné výsledky emisií pod ľa doplnku 6  
Riadok  Parameter  Jednotka  
201  emisie THC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
202  emisie CH  4 za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
203  emisie NMHC za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
204  emisie CO za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
205  emisie NO  x za celú prejdenú vzdialenos ť [mg/km]  
206  emisie PN za celú prejdenú vzdialenos ť [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Možno doplni ť dodato čné parametre.  
Tabu ľka 9  
Hlavná čas ť súboru na oznamovanie údajov #3 – Podrobné výsledky metódy vyhodnocovania údajov 
pod ľa doplnku 6; riadky a st ĺpce v tejto tabu ľke sa prevedú do hlavnej časti súboru na oznamovanie 
údajov  
Riadok  498  499  500  501  
číslo výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) – 
dolný limit výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [kW]  
horný limit výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [kW]  
použité cie ľové rozloženie za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [%] (  2 ) 
výskyt výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) – (  2 ) 
pokrytie výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť > 5 (  1 ) – (1 = áno, 0 = 
nie) (  2 ) 
normálnos ť výkonnostnej triedy za celú 
prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) – (1 = áno, 0 = 
nie) (  2 ) 
priemerné emisie THC výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CH  4 výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/207
 
Riadok  498  499  500  501  
priemerné emisie NMHC výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CO výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CO  2 výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NO  X výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NO výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NO  2 výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie O  2 výkonnostnej triedy 
za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie PN výkonnostnej triedy 
za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) [#/s]  (  2 ) 
priemerná rýchlos ť vozidla výkonnostnej 
triedy za celú prejdenú vzdialenos ť ( 1 ) zdroj (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sníma č) [km/h]  (  2 ) 
číslo výkonnostnej triedy za vzdialenos ť 
prejdenú v obci (  1 ) – 
dolný limit výkonnostnej triedy za vzdia ­
lenos ť prejdenú v obci (  1 ) [kW]  
horný limit výkonnostnej triedy za vzdia ­
lenos ť prejdenú v obci (  1 ) [kW]  
použité cie ľové rozloženie za vzdialenos ť 
prejdenú v obci (  1 ) [%] (  2 ) 
výskyt výkonnostnej triedy za vzdiale ­
nos ť prejdenú v obci (  1 ) – (  2 ) 
pokrytie výkonnostnej triedy za vzdiale ­
nos ť prejdenú v obci > 5 (  3 ) – (1 = áno, 0 = 
nie) (  2 ) 
normálnos ť výkonnostnej triedy za 
vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) – (1 = áno, 0 = 
nie) (  2 ) 
priemerné emisie THC výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CH  4 výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NMHC výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CO výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie CO  2 výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NO  X výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 )SK L 175/208 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Riadok  498  499  500  501  
priemerné emisie NO výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie NO  2 výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie O  2 výkonnostnej triedy 
za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
priemerné emisie PN výkonnostnej triedy 
za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
priemerná rýchlos ť vozidla výkonnostnej 
triedy za vzdialenos ť prejdenú v obci (  1 ) zdroj (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sníma č) [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Výsledky oznámené za každú výkonnostnú triedu od výkonnostnej triedy #1 po výkonnostnú triedu, ktorá zah ŕňa 90 % 
P rated . 
( 2 ) Skuto čné hodnoty sa uvedú v riadku 501 a v ďalších riadkoch až do vy čerpania údajov. 
( 3 ) Výsledky oznámené za každú výkonnostnú triedu od výkonnostnej triedy #1 po výkonnostnú triedu #5. 
( 4 ) Možno doplni ť dodato čné parametre.  
4.3. Opis vozidla a motora  
Výrobca poskytne opis vozidla a motora v súlade s doplnkom 4 k prílohe I.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/209
 
Doplnok 9  
Osved čenie výrobcu o súlade s požiadavkami
SK L 175/210 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA IV  
ÚDAJE O EMISIÁCH POŽADOVANÉ PRI TYPOVOM SCHVA ĽOVANÍ NA Ú ČELY SPÔSOBILOSTI NA CESTNÚ PREMÁVKUSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/211
 
Doplnok 1  
MERANIE EMISIÍ OXIDU UHO ĽNATÉHO PRI VO ĽNOBEŽNÝCH OTÁ ČKACH MOTORA  
(SKÚŠKA TYPU 2)  
1. ÚVOD  
1.1. V tomto doplnku je opísaný postup skúšky typu 2 na meranie emisií oxidu uho ľnatého pri vo ľnobežných otá čkach 
motora (normálnych a vysokých).  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1. Všeobecné požiadavky sú stanovené v bode 5.3.2 a v bodoch 5.3.7.1 až 5.3.7.6 predpisu EHK OSN č. 83 s výnim ­
kami uvedenými v bode 2.2.  
2.2. Tabu ľka uvedená v bode 5.3.7.5 predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako tabu ľka pre skúšku typu 2 v bode 2.1 
dodatku k doplnku 4 k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
3. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
3.1. Technické požiadavky sú stanovené v prílohe 5 k predpisu EHK OSN č. 83, s výnimkami uvedenými v bodoch 3.2 až 
3.3.  
3.2. Odkaz na špecifikácie referen čných palív v bode 2.1 prílohy 5 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na 
príslušné špecifikácie referen čných palív v prílohe IX k tomuto nariadeniu.  
3.3. Odkaz na skúšku typu I v bode 2.2.1 prílohy 5 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na skúšku typu 1 
v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.SK L 175/212 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 2  
MERANIE OPACITY DYMU  
1. ÚVOD  
1.1. V tomto doplnku sa opisujú požiadavky na meranie opacity dymu emisií výfukových plynov.  
2. SYMBOL KORIGOVANÉHO KOEFICIENTU ABSORPCIE  
2.1. Symbol korigovaného koeficientu absorpcie sa pripev ňuje na každé vozidlo zhodné s typom vozidiel, na ktorý sa 
táto skúška vz ťahuje. Symbolom je obd ĺžnik, vo vnútri ktorého je uvedené číslo vyjadrujúce hodnotu korigovaného 
koeficientu absorpcie v m  -1 získanú v čase schva ľovania zo skúšky pri vo ľnom zrýchlení. Metóda skúšky sa opisuje 
v bode 4.  
2.2. Symbol musí by ť zrete ľne čitate ľný a nezmazate ľný. Pripevní sa na vidite ľné a ľahko dostupné miesto, ktorého 
poloha sa ur čí v doplnku k osved čeniu o typovom schválení uvedenom v doplnku 4 k prílohe I.  
2.3. Na obrázku IV.2.1 je príklad takého symbolu.  
Obrázok IV.2.1
  
Z uvedeného symbolu vyplýva, že korigovaný koeficient absorpcie je 1,30 m  –1 . 
3. ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY  
3.1. Špecifikácie a skúšky sú stanovené v časti III bode 24 predpisu EHK OSN č. 24 (  1 ) s výnimkou z týchto postupov 
uvedenou v bode 3.2.  
3.2. Odkaz na prílohu 2 v bode 24.1 predpisu EHK OSN č. 24 sa chápe ako odkaz na doplnok 4 k prílohe I k tomuto 
nariadeniu.  
4. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
4.1. Technické požiadavky sú stanovené v prílohách 4, 5, 7, 8, 9 a 10 k predpisu EHK OSN č. 24 s výnimkami 
uvedenými v bodoch 4.2., 4.3 a 4.4.  
4.2. Skúška pri stálych otá čkach v rozsahu krivky plného za ťaženia  
4.2.1. Odkazy na prílohu 1 v bode 3.1 prílohy 4 k predpisu EHK OSN č. 24 sa chápu ako odkazy na doplnok 3 
k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
4.2.2. Odkaz na referen čné palivo v bode 3.2 prílohy 4 k predpisu EHK OSN č. 24 sa chápe ako odkaz na referen čné 
palivo v prílohe IX k tomuto nariadeniu zodpovedajúce emisným limitom, pod ľa ktorých sa vozidlo typovo 
schva ľuje. 
4.3. Skúška pri vo ľnom zrých ľovaní  
4.3.1. Odkazy na tabu ľku 2 prílohy 2 uvedené v bode 2.2 prílohy 5 k predpisu EHK OSN č. 24 sa chápu ako odkazy na 
tabu ľku uvedenú v bode 2.4.2.1 doplnku 4 k prílohe I k tomuto nariadeniu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/213  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 326, 24.11.2006, s. 1.
 4.3.2. Odkazy na bod 7.3 prílohy 1 uvedené v bode 2.3 prílohy 5 k predpisu EHK OSN č. 24 sa chápu ako odkazy na 
doplnok 3 k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
4.4.  Metóda „EHK“ merania čistého výkonu vznetových motorov  
4.4.1. Odkazy na „doplnok k tejto prílohe“ v bode 7 prílohy 10 k predpisu EHK OSN č. 24 a odkazy na „prílohu 1“ 
v bodoch 7 a 8 prílohy 10 k predpisu EHK OSN č. 24 sa chápu ako odkazy na doplnok 3 k prílohe I k tomuto 
nariadeniu.SK L 175/214 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA V  
OVEROVANIE EMISIÍ PLYNOV Z K ĽUKOVEJ SKRINE  
(SKÚŠKA TYPU 3)  
1. ÚVOD  
1.1. V tejto prílohe sa opisuje postup skúšky typu 3 na overenie emisií plynov z k ľukovej skrine pod ľa opisu v bode 
5.3.3 predpisu EHK OSN č. 83.  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1. Všeobecné požiadavky na vykonávanie skúšky typu 3 sú stanovené v bodoch 1 a 2 prílohy 6 k predpisu EHK OSN 
č. 83 s výnimkami uvedenými v bodoch 2.2 a 2.3.  
2.2. Odkaz na skúšku typu I v bode 2.1 prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na skúšku typu 1 
v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
2.3. Ako koeficienty jazdného za ťaženia sa použijú nízke hodnoty (Vehicle low, ďalej len „VL“). Ak VL low neexistuje, 
použije sa vysoká hodnota (Vehicle high, VH) jazdného za ťaženia.  
3. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
3.1. Technické požiadavky sú stanovené v bodoch 3 až 6 prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 83 s výnimkami uvedenými 
v bode 3.2.  
3.2. Odkazy na skúšku typu I v bode 3.2 prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na skúšku typu 1 
v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/215
 
PRÍLOHA VI  
STANOVENIE EMISIÍ Z ODPAROVANIA  
(SKÚŠKA TYPU 4)  
1. ÚVOD  
1.1. Táto príloha opisuje postup skúšky typu 4, ktorá stanovuje emisie uh ľovodíkov vznikajúce odparovaním 
z palivových systémov vozidiel vybavených zážihovými motormi.  
2. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
2.1. Úvod  
Tento postup zah ŕňa skúšku emisií z odparovania a dve dodato čné skúšky, jednu na starnutie nádoby 
s aktívnym uhlím pod ľa bodu 5.1 a jednu na priepustnos ť systému skladovania paliva pod ľa bodu 5.2.  
Skúška emisií z odparovania (obrázok VI.1) je ur čená na stanovenie emisií uh ľovodíkov z odparovania 
v dôsledku denného kolísania teplôt, odstavenia vozidla za tepla pri parkovaní a jazdy v meste.  
2.2. Skúška emisií z odparovania pozostáva zo:  
a) skúšobnej jazdy, ktorá zah ŕňa mestský ( čas ť 1) a mimomestský ( čas ť 2) jazdný cyklus, po ktorom nasle ­
dujú dva mestské ( čas ť 1) jazdné cykly;  
b) stanovenia strát z odstaveného vozidla za tepla;  
c) stanovenie denných strát.  
Celkový výsledok skúšky je daný sú čtom hmotnostných emisií uh ľovodíkov pri stratách z odstaveného 
vozidla za tepla a pri denných stratách.  
3. VOZIDLO A PALIVO  
3.1. Vozidlo  
3.1.1. Vozidlo musí by ť v dobrom technickom stave, musí by ť zabehnuté a ma ť pred skúškou najazdených aspo ň 
3 000 km. Na ú čely stanovenia emisií z odparovania sa zaznamená po čet najazdených kilometrov a vek 
vozidla použitého na certifikáciu. Systém regulácie emisií z odparovania sa musí po čas zábehu zapoji ť 
a musí správne fungova ť a nádoba, resp. nádoby s aktívnym uhlím sa musia používa ť normálne, pri čom sa 
nesmú nadmerne preplachova ť ani nadmerne plni ť. Nádoba s aktívnym uhlím, podrobená procesu starnutia 
pod ľa postupu uvedeného v bode 5.1, sa pripojí pod ľa obrázku VI.1.  
3.2. Palivo  
3.2.1. Použije sa referen čné palivo E10 typu 1, ktorého špecifikácie sú uvedené v prílohe IX k tomuto nariadeniu. Na 
účely tohto nariadenia sa odkazom na E10 chápe referen čné palivo typu 1 s výnimkou starnutia nádoby 
pod ľa bodu 5.1.  
4. SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE PRE SKÚŠKU EMISIÍ Z ODPAROVANIA  
4.1. Vozidlový dynamometer  
Vozidlový dynamometer musí sp ĺňať požiadavky dodatku 1 k prílohe 4a k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.2. Komora na meranie emisií z odparovania  
Komora na meranie emisií z odparovania musí sp ĺňať požiadavky bodu 4.2 prílohy 7 k predpisu EHK OSN 
č. 83.SK L 175/216 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok VI.1  
Stanovenie emisií z odparovania  
Zábeh 3 000 km (bez nadmerného vyplachovania/plnenia)  
Použitie nádoby, resp. nádob podrobených procesu starnutia  
Očistenie vozidla parou (v prípade potreby)  
Obmedzenie alebo odstránenie nepalivových zdrojov emisií pozadia (ak bolo schválené)
  
Poznámky : 
1. Rady systému regulácie emisií z odparovania – pod ľa bodu 3.2 prílohy I  
2. Výfukové emisie sa môžu mera ť po čas jazdného cyklu skúšky typu 1, ale nepoužijú sa na legislatívne 
účely. Skúšky výfukových emisií na legislatívne ú čely sa vykonávajú samostatne.  
4.3. Analytické systémy  
Analytické systémy musia sp ĺňať požiadavky bodu 4.3 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.4. Zaznamenávanie teploty  
Zaznamenávanie teploty musí sp ĺňať požiadavky bodu 4.5 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.5. Zaznamenávanie tlaku  
Zaznamenávanie tlaku musí sp ĺňať požiadavky bodu 4.6 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.6. Ventilátory  
Ventilátory musia sp ĺňať požiadavky bodu 4.7 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.7. Plyny  
Plyny musia sp ĺňať požiadavky bodu 4.8 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/217
 
4.8. Dodato čné vybavenie  
Dodato čné vybavenie musí sp ĺňať požiadavky bodu 4.9 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
5. SKÚŠOBNÝ POSTUP  
5.1. Starnutie nádoby, resp. nádob na skúšobnom zariadení  
Pred vykonaním postupov skúšky strát z odstaveného vozidla za tepla a denných strát musí by ť nádoba, resp. 
nádoby podrobené procesu starnutia pod ľa opisu na obrázku VI.2.  
Obrázok VI.2  
Proces starnutia nádoby na skúšobnom zariadení
SK L 175/218 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5.1.1. Skúška teplotným kondiciovaním  
V osobitnej teplotnej komore nádoba, resp. nádoby sú podrobené cyklom striedania teplôt od – 15 °C do 
60 °C, so stabilizáciou 30 minút pri teplote – 15 °C a 60 °C. Každý cyklus trvá 210 minút, ako je uvedené na 
obrázku 3. Teplotný gradient je čo možno najbližšie k 1 °C/min. Nádobou, resp. nádobami by nemal prechá ­
dza ť žiadny nútený prúd vzduchu.  
Tento cyklus sa opakuje 50 krát za sebou. Tento postup celkovo trvá 175 hodín.  
Obrázok VI.3  
Skúška teplotným kondiciovaním
  
5.1.2. Skúška nádoby vibra čným kondiciovaním  
Po postupe teplotného starnutia sa s nádobou, resp. nádobami kmitá v zvislej osi s celkovým Grms (  1 ) 
> 1,5 m/sec  2 a s frekvenciou 30 ± 10 Hz, pri čom orientácia nádoby, resp. nádob musí by ť rovnaká ako na 
vozidle. Skúška trvá 12 hodín.  
5.1.3. Skúška starnutia nádoby pôsobením paliva  
5.1.3.1. Starnutie nádoby pôsobením paliva v priebehu 300 cyklov  
5.1.3.1.1. Po skúške teplotným kondiciovaním a vibra čnej skúške sa nádoba, resp. nádoby podrobia starnutiu so 
zmesou komer čného paliva E10 typu 1 pod ľa bodu 5.1.3.1.1.1 a dusíka alebo vzduchu s objemom palivo ­
vých pár 50 ± 15 %. Miera plnenia palivovými parami sa musí udržiava ť v rozpätí 60 ± 20 g/h.  
Nádoba, resp. nádoby sú plnené až po zodpovedajúci prienik. Za prienik sa považuje bod, v ktorom sa 
kumulatívne množstvo emitovaných uh ľovodíkov rovná dvom gramom. Alternatívne sa plnenie považuje za 
ukon čené, pokia ľ ekvivalentná koncentrácia pri ventila čnom otvore dosahuje 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Komer čné palivo E10 použité na túto skúšku musí sp ĺňajú rovnaké podmienky ako referen čné palivo E10 
v týchto bodoch:  
hustota pri 15 °C  
— tlak pary (DVPE)  
— destilácia (len pary)SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/219  
( 1 ) Grms: Hodnota kvadratického priemeru (rms) signálu kmitania sa vypo číta ur čením druhej mocniny hodnoty signálu v každom 
bode, vypo čítaním priemernej (strednej) hodnoty tejto druhej mocniny hodnoty a následným výpo čtom druhej odmocniny 
tejto priemernej hodnoty. Výsledná hodnota Grms sa uvádza v metrických jednotkách.
 — analýza uh ľovodíkov (len olefíny, aromatické uh ľovodíky, benzén)  
— obsah kyslíka  
— obsah etanolu  
5.1.3.1.2. Nádoba, resp. nádoby sa preplachujú pod ľa postupu uvedeného v bode 5.1.3.8 prílohy 7 k predpisu EHK 
OSN č. 83.  
Nádoba sa musí preplachova ť od 5 minút do 1 hodiny po naplnení.  
5.1.3.1.3. Kroky postupu stanoveného v bodoch 5.1.3.1.1 a 5.1.3.1.2 sa opakujú 50-krát, po nich nasleduje meranie 
pracovnej kapacity pre bután (BWC), ktorá je ur čená ako schopnos ť nádoby s aktívnym uhlím absorbova ť 
a desorbova ť bután zo suchého vzduchu za špecifikovaných podmienok, v 5 cykloch plnenia butánom pod ľa 
opisu v bode 5.1.3.1.4. Starnutie pôsobením palivových pár bude pokra čova ť, až kým sa nedosiahne 300 
cyklov. Po týchto 300 cykloch sa vykoná meranie BWC v 5 cykloch plnenia butánom, ako sa uvádza v bode 
5.1.3.1.4.  
5.1.3.1.4. Po 50 a 300 cykloch starnutia pôsobením paliva sa vykoná meranie BWC. Toto meranie pozostáva 
z naplnenia nádoby pod ľa bodu 5.1.6.3 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83 až do prieniku. BWC sa 
zaznamená.  
Potom sa nádoba, resp. nádoby prepláchnu pod ľa postupu uvedeného v bode 5.1.3.8 prílohy 7 k predpisu 
EHK OSN č. 83.  
Nádoba sa musí preplachova ť od 5 minút do 1 hodiny po naplnení.  
Plnenie butánom sa opakuje 5-krát. Po každom kroku plnenia butánom sa zaznamená BWC. BWC  50 sa 
vypo číta ako priemer piatich hodnôt BWC a zaznamená sa.  
Nádoba, resp. nádoby sa podrobia spolu 300 cyklom starnutia pôsobením paliva + 10 cyklom pôsobenia 
butánu, po ktorých sa považujú za stabilizované.  
5.1.3.2. Ak nádobu, resp. nádoby poskytnú dodávatelia, výrobcovia o tom vopred informujú schva ľovacie úrady, aby 
mohli by ť svedkom ktorejko ľvek časti skúšky starnutia v zariadeniach dodávate ľa. 
5.1.3.3. Výrobca predloží schva ľovacím úradom skúšobný protokol, ktorý bude obsahova ť aspo ň tieto údaje:  
— druh aktívneho uhlia  
— rýchlos ť plnenia  
— špecifikácie palív  
— merania BWC.  
5.2. Stanovenie koeficientu priepustnosti palivového systému (obrázok VI.4)SK L 175/220 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok VI.4  
Stanovenie koeficientu priepustnosti
  
Vyberie sa vzorový systém skladovania paliva daného radu a pripevní sa k skúšobnému zariadeniu, potom sa 
nechá 20 týžd ňov odstavený s referen čným palivom E10 pri teplote 40 °C ± 2 °C. Orientácia systému skla ­
dovania paliva na skúšobnom zariadení musí by ť rovnaká ako pôvodná orientácia na vozidle.  
5.2.1. Nádrž sa naplní novým referen čným palivom E10 s teplotou 18 °C ± 8 °C. Nádrž sa plní na 40 ± 2 % 
menovitého objemu nádrže. Potom sa skúšobné zariadenie s palivovým systémom na 3 týždne umiestni 
do osobitnej a zabezpe čenej miestnosti s regulovanou teplotou 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2. Na konci 3. týžd ňa sa nádrž vypustí a znovu naplní novým referen čným palivom E10 s teplotou 18 °C ± 8 °C 
na 40 ± 2 % menovitého objemu nádrže.  
V priebehu 6 až 36 hodín, z toho posledných 6 hodín pri teplote 20 °C ± 2 °C sa skúšobné zariadenie 
s palivovým systémom umiestni do komory VT-SHED a vykoná sa denná 24-hodinová skúška pod ľa postupu 
opísaného v bode 5.7 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Palivový systém sa odvetráva mimo komory VT- 
SHED, aby sa vylú čila možnos ť zapo čítania emisií z odvetrania nádrže ako priepustnosti. Merajú sa emisie 
uh ľovodíkov a hodnota sa zaznamená ako HC  3W . 
5.2.3. Skúšobné zariadenie s palivovým systémom sa na zvyšných 17 týžd ňov opä ť umiestni do osobitnej a zabez ­
pe čenej miestnosti s regulovanou teplotou 40 °C ± 2 °C.  
5.2.4. Na konci posledného, 17. týžd ňa sa nádrž vypustí a znova naplní novým referen čným palivom s teplotou 
18 °C ± 8 °C na 40 ± 2 % menovitého objemu nádrže.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/221
 
V priebehu 6 až 36 hodín, z toho posledných 6 hodín pri teplote 20 °C ± 2 °C sa skúšobné zariadenie 
s palivovým systémom umiestni do komory VT-SHED a vykoná sa denná 24-hodinová skúška pod ľa postupu 
opísaného v bode 5.7 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Palivový systém sa odvetráva mimo komory VT- 
SHED, aby sa vylú čila možnos ť zapo čítania emisií z odvetrania nádrže ako priepustnosti. Merajú sa emisie 
uh ľovodíkov a hodnota sa zaznamená ako HC  20W . 
5.2.5. Koeficient priepustnosti je rozdiel medzi HC  20W a HC  3W uvádzaný v g/24 h s 3 číslicami.  
5.2.6. Ak koeficient priepustnosti ur čujú dodávatelia, výrobcovia o tom vopred informujú schva ľovacie úrady, aby 
mohli vykona ť osobnú kontrolu v zariadeniach dodávate ľa. 
5.2.7. Výrobca predloží schva ľovaciemu úradu skúšobný protokol, ktorý bude obsahova ť aspo ň tieto údaje:  
a) úplný opis skúšaného systému skladovania paliva vrátane informácií o type skúšanej nádrže, či je nádrž 
jednovrstvová alebo viacvrstvová a aké druhy materiálov sú použité na nádrž a ostatné častí systému 
skladovania paliva;  
b) týždenné priemerné teploty, pri ktorých sa vykonal proces starnutia;  
c) obsah uh ľovodíkov nameraný v 3. týždni (HC  3W ); 
d) obsah uh ľovodíkov nameraný v 20. týždni (HC  20W ); 
e) výsledný koeficient priepustnosti (PF).  
5.2.8. Ako výnimku z ustanovení bodov 5.2.1 až 5.2.7 sa výrobcovia používajúci viacvrstvové nádrže môžu 
rozhodnú ť namiesto celého uvedeného postupu merania použi ť tento pridelený koeficient priepustnosti (APF):  
APF pre viacvrstvové nádrže = 120 mg/24 h  
5.2.8.1. Ak sa výrobca rozhodne použi ť pridelený koeficient priepustnosti, poskytne schva ľovaciemu úradu vyhláse ­
nie, v ktorom je jasne špecifikovaný typ nádrže, ako aj vyhlásenie o druhu použitých materiálov.  
5.3. Postup merania strát z odstaveného vozidla za tepla a denných strát  
Vozidlo sa pripraví v súlade s bodmi 5.1.1 a 5.1.2 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Na žiados ť výrobcu 
a so súhlasom zodpovedného orgánu sa pred skúškou môžu odstráni ť alebo zredukova ť iné zdroje emisií, 
ktorými nie je palivo (napr. prehriata pneumatika alebo vozidlo, odstránenie kvapaliny ostrekova ča). 
5.3.1. Odstavenie vozidla  
Vozidlo sa zaparkuje minimálne na 12 hodín a maximálne na 36 hodín na mieste odstavenia. Teplota 
motorového oleja a chladiacej kvapaliny musí po uplynutí tohto času dosiahnu ť teplotu okolia s povolenou 
odchýlkou ± 3 °C.  
5.3.2. Vypustenie paliva a opätovné naplnenie  
Vypustenie paliva a opätovné naplnenie sa vykonáva pod ľa postupu uvedeného v bode 5.1.7 prílohy 7 
k predpisu EHK OSN č. 83.  
5.3.3. Predkondiciovací jazdný cyklus  
Do jednej hodiny po vypustení paliva a opätovnom naplnení palivovej nádrže sa vozidlo umiestni na 
vozidlový dynamometer a absolvuje jeden jazdný cyklus časti jedna a dva jazdné cykly časti dva skúšky 
typu I pod ľa prílohy 4a k predpisu EHK OSN č. 83.  
Vzorky výfukových emisií sa po čas tejto činnosti neodoberajú.SK L 175/222 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5.3.4. Odstavenie vozidla  
Do piatich minút po skon čení predkondiciovacej činnosti sa vozidlo zaparkuje na mieste odstavenia mini ­
málne na 12 hodín a maximálne na 36 hodín. Teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny musí po 
uplynutí tohto času dosiahnu ť teplotu okolia s povolenou odchýlkou ± 3 °C.  
5.3.5. Prienik z nádoby  
Nádoba, resp. nádoby podrobené procesu starnutia opísanému v bode 5.1 sa naplnia až do prieniku pod ľa 
postupu stanoveného v bode 5.1.4 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83.  
5.3.6. Skúška na dynamometri  
5.3.6.1. Do jednej hodiny po naplnení nádoby sa vozidlo umiestni na vozidlový dynamometer a absolvuje jeden 
jazdný cyklus časti jedna a jeden jazdný cyklus časti dva skúšky typu I pod ľa prílohy 4a k predpisu EHK OSN 
č. 83. Potom sa motor vypne. Vzorky výfukových emisií sa po čas tohto jazdného cyklu môžu odobera ť, ale 
nesmú sa použi ť na ú čely typového schva ľovania z h ľadiska výfukových emisií.  
5.3.6.2. Do dvoch minút po skon čení jazdného cyklu skúšky typu I špecifikovaného v bode 5.3.6.1 vozidlo absolvuje 
ďalší kondiciovací jazdný cyklus, ktorý sa skladá z dvoch cyklov časti jedna (teplý štart) skúšky typu I. Potom 
sa motor znova vypne. Vzorky výfukových emisií sa po čas tohto jazdného cyklu nemusia odobera ť. 
5.3.7. Odstavenie vozidla za tepla  
Po skúške na dynamometri sa vykoná skúška emisií z odparovania z odstaveného vozidla za tepla pod ľa bodu 
5.5 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Výsledok strát z odstaveného vozidla za tepla sa vypo číta pod ľa 
bodu 6 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83 a zaznamená sa ako M  HS . 
5.3.8. Odstavenie vozidla  
Po skúške emisií z odparovania z odstaveného vozidla za tepla sa vozidlo odstaví pod ľa bodu 5.6 prílohy 7 
k predpisu EHK OSN č. 83.  
5.3.9. Denná skúška  
5.3.9.1. Po odstavení sa vykoná prvé meranie denných strát po čas 24 hodín pod ľa bodu 5.7 prílohy 7 k predpisu 
EHK OSN č. 83. Emisie sa vypo čítajú pod ľa bodu 6 prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Získaná hodnota sa 
zaznamená ako M  D1 . 
5.3.9.2. Po prvej 24 hodinovej dennej skúške sa vykoná druhé meranie denných strát po čas 24 hodín pod ľa bodu 5.7 
prílohy 7 k predpisu EHK OSN č. 83. Emisie sa vypo čítajú pod ľa bodu 6 prílohy 7 k predpisu EHK OSN 
č. 83. Získaná hodnota sa zaznamená ako M  D2 . 
5.3.10. Výpo čet 
Výsledok M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF musí by ť nižší ako limit stanovený v tabu ľke 3 prílohy I k nariadeniu (ES) 
č. 715/2007.  
5.3.11. Výrobca predloží schva ľovaciemu úradu skúšobný protokol, ktorý bude obsahova ť aspo ň tieto údaje:  
a) opis trvania odstavení vozidla vrátane času a priemerných teplôt;  
b) opis použitej nádoby podrobenej starnutiu a odkaz na presnú správu o starnutí;  
c) priemerná teplota po čas skúšky vozidla odstaveného za tepla;  
d) meranie po čas skúšky vozidla odstaveného za tepla (HSL);  
e) meranie za prvý dennú skúšku, DL  1st day  ; 
f) meranie za druhý dennú skúšku, DL  2nd day  ; 
g) kone čný výsledok skúšky emisií z odparovania, vypo čítaný ako „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF.“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/223
 
PRÍLOHA VII  
OVEROVANIE ŽIVOTNOSTI ZARIADENÍ NA REGULÁCIU ZNE ČIS ŤOVANIA  
(SKÚŠKA TYPU 5)  
1. ÚVOD  
1.1. Táto príloha opisuje skúšku na overenie životnosti zariadení na reguláciu zne čisťovania.  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1. Všeobecné požiadavky na vykonávanie skúšky typu 5 sú stanovené v bode 5.3.6 predpisu EHK OSN č. 83 
s výnimkami uvedenými v bodoch 2.2 a 2.3.  
2.2. Tabu ľka v bode 5.3.6.2 a text v bode 5.3.6.4 predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu takto:  
Kategória motora  Pridelené faktory zhoršenia  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Zážihový  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Vznetový  Ke ďže nie sú pridelené žiadne faktory zhoršenia pre vozidlá so vznetovými 
motormi, výrobcovia použijú na stanovenie faktorov zhoršenia skúšku životnosti 
celého vozidla alebo skúšku životnosti metódou skúšky na starnutie na 
skúšobnom zariadení.  
2.3. Odkaz na požiadavky bodov 5.3.1 a 8.2 uvedený v bode 5.3.6.5 predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na 
požiadavky prílohy XXI a bodu 4.2 prílohy I k tomuto nariadeniu po čas životnosti vozidla.  
2.4. Pred tým, ako sa na posúdenie súladu s požiadavkami uvedenými v bode 5.3.6.5 predpisu EHK OSN č. 83 použijú 
emisné limity stanovené v tabu ľke 2 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007, faktory zhoršenia sa vypo čítajú 
a použijú tak, ako je to opísané v tabu ľke A7/1 v čiastkovej prílohe 7 a v tabu ľke A8/5 v čiastkovej prílohe 8 
k prílohe XXI.  
3. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
3.1. Technické požiadavky a špecifikácie sú stanovené v bodoch 1 až 7 a v dodatkoch 1, 2 a 3 k prílohe 9 k predpisu 
EHK OSN č. 83 s výnimkami uvedenými v bodoch 3.2 až 3.10.  
3.2. Odkaz na prílohu 2 v bode 1.5 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na doplnok 4 k prílohe 
I k tomuto nariadeniu.  
3.3. Odkaz na emisné limity stanovené v tabu ľke 1 v bode 1.6 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz 
na emisné limity stanovené v tabu ľke 2 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
3.4. Odkazy na skúšku typu I v bode 2.3.1.7 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na skúšku typu 
1 v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
3.5. Odkazy na skúšku typu I v bode 2.3.2.6 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na skúšku typu 
1 v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
3.6. Odkazy na skúšku typu I v bode 3.1 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na skúšku typu 1 
v prílohe XXI k tomuto nariadeniu.SK L 175/224 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.7. Odkaz na bod 5.3.1.4 v prvej časti odseku 7 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na tabu ľku 2 
prílohy I k nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
3.8. Odkaz v bode 6.3.1.2 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 na metódy uvedené v doplnku 7 k prílohe 4a sa chápe 
ako odkaz na čiastkovú prílohu 4 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
3.9. Odkaz v bode 6.3.1.4 prílohy 9 k predpisu EHK OSN č. 83 na prílohu 4a sa chápe ako odkaz na čiastkovú prílohu 
4 k prílohe XXI k tomuto nariadeniu.  
3.10. Ako koeficienty jazdného za ťaženia sa použijú VL. Ak VL low neexistuje, použije sa VH.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/225
 
PRÍLOHA VIII  
OVEROVANIE PRIEMERNÝCH EMISIÍ PRI NÍZKYCH TEPLOTÁCH OKOLIA  
(SKÚŠKA TYPU 6)  
1. ÚVOD  
1.1. V tejto prílohe sa opisuje potrebné zariadenie a postup pre skúšku typu 6 na overenie emisií pri nízkych teplotách.  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1. Všeobecné požiadavky na vykonávanie skúšky typu 6 sú tie, ktoré sú uvedené v bode 5.3.5 predpisu EHK OSN č. 83, 
s výnimkou uvedenou nižšie v bode 2.2.  
2.2. Limitné hodnoty uvedené v bode 5.3.5.2 predpisu EHK OSN č. 83 sa týkajú limitných hodnôt stanovených v tabu ľke 
4 prílohy 1 k nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
3. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
3.1. Technické požiadavky a špecifikácie sú tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 až 6 prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 83, 
s výnimkou uvedenou v bode 3.2.  
3.2. Odkaz na bod 2 prílohy 10 v bode 3.4.1 prílohy 8 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na bod B prílohy 
IX k tomuto nariadeniu.  
3.3. Ako koeficienty jazdného za ťaženia sa použijú VL. Ak VL low neexistuje, použije sa VH.SK L 175/226 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA IX  
ŠPECIFIKÁCIE REFEREN ČNÝCH PALÍV  
A. REFEREN ČNÉ PALIVÁ  
1. Technické údaje týkajúce sa palív pre skúšky vozidiel so zážihovými motormi  
Typ: Benzín (E10):  
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Oktánové číslo výskumnou metódou, 
RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Oktánové číslo motorovou metódou, 
MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
hustota pri 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak pary (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Obsah vody  % v/v  0,05  EN 12937  
Vzh ľad pri – 7 °C:  priezra čný a svetlý  
Destilácia:  
— odparené pri 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— odparené pri 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— odparené pri 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kone čná teplota varu  °C  170  195  EN ISO 3405  
Rezíduum  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Analýza uh ľovodíkov:  
— olefíny  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatické uh ľovodíky  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzén  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasýtené uh ľovodíky  % v/v  zaznamenajte  EN 22854  
Pomer uhlík/vodík  zaznamenajte  
Pomer uhlík/kyslík  zaznamenajte  
Induk čná fáza (  4 ) minúty  480  —  EN ISO 7536  
Obsah kyslíka (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Živi čné látky, rozpúš ťadlo odplavené 
(obsah živi čných látok)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Obsah síry (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/227
 
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Korózia medi (3 h pri 50 °C)  —  trieda 1  EN ISO 2160  
Obsah olova  mg/l  —  5  EN 237  
Obsah fosforu (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skuto čné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259: Ropné 
výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vz ťahu k skúšobným postupom („Petroleum products – Determination and 
application of precision data in relation to methods of test“) a pri stanovení minimálnej hodnoty bol zoh ľadnený minimálny 
rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovate ľnos ť). Bez 
oh ľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, sa výrobca paliva musí usilova ť o nulovú hodnotu, ke ď 
stanovená maximálna hodnota je 2R, a o priemernú hodnotu v prípade, ke ď sú stanovené maximálne a minimálne limitné 
hodnoty. Ak je potrebné objasni ť otázku, či palivo sp ĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259. 
( 2 ) Na výpo čet kone čného výsledku bude v súlade s EN 228:2008 odpo čítaný korek čný faktor 0,2 pre MON a RON. 
( 3 ) Na výpo čet kone čného výsledku bude v súlade s EN 228:2008 odpo čítaný korek čný faktor 0,2 pre MON a RON. 
( 4 ) Palivo môže obsahova ť inhibítory oxidácie a kovové dezaktivátory bežne používané na stabilizáciu tokov benzínu v rafinériách, 
ale nesmú sa pridáva ť detergentné, resp. disperzné prísady a olejové rozpúš ťadlá. 
( 5 ) Etanol je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného paliva. Použitý etanol musí sp ĺňať špecifikácie 
normy EN 15376. 
( 6 ) Uvádza sa skuto čný obsah síry v palive použitom pre skúšku typu 1. 
( 7 ) Do referen čného paliva sa nesmú zámerne pridáva ť žiadne zlú čeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo. 
( 8 ) Etanol je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného paliva. Použitý etanol musí sp ĺňať špecifikácie 
normy EN 15376.  
( 2 ) Rovnocenné metódy EN/ISO budú prijaté, ke ď budú vydané pre vlastnosti uvedené vyššie.  
Typ: Etanol (E85)  
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda (  2 ) 
minimum  maximum  
Oktánové číslo výskumnou metódou, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Oktánové číslo motorovou metódou, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
hustota pri 15 °C  kg/m  3 zaznamenajte  ISO 3675  
Tlak pary  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Obsah síry (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oxida čná stabilita  minúty  360  EN ISO 7536  
Obsah živi čných látok (rozpúš ťadlo 
odplavené)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Vzh ľad Ur čuje sa pri teplote okolia alebo 
pri teplote 15 °C, pod ľa toho, ktorá je 
vyššia.  priezra čný a svetlý, vidite ľne bez 
suspendovaných alebo vyzráža ­
ných prímesí.  Vizuálna kontrola  
Etanol a vyššie alkoholy (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Vyššie alkoholy (C  3 -C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  % (V/V)  0,5  
Benzín (  6 ) % (V/V)  zvyšok  EN 228SK L 175/228 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda (  2 ) 
minimum  maximum  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Obsah vody  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Obsah anorganických chloridov  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Korózia pásika medi (3h pri 50 °C)  zaradenie  trieda 1  EN ISO 2160  
Acidita (ako kyselina octová CH  3 CO ­
OH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Pomer uhlík/vodík  zaznamenajte  
Pomer uhlík/kyslík  zaznamenajte  
( 1 ) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skuto čné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259: Ropné 
výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vz ťahu k skúšobným postupom („Petroleum products – Determination and 
application of precision data in relation to methods of test“) a pri stanovení minimálnej hodnoty bol zoh ľadnený minimálny 
rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovate ľnos ť). Bez 
oh ľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, sa výrobca paliva musí usilova ť o nulovú hodnotu, ke ď 
stanovená maximálna hodnota je 2R, a o priemernú hodnotu v prípade, ke ď sú stanovené maximálne a minimálne limitné 
hodnoty. Ak je potrebné objasni ť otázku, či palivo sp ĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259. 
( 2 ) V prípade sporu sa musia použi ť postupy na urovnanie sporu a interpretáciu výsledkov založené na presnosti skúšobnej metódy 
uvedenej v norme EN ISO 4259. 
( 3 ) V prípade vnútroštátneho sporu o obsahu síry sa použije bu ď norma EN ISO 20846, alebo norma EN ISO 20884 podobná 
odkazu na vnútroštátnu prílohu k norme EN 228. 
( 4 ) Uvádza sa skuto čný obsah síry v palive použitom pre skúšku typu 1. 
( 5 ) Etanol, ktorý sp ĺňa špecifikácie normy EN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného 
paliva. 
( 6 ) Obsah bezolovnatého benzínu sa ur čuje ako 100 mínus sú čet percentuálneho obsahu vody a alkoholov. 
( 7 ) Do referen čného paliva sa nesmú zámerne pridáva ť žiadne zlú čeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo.  
Typ: LPG  
Parameter  Jednotka  Palivo A  Palivo B  Skúšobná metóda  
Zloženie:  ISO 7941  
Obsah C  3 % obj.  30 ± 2  85 ± 2  
Obsah C  4 % obj.  zvyšok  zvyšok  
< C  3 , > C  4 % obj.  maximum 2  maximum 2  
olefíny  % obj.  maximum 12  maximum 15  
odparok  mg/kg  maximum 50  maximum 50  prEN 15470  
Voda pri 0 °C  nenachádza sa  nenachádza sa  prEN 15469  
Celkový obsah síry  mg/kg  maximum 10  maximum 10  ASTM 6667  
Sírovodík  žiadny  žiadny  ISO 8819  
Korózia prúžku medi  zaradenie  trieda 1  trieda 1  ISO 6251 (  1 ) 
Zápach  charakteristický  charakteristický  
Oktánové číslo motorovou metódou  minimum 89  minimum 89  EN 589 príloha B  
( 1 ) Touto metódou nemožno presne ur čiť prítomnos ť koróznych materiálov, ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné 
chemikálie, ktoré znižujú korozívne pôsobenie vzorky na prúžok medi. Pridávanie takýchto zlú čenín len na ú čely ovplyvnenia 
výsledkov skúšky je preto zakázané.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/229
 
Typ: NG/ biometán  
Charakteristika  Jednotky  Základ  Limity  
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Referen čné palivo G20  
Zloženie:  
metán  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Zvyšok (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Obsah síry  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbov index (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referen čné palivo G25  
Zloženie:  
Metán  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Zvyšok (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Obsah síry  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbov index (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertné plyny (iné ako N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. 
( 3 ) Hodnota sa stanoví pri 273,2 K (0 °C) a 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertné plyny (iné ako N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. 
( 6 ) Hodnota sa stanoví pri 273,2 K (0 °C) a 101,3 kPa.  
Typ: Vodík pre spa ľovacie motory  
Charakteristika  Jednotky  Limity  
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Čistota vodíka  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Celkové množstvo uh ľovodíkov  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
kyslík  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argón  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
dusík  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Síra μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Trvalé častice (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Nekondenzovaná. 
( 2 ) Kombinácia vody, kyslíka, dusíka a argónu: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Kombinácia vody, kyslíka, dusíka a argónu: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Kombinácia vody, kyslíka, dusíka a argónu: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Kombinácia vody, kyslíka, dusíka a argónu: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodík nesmie obsahova ť prach, piesok, ne čistoty, sadze, oleje alebo iné látky v množstve, ktoré by mohlo poškodi ť vybavenie 
čerpacej jednotky alebo vozidla (motora) v čase plnenia palivom.SK L 175/230 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. Technické údaje týkajúce sa palív pre skúšky vozidiel so vznetovými motormi  
Typ: Motorová nafta (B7):  
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Cetánový index  46,0  EN ISO 4264  
Cetánové číslo (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
hustota pri 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilácia:  
— 50 % bod  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % bod  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— kone čná teplota varu  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
teplota vzplanutia  °C  55  —  EN ISO 2719  
Bod zákalu  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskozita pri 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polycyklické aromatické uh ľovodíky  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Obsah síry  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korózia medi (3 h pri 50 °C)  —  trieda 1  EN ISO 2160  
Conradsonov uhlíkový zvyšok (10 % 
DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Obsah popola  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  
Celková kontaminácia  mg/kg  —  24  EN 12662  
Obsah vody  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Číslo kyslosti  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazivos ť (snímaný priemer opotrebenia 
HFRR pri 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oxida čná stabilita pri 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
FAME (metylester mastnej kyseliny) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skuto čné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259: Ropné 
výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vz ťahu k skúšobným postupom („Petroleum products – Determination and 
application of precision data in relation to methods of test“) a pri stanovení minimálnej hodnoty bol zoh ľadnený minimálny 
rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovate ľnos ť). Bez 
oh ľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, sa výrobca paliva musí usilova ť o nulovú hodnotu, ke ď 
stanovená maximálna hodnota je 2R, a o priemernú hodnotu v prípade, ke ď sú stanovené maximálne a minimálne limitné 
hodnoty. Ak je potrebné objasni ť otázku, či palivo sp ĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259. 
( 2 ) Rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkami minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporu medzi dodávate ľom 
a používate ľom paliva sa však ustanovenia normy ISO 4259 môžu použi ť na urovnanie takých sporov za predpokladu, že 
namiesto jedného merania sa vykonajú opakované merania v po čte nevyhnutnom na dosiahnutie potrebnej presnosti. 
( 3 ) Hoci je oxida čná stabilita regulovaná, je pravdepodobné, že skladovate ľnos ť bude limitovaná. Je potrebné získa ť od dodávate ľa 
informácie o podmienkach a čase skladovania. 
( 4 ) Obsah FAME musí sp ĺňať špecifikácie normy EN 14214.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/231
 
3. Technické údaje týkajúce sa palív pre skúšky vozidiel s palivovými článkami  
Typ: vodík pre vozidlá s palivovými článkami  
Charakteristika  Jednotky  Limity  
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Vodíkové palivo (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Celkové množstvo plynov (  2 ) μmol/mol  0  100  
Celkové množstvo uh ľovodíkov  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
voda  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
kyslík  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Hélium (He), dusík (N  2 ), argón (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Celkové množstvo zlú čenín síry  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehyd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Kyselina mrav čia (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Celkové množstvo halogénových zlú če­
nín μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Ve ľkos ť tuhých častíc  μm 0  10  ISO 14687-2  
Koncentrácia tuhých častíc  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Index vodíkového paliva sa zis ťuje od čítaním celkového obsahu nevodíkových plynných zložiek uvedených v tabu ľke (celkové 
množstvo plynov) vyjadreného v percentách mólov od 100 percent mólov. Jeho hodnota je nižšia než sú čet maximálnych 
prípustných limitov všetkých nevodíkových zložiek uvedených v tabu ľke. 
( 2 ) Hodnota celkového množstva plynov zodpovedá sú čtu hodnôt nevodíkových zložiek uvedených v tabu ľke okrem častíc.  
B. REFEREN ČNÉ PALIVÁ PRE SKÚŠKY EMISIÍ PRI NÍZKYCH TEPLOTÁCH OKOLIA – SKÚŠKA TYPU 6  
Typ: Benzín (E10):  
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
Oktánové číslo výskumnou metódou, 
RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Oktánové číslo motorovou metódou, 
MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
hustota pri 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak pary (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Obsah vody  max 0,05 % v/v 
vzh ľad pri – 7 °C: priezra čný 
a svetlý  EN 12937  
Destilácia:  
— odparené pri 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405SK L 175/232 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda  
minimum  maximum  
— odparené pri 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— odparené pri 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kone čná teplota varu  °C  170  195  EN ISO 3405  
Rezíduum  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Analýza uh ľovodíkov:  
— olefíny  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatické uh ľovodíky  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzén  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasýtené uh ľovodíky  % v/v  zaznamenajte  EN 22854  
Pomer uhlík/vodík  zaznamenajte  
Pomer uhlík/kyslík  zaznamenajte  
Induk čná fáza (  4 ) minúty  480  —  EN ISO 7536  
Obsah kyslíka (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Živi čné látky, rozpúš ťadlo odplavené 
(obsah živi čných látok)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Obsah síry (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korózia medi (3 h pri 50 °C)  —  trieda 1  EN ISO 2160  
Obsah olova  mg/l  —  5  EN 237  
Obsah fosforu (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skuto čné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259: Ropné 
výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vz ťahu k skúšobným postupom („Petroleum products – Determination and 
application of precision data in relation to methods of test“) a pri stanovení minimálnej hodnoty bol zoh ľadnený minimálny 
rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovate ľnos ť). Bez 
oh ľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, sa výrobca paliva musí usilova ť o nulovú hodnotu, ke ď 
stanovená maximálna hodnota je 2R, a o priemernú hodnotu v prípade, ke ď sú stanovené maximálne a minimálne limitné 
hodnoty. Ak je potrebné objasni ť otázku, či palivo sp ĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259. 
( 2 ) Na výpo čet kone čného výsledku bude v súlade s EN 228:2008 odpo čítaný korek čný faktor 0,2 pre MON a RON. 
( 3 ) Na výpo čet kone čného výsledku bude v súlade s EN 228:2008 odpo čítaný korek čný faktor 0,2 pre MON a RON. 
( 4 ) Palivo môže obsahova ť inhibítory oxidácie a kovové dezaktivátory bežne používané na stabilizáciu tokov benzínu v rafinériách, 
ale nesmú sa pridáva ť detergentné, resp. disperzné prísady a olejové rozpúš ťadlá. 
( 5 ) Etanol je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného paliva. Použitý etanol musí sp ĺňať špecifikácie 
normy EN 15376. 
( 6 ) Uvádza sa skuto čný obsah síry v palive použitom pre skúšku typu 6. 
( 7 ) Do referen čného paliva sa nesmú zámerne pridáva ť žiadne zlú čeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo. 
( 8 ) Etanol je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného paliva. Použitý etanol musí sp ĺňať špecifikácie 
normy EN 15376.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/233
 
( 2 ) Rovnocenné metódy EN/ISO budú prijaté, ke ď budú vydané pre vlastnosti uvedené vyššie.  
Typ: Etanol (E75)  
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda (  2 ) 
minimum  maximum  
Oktánové číslo výskumnou metódou, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Oktánové číslo motorovou metódou, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
hustota pri 15 °C  kg/m  3 zaznamenajte  EN ISO 12185  
Tlak pary  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Obsah síry (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oxida čná stabilita  minúty  360  —  EN ISO 7536  
Obsah živi čných látok (rozpúš ťadlo 
odplavené)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
vzh ľad sa ur čuje pri teplote okolia alebo 
pri teplote 15 °C, pod ľa toho, ktorá je 
vyššia  priezra čný a svetlý, vidite ľne bez 
suspendovaných alebo vyzráža ­
ných prímesí.  Vizuálna kontrola  
Etanol a vyššie alkoholy (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
vyššie alkoholy (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  —  0,5  
Benzín (  6 ) % (V/V)  zvyšok  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Obsah vody  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Obsah anorganických chloridov  mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Korózia pásika medi (3h pri 50 °C)  zaradenie  trieda 1  EN ISO 2160  
Acidita (ako kyselina octová CH  3 CO ­
OH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40SK L 175/234 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Parameter  Jednotka  Limity (  1 ) 
Skúšobná metóda (  2 ) 
minimum  maximum  
Pomer uhlík/vodík  zaznamenajte  
Pomer uhlík/kyslík  zaznamenajte  
( 1 ) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skuto čné hodnoty“. Pri stanovení ich limitov boli použité podmienky normy ISO 4259: Ropné 
produkty – ur čovanie a uplat ňovanie presných údajov vo vz ťahu k metódam skúšky. Pri stanovení minimálnej hodnoty sa 
zoh ľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou. Ak sa stanovuje maximálna aj minimálna hodnota, minimálny rozdiel je 4R 
(R = reprodukovate ľnos ť). Bez oh ľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, výrobcovia palív sa 
majú zamera ť na nulovú hodnotu, ak predpokladaná maximálna hodnota je 2R, a na strednú hodnotu v prípade uvádzania 
maximálnych a minimálnych limitov. Ak je potrebné objasni ť otázku, či palivo sp ĺňa požiadavky špecifikácií, uplat ňujú sa 
ustanovenia normy ISO 4259. 
( 2 ) V prípade sporu sa musia použi ť postupy na urovnanie sporu a interpretáciu výsledkov založené na presnosti skúšobnej metódy 
uvedenej v norme EN ISO 4259. 
( 3 ) V prípade vnútroštátneho sporu o obsahu síry sa použije bu ď norma EN ISO 20846, alebo norma EN ISO 20884 podobná 
odkazu na vnútroštátnu prílohu k norme EN 228. 
( 4 ) Uvádza sa skuto čný obsah síry v palive použitom pre skúšku typu 6. 
( 5 ) Etanol, ktorý sp ĺňa špecifikácie normy EN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referen čného 
paliva. 
( 6 ) Obsah bezolovnatého benzínu sa ur čuje ako 100 mínus sú čet percentuálneho obsahu vody a alkoholov. 
( 7 ) Do referen čného paliva sa nesmú zámerne pridáva ť žiadne zlú čeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/235
 
PRÍLOHA X  
VyhradenéSK L 175/236 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA XI  
PALUBNÉ DIAGNOSTICKÉ SYSTÉMY (OBD) PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ  
1. ÚVOD  
1.1. V tejto prílohe sa stanovujú funk čné aspekty palubných diagnostických systémov (OBD) na reguláciu emisií 
motorových vozidiel.  
2. VYMEDZENIE POJMOV, POŽIADAVKY A SKÚŠKY  
2.1. Vymedzenie pojmov, požiadavky na systémy OBD a ich skúšky sú tie, ktoré sú uvedené v bode 2 a 3 prílohy 
11 k predpisu EHK OSN č. 83. Výnimky z týchto požiadaviek sú opísané v nasledujúcich bodoch.  
2.1.1. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa úvodný text k bodu 2 nahrádza takto:  
„Len na ú čely tejto prílohy:“  
2.1.2. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 2.10 nahrádza takto:  
„ ‚jazdný cyklus ‘ sa skladá z naštartovania motora, režimu jazdy, pri ktorom by sa v prípade výskytu zistila 
porucha, a z vypnutia motora.“  
2.1.3. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa vkladá tento nový bod 3.2.3:  
„3.2.3. Zistenie zhoršenia alebo poruchy sa môže vykona ť aj mimo jazdného cyklu (napr. po vypnutí motora).“  
2.1.4. Odkaz na „THC a NOx“ v bode 3.3.3.1 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na „NMHC 
a NOx“.  
2.1.5. Odkaz na „limity“ v bode 3.3.3.1 a 3.3.4.4 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na 
„prahové limity OBD“.  
2.1.6. Odkaz na „emisné limity“ v bode 3.3.5 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na „prahové 
limity OBD“.  
2.1.7. Body 3.3.4.9. a 3.3.4.10. prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa vypúš ťajú. 
2.1.8. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa dop ĺňajú tieto nové body 3.3.5.1 a 3.3.5.2:  
„3.3.5.1. Z h ľadiska úplného zlyhania alebo odstránenia by sa však mali monitorova ť tieto zariadenia (ak by 
odstránenie spôsobilo prekro čenie uplatnite ľných emisných limitov uvedených v bode 5.3.1.4 tohto 
nariadenia):  
a) filter častíc namontovaný do vznetových motorov ako samostatná jednotka alebo sú čas ť kombi ­
novaného zariadenia na reguláciu emisií;  
b) systém dodato čnej úpravy NOx namontovaný do vznetových motorov ako samostatná jednotka 
alebo sú čas ť kombinovaného zariadenia na reguláciu emisií;  
c) oxida čný katalyzátor pre vznetové motory (DOC) namontovaný do vznetových motorov ako 
samostatná jednotka alebo sú čas ť kombinovaného zariadenia na reguláciu emisií.  
3.3.5.2. V súvislosti so zariadeniami uvedenými v bode 3.3.5.1 sa monitoruje aj to, či došlo k nejakej poru ­
che, ktorej následkom by bolo prekro čenie platných prahových limitov OBD.“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/237
 
2.1.9. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 3.8.1 nahrádza takto:  
„Systém OBD môže vymaza ť poruchový kód, prejdenú vzdialenos ť a údaje v danom okamihu, ak nie je 
opätovne zaregistrovaná rovnaká porucha po čas minimálne 40-tich zahrievacích cyklov motora alebo 40- 
tich jazdných cyklov, pri čom prevádzka vozidla sp ĺňa požiadavky bodu 7.5.1 písm. a) až c) doplnku 1 
k prílohe 11.“  
2.1.10. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa v bode 3.9.3.1 odkaz na normu ISO DIS 15031 5 nahrádza takto:  
„… norme uvedenej v bode 6.5.3.2 písm. a) doplnku 1 k prílohe 11 k tomuto nariadeniu.“  
2.1.11. V prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa dop ĺňa tento nový bod 3.10:  
„3.10. Dodato čné ustanovenia pre vozidlá využívajúce stratégie vypínania motora  
3.10.1. Jazdný cyklus  
3.10.1.1. Autonómne opätovné naštartovania motora na základe povelu riadiaceho systému motora po zhas ­
nutí motora môže by ť považované za nový jazdný cyklus alebo pokra čovanie existujúceho jazdného 
cyklu.“  
2.2. Po čet najazdených kilometrov v rámci skúšky životnosti typu V a skúška životnosti typu V uvedené v bode 3.1 
a 3.3.1 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkaz na požiadavky prílohy VII k tomuto 
nariadeniu.  
2.3. Prahové limity OBD špecifikované v bode 3.3.2 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkaz na 
požiadavky stanovené v bodoch 2.3.1 a 2.3.2:  
2.3.1. Prahové limity OBD platné pre vozidlá, ktoré sú typovo schválené pod ľa emisných limitov Euro 6 uvedených 
v tabu ľke 2 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 715/2007, po uplynutí troch rokov od dátumov uvedených v článku 
10 ods. 4 a ods. 5 uvedeného nariadenia sú stanovené v tejto tabu ľke: 
Kone čné prahové limity OBD Euro 6  
Refe ­
ren čná 
hmotnos ť 
(RH) (kg)  Hmotnos ť oxidu 
uho ľnatého  Hmotnos ť 
nemetánových 
uh ľovodíkov  Hmotnos ť oxidov 
dusíka  Hmotnos ť tuhých 
častíc (  1 ) Po čet častíc (  1 ) ( 2 ) 
Kategó ­
ria Trieda  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  všetky  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — všetky  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Vysvetlivky : PI = zážihové zapa ľovanie, CI = vznetové zapa ľovanie. 
( 1 ) Limity pre hmotnos ť a po čet tuhých častíc pre zážihové motory sa uplat ňujú len na vozidlá vybavené motormi s priamym 
vstrekovaním. 
( 2 ) Limity po čtu častíc môžu by ť zavedené neskôr.SK L 175/238 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.3.2. Tri roky po dátumoch uvedených v článku 10 ods. 4 a 5 nariadenia (ES) č. 715/2007 sa pod ľa rozhodnutia 
výrobcu pre nové typové schválenia, respektíve pre nové vozidlá, uplat ňujú nasledujúce prahové limity OBD pre 
vozidlá, ktoré sú typovo schválené pod ľa emisných limitov Euro 6 stanovených v tabu ľke 2 prílohy I k 
nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
Predbežné prahové limity OBD Euro 6  
Referen čná 
hmotnos ť 
(RH) (kg)  Hmotnos ť oxidu 
uho ľnatého  Hmotnos ť 
nemetánových 
uh ľovodíkov  Hmotnos ť oxidov 
dusíka  Hmotnos ť tuhých 
častíc (  1 ) 
Kategória  Trieda  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  všetky  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — všetky  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Vysvetlivky : PI = zážihové zapa ľovanie, CI = vznetové zapa ľovanie. 
( 1 ) Limity pre hmotnosti tuhých častíc pri zážihových motoroch sa uplat ňujú len na vozidlá vybavené motormi s priamym vstreko ­
vaním.  
2.4. Odkaz na prahové limity stanovené v bode 3.3.3.1 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz 
na prahové limity stanovené v bode 2.3 tejto prílohy.  
2.5. Skúšobným cyklom typu I uvedeným v bode 3.3.3.2 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ten istý 
cyklus ako cyklus typu 1, ktorý bol použitý najmenej na dva po sebe nasledujúce cykly po zlyhaní zážihu 
motora pod ľa bodu 6.3.1.2 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83.  
2.6. Odkaz na prahové limity pre tuhé častice stanovené v bode 3.3.2, ktorý je uvedený v bode 3.3.3.7 prílohy 11 
k predpisu EHK OSN č. 83, sa chápe ako odkaz na prahové limity tuhých častíc stanovené v bode 2.3 tejto 
prílohy.  
2.7. Odkaz na skúšobný cyklus typu I v bode 2.1.3 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako 
odkaz na skúšku typu 1 pod ľa nariadenia (ES) č. 692/2008 alebo pod ľa prílohy XXI k tomuto nariadeniu, 
pod ľa vo ľby výrobcu pre každú jednotlivú poruchu, ktorá má by ť preukázaná.  
3. SPRÁVNE USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA NEDOSTATKOV SYSTÉMOV OBD  
3.1. Správne ustanovenia týkajúce sa nedostatkov systémov OBD pod ľa článku 6 ods. 2 sú stanovené v časti 4 
prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 s týmito výnimkami.  
3.2. Odkaz na prahové limity OBD v bode 4.2.2 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na 
prahové limity OBD v bode 2.3 tejto prílohy.  
3.3. Bod 4.6 prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe takto:  
„Schva ľovací orgán oznámi svoje rozhodnutie o udelení typového schválenia systému s nedostatkom v súlade 
s článkom 6 ods. 2.“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/239
 
4. PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM O SYSTÉME OBD  
4.1. Požiadavky na prístup k informáciám o systéme OBD sú uvedené v bode 5 prílohy 11 k predpisu EHK OSN 
č. 83. Výnimky z týchto požiadaviek sú opísané v nasledujúcich bodoch.  
4.2. Odkazy na dodatok 1 k prílohe 2 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na doplnok 5 k prílohe I k 
tomuto nariadeniu.  
4.3. Odkazy na bod 3.2.12.2.7.6 prílohy 1 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na bod 3.2.12.2.7.6 
doplnku 3 k prílohe I k tomuto nariadeniu.  
4.4. Odkazy na „zmluvné strany“ sa chápu ako odkazy na „ členské štáty“.  
4.5. Odkazy na schválenie udelené pod ľa predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na typové schválenie 
udelené pod ľa tohto nariadenia a nariadenia (ES) č. 715/2007.  
4.6. Typové schválenie EHK OSN sa chápe ako typové schválenie ES.SK L 175/240 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 1  
FUNK ČNÉ ASPEKTY PALUBNÝCH DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉMOV (OBD)  
1. ÚVOD  
1.1. V tomto doplnku sa opisuje postup skúšky pod ľa bodu 2 tejto prílohy.  
2. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
2.1. Technické požiadavky a špecifikácie sú stanovené v dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 s výnim ­
kami a dopl ňujúcimi požiadavkami opísanými v nasledujúcich bodoch.  
2.2. Odkazy v dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 na prahové limity OBD stanovené v bode 3.3.2 
prílohy 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako odkazy na prahové limity OBD stanovené v bode 2.3 tejto 
prílohy.  
2.3. Referen čné palivá špecifikované v bode 3.2 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu ako 
odkazy na príslušné špecifikácie referen čných palív v prílohe IX k tomuto nariadeniu.  
2.4. Odkaz na prílohu 11 v bode 6.5.1.4 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na 
prílohu XI k tomuto nariadeniu.  
2.5. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa v bode 1 v druhom odseku dop ĺňa táto nová posledná 
veta:  
„V prípade elektrických porúch (skrat/prerušený obvod) môžu emisie prekro čiť limity stanovené v bode 3.3.2 
o viac ako dvadsa ť percent.“  
2.6. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 6.5.3 nahrádza takto:  
„6.5.3. Prístup k diagnostickému systému regulácie emisií musí by ť normalizovaný a neobmedzený a musí 
zodpoveda ť nasledujúcim normám ISO a/alebo špecifikáciám SAE. Pod ľa uváženia výrobcu môžu by ť 
použité neskoršie verzie.  
6.5.3.1. Pokia ľ ide o spojenie medzi palubnými a mimopalubnými systémami, použije sa táto norma:  
a) ISO 15765-4:2011: ‚Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: 
Requirements for emissions-related systems‘, z 1. februára 2011;  
6.5.3.2. Normy používané pre prenos informácií súvisiacich s OBD:  
a) ISO 15031-5 ‚Road vehicles - communication between vehicles and external test equipment for 
emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services‘, z 1. apríla 2011 alebo 
SAE J1979 z 23. februára 2012;  
b) ISO 15031-4 ‚Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment‘, z 1. júna 2005 alebo SAE J1978 
z 30. apríla 2002;  
c) ISO 15031-3 ‚Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specifica ­
tion and use‘, z 1. júla 2004 alebo SAE J 1962 z 26. júla 2012;  
d) ISO 15031-6 ‚Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions‘, z 13. augusta 2010 
alebo SAE J2012 zo 7. marca 2013;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/241
 
e) ISO 27145 ‚Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics 
(WWH-OBD)‘ z 15. augusta 2012, s obmedzením, že na ú čely dátového spojenia môžu by ť použité 
len ustanovenia bodu 6.5.3.1 písm. a);  
f) ISO 14229:2013 ‚Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)‘ s obmedzením, že na ú čely 
dátového spojenia môžu by ť použité len ustanovenia bodu 6.5.3.1 písm. a).  
Od 1. januára 2019 môžu by ť normy uvedené v písmene e) a f) použité ako alternatíva namiesto 
normy uvedenej v písmene a).  
6.5.3.3. Skúšobné zariadenie a diagnostické nástroje potrebné na komunikáciu s OBD systémami musia sp ĺňať 
alebo prekra čova ť funk čné špecifikácie stanovené v norme uvedenej v bode 6.5.3.2 písm. b) tohto 
doplnku.  
6.5.3.4. Základné diagnostické dáta (špecifikované v bode 6.5.1) a dvojsmerné kontrolné informácie musia by ť 
zabezpe čené vo formáte a jednotkách opísaných v normách uvedených v bode 6.5.3.2 písm. a) tohto 
doplnku a musia by ť prístupné s použitím diagnostického nástroja, ktorý sp ĺňa požiadavky normy 
uvedenej v bode 6.5.3.2 písm. b) tohto doplnku.  
Výrobca vozidla poskytne vnútroštátnemu normaliza čnému orgánu údaje o akýchko ľvek diagnostic ­
kých údajoch vz ťahujúcich sa na emisie, napr. PID, OBD monitor ID, test ID, ktoré nie sú špecifiko ­
vané v norme uvedenej v bode 6.5.3.2 písm. a) tohto nariadenia, avšak súvisia s týmto nariadením.  
6.5.3.5. Ak je zistená porucha, výrobca ju identifikuje príslušným chybovým kódom pod ľa ISO/SAE, špecifi ­
kovanom v jednej z noriem uvedených v bode 6.5.3.2 písm. d) tohto doplnku, ktoré sa týkajú ‚diag ­
nostických poruchových kódov vz ťahujúcich sa na emisie‘. Ak taká identifikácia nie je možná, výrobca 
môže použi ť vlastné diagnostické poruchové kódy pod ľa tej istej normy. Poruchové kódy musia by ť 
plne dostupné pre štandardizované diagnostické vybavenie sp ĺňajúce ustanovenia bodu 6.5.3.2. tohto 
doplnku.  
Výrobca vozidla poskytne vnútroštátnemu normaliza čnému orgánu údaje o akýchko ľvek diagnostic ­
kých údajoch vz ťahujúcich sa na emisie, napr. PID, OBD monitor ID, test ID, ktoré nie sú špecifiko ­
vané v normách uvedených v bode 6.5.3.2 písm. a) tohto doplnku, avšak súvisia s týmto nariadením.  
6.5.3.6. Rozhranie medzi vozidlom a diagnostickým prístrojom musí by ť normalizované a musí sp ĺňať všetky 
požiadavky normy uvedenej v bode 6.5.3.2 písm. c) tohto doplnku. Miesto, na ktoré sa montuje, 
podlieha súhlasu správneho orgánu, musí sa vybra ť tak, aby bolo ľahko prístupné pre personál 
technickej služby, no chránené pred neoprávneným zásahom nekvalifikovanej osoby.  
6.5.3.7. Výrobca tiež sprístup ňuje, pod ľa potreby za úhradu, technické informácie potrebné na opravu alebo 
údržbu motorových vozidiel, pokia ľ sa na tieto informácie nevz ťahuje právo duševného vlastníctva 
alebo nie sú predmetom základného, tajného a vhodnou formou identifikovate ľného know-how; 
v takom prípade sa potrebné technické informácie nesmú neprimerane zadržiava ť. 
Oprávnený prístup k takýmto informáciám má každá osoba, ktorej zamestnaním je údržba alebo 
oprava vozidiel, pomoc pri poruchách na ceste, kontrola alebo skúšanie vozidiel alebo výroba či 
predaj náhradných alebo doplnkových komponentov, diagnostických prístrojov a skúšobných zariade ­
ní.“ 
2.6. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa vkladá tento nový bod 6.1.1:  
„6.1.1. Skúšku typu I nie je potrebné vykona ť na preukázanie elektrických porúch (skrat/prerušený obvod). 
Výrobca môže tieto režimy porúch preukáza ť použitím takých jazdných podmienok, v ktorých je 
daný komponent použitý a sú splnené podmienky monitorovania. Tieto podmienky sa zaznamenajú 
v dokumentácii k typovému schváleniu.“  
2.7. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 6.2.2 mení takto:  
„Na žiados ť výrobcu sa môžu použi ť alternatívne a/alebo dodato čné metódy predkondicionovania.“  
2.8. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa vkladá tento nový bod 6.2.3:  
„6.2.3. Použitie dodato čných predkondicionovacích cyklov alebo alternatívnych predkondicionovacích metód sa 
zaznamená v dokumentácii k typovému schváleniu.“SK L 175/242 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.9. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 6.3.1.5 nahrádza takto:  
„Elektrické odpojenie elektronického riadenia systému odvádzania emisií z odparovania (ak je namontované a ak 
sa aktivuje pri prevádzke s vybratým druhom paliva).“  
2.10. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 6.4.1.1 nahrádza takto:  
„MI sa aktivuje najneskôr pred koncom tejto skúšky pri ktorejko ľvek z podmienok uvedených v bode 6.4.1.2 až 
6.4.1.5. MI môže by ť aktivovaný aj po čas predkondicionovania. Technická služba môže pod ľa bodu 6.4.1.6 
tieto podmienky nahradi ť inými podmienkami.“  
2.11. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 6.4.2.1 nahrádza takto:  
„MI sa aktivuje najneskôr pred koncom tejto skúšky pri ktorejko ľvek z podmienok uvedených v bode 6.4.2.2 až 
6.4.2.5. MI môže by ť aktivovaný aj po čas predkondicionovania. Technická služba môže uvedené podmienky 
nahradi ť inými podmienkami v súlade s bodom 6.4.2.5.“  
3. PREVÁDZKOVÁ VÝKONNOS Ť 
3.1. Všeobecné požiadavky  
Technické požiadavky a špecifikácie sú stanovené v dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 s výnim ­
kami a dopl ňujúcimi požiadavkami opísanými v nasledujúcich bodoch.  
3.1.1. Požiadavky bodu 7.1.5 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu takto:  
Pre nové typové schválenia a nové vozidlá monitor požadovaný v bode 2.9 tejto prílohy hodnotu IUPR vyššiu 
alebo rovnajúcu sa 0,1 do troch rokov po dátumoch uvedených v článku 10 ods. 4. a ods. 5 nariadenia (ES) 
č. 715/2007.  
3.1.2. Požiadavky bodu 7.1.7 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápu takto:  
Výrobca musí preukáza ť schva ľovaciemu orgánu a na požiadanie Komisii, že tieto štatistické podmienky sú 
splnené pre všetky monitory, ktoré má hlási ť systém OBD pod ľa bodu 7.6 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu 
EHK OSN č. 83, najneskôr 18 mesiacov po uvedení prvého typu vozidla s IUPR v rade OBD na trh a potom 
každých 18 mesiacov. Na tento ú čel sa pri radoch OBD pozostávajúcich z viac ako 1000 registrácií v EÚ, ktoré 
podliehajú odberu vzoriek v rámci obdobia odberu vzorky, používa proces opísaný v prílohe II, a to bez toho, 
aby boli dotknuté ustanovenia bodu 7.1.9 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83.  
Okrem požiadaviek stanovených v prílohe II a bez oh ľadu na výsledky kontroly uvedeného v bode 2 prílohy II 
orgán, ktorý vydal povolenie, uplatní pri IUPR uvedenom v doplnku 1 k prílohe II kontrolu zhody v prevádzke, 
a to vo vhodnom po čte náhodne vybratých prípadov. Výrazom „vo vhodnom po čte náhodne vybratých prípa ­
dov“ sa rozumie, že toto opatrenie má odrádzajúci ú činok, pokia ľ ide o neplnenie požiadaviek bodu 3 tejto 
prílohy alebo poskytovanie zmanipulovaných, falošných alebo nereprezentatívnych údajov na ú čely kontroly. Ak 
neexistujú a schva ľovacie orgány nepreukázali žiadne osobitné okolnosti, považuje sa náhodná kontrola zhody 
v prevádzke pri 5 % typovo schválených OBD radov za dostato čnú na splnenie tejto požiadavkou. Na tento ú čel 
sa môžu schva ľovacie úrady dohodnú ť s výrobcom na znížení po čtu dvojitých skúšok daného radu OBD, pokia ľ 
takáto dohoda nenarúša ú činok, ktorým kontrola zhody v prevádzke vykonávaná schva ľovacím úradom odrádza 
od neplnenia požiadaviek bodu 3 tejto prílohy. Údaje zhromaždené členskými štátmi v rámci kontrolných 
skúšobných programov sa môžu používa ť na ú čely kontrol zhody v prevádzke. Na základe žiadosti schva ľovacie 
úrady poskytnú Komisii a ostatným schva ľovacím úradom údaje o uskuto čnených kontrolách a náhodných 
kontrolách zhody v prevádzke vrátane metodiky použitej na ur čenie prípadov, ktoré sa majú podrobi ť náhodnej 
kontrole zhody v prevádzke.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/243
 
3.1.3. Nesplnenie požiadaviek uvedených v bode 7.1.6 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 zistené na 
základe skúšky opísanej v bode 3.1.2 tohto doplnku alebo v bode 7.1.9 dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK 
OSN č. 83 sa považuje za porušenie podmienok, ktoré podlieha sankciám stanoveným v článku 13 nariadenia 
(ES) č. 715/2007. Týmto ustanovením sa neobmedzuje možnos ť uloženia týchto sankcií v iných prípadoch 
porušenia ďalších ustanovení nariadenia (ES) č. 715/2007 alebo tohto nariadenia, v ktorých savýslovne neod ­
kazuje na článok 13 nariadenia (ES) č. 715/2007.  
3.1.4. V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 7.6.1 nahrádza takto:  
„7.6.1. Systém OBD hlási, v súlade s normou uvedenou v bode 6.5.3.2 písm. a) tohto doplnku, po čítadlo cyklov 
zapa ľovania a všeobecný menovate ľ, ako aj samostatné čitatele a menovatele pre tieto monitory, ak sa 
v tejto prílohe vyžaduje ich prítomnos ť vo vozidle:  
a) katalyzátory (samostatné hlásenie pre každú čas ť); 
b) sníma če kyslíka/výfukových plynov vrátane sekundárnych sníma čov kyslíka  
(každý sníma č sa hlási samostatne);  
c) systém na reguláciu emisií z odparovania;  
d) systém EGR;  
e) systém VVT;  
f) systém sekundárneho vzduchu;  
g) filter častíc;  
h) systém dodato čnej úpravy NOx (napr. absorbér NOx, systém činidla/katalyzátora NOx);  
i) systém regulácie plniaceho tlaku.“  
V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa bod 7.6.2 nahrádza takto:  
„7.6.2. V prípade špecifických komponentov a systémov vybavených vä čším po čtom monitorov, ktoré sa pod ľa 
tohto oddielu musia hlási ť (napr. čas ť 1 kyslíkového sníma ča môže ma ť vä čší po čet monitorov pre 
odozvu a iné charakteristiky sníma ča), systém OBD samostatne sleduje čitatele a menovatele pre každý 
osobitný monitor a podáva hlásenie len o príslušnom čitateli a menovateli pre osobitný monitor, ktorý 
má najnižší numerický pomer. Ak dva alebo viac konkrétnych monitorov má rovnaké pomery, o prí ­
slušnom čitateli a menovateli pre osobitný monitor, ktorý má najvyšší menovate ľ, sa podáva hlásenie pre 
konkrétny komponent.“  
V dodatku 1 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83 sa vkladá tento nový bod 7.6.2.1:  
„7.6.2.1. Čitatele a menovatele pre konkrétne monitory komponentov alebo systémov, ktoré sú monitorované 
nepretržite s oh ľadom na skrat alebo prerušený obvod, sú vy ňaté z povinnosti hlásenia.  
Pojem ‚nepretržite‘ v kontexte monitorovania je, že monitorovanie je trvalo aktívne a signál použitý na 
monitorovanie sa zaznamenáva najmenej dvakrát za sekundu, pri čom vyhodnotenie prítomnosti 
poruchy vo vz ťahu k danému monitoru sa musí uskuto čni ť do 15 sekúnd.  
Ak je frekvencia vzorkovania komponentu vstupného signálu do po číta ča na ú čely kontroly nižšia, 
môže by ť signál komponentu vyhodnotený vždy, ke ď dôjde k záznamu.  
Nie je potrebná aktivácia výstupného komponentu/systému len na ú čely monitorovania daného výstup ­
ného komponentu/systému.“SK L 175/244 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Doplnok 2  
ZÁKLADNÉ VLASTNOSTI RADU VOZIDIEL  
Základné vlastnosti radu vozidiel sú stanovené v dodatku 2 k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/245
 
PRÍLOHA XII  
STANOVENIE EMISIÍ CO  2 , SPOTREBY PALIVA, SPOTREBY ELEKTRICKEJ ENERGIE A DOJAZDU V ELEKTRICKOM 
REŽIME  
4. TYPOVÉ SCHVA ĽOVANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH EKOLOGICKÝMI INOVÁCIAMI  
4.1. Pod ľa článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 725/2011 pre vozidlá kategórie M1 a článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 
č. 427/2014 pre vozidlá kategórie N1 požiada výrobca, ktorý chce zníži ť svoje priemerné špecifické emisie CO  2 , aby 
dosiahol cie ľovú hodnotu špecifických emisií v ďaka úsporám realizovaným prostredníctvom jednej či viacerých 
ekologických inovácií, ktorými je vozidlo vybavené, schva ľovací úrad o vydanie osved čenia typového schválenia 
ES pre vozidlo vybavené ekologickou inováciou.  
4.2. Úspory emisií CO  2 z vozidiel vybavených ekologickou inováciou sa na ú čely typového schva ľovania stanovujú 
postupom a skúšobnou metodikou, ktoré sú uvedené v rozhodnutí Komisie schva ľujúcom danú ekologickú inováciu, 
v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 725/2011 pre vozidlá kategórie M1 alebo článkom 10 nariadenia (EÚ) 
č. 427/2014 pre vozidlá kategórie N1.  
4.3. Vykonaním skúšok potrebných na stanovenie úspor emisií CO  2 dosiahnutých v ďaka ekologickým inováciám nie je 
v relevantných prípadoch dotknuté preukázanie zhody daných ekologických inovácií s technickými predpismi stano ­
venými v smernici 2007/46/ES.  
4.4. Ak inova čná technológia nesp ĺňa limit 1 g CO  2 /km pod ľa článku 9 nariadenia (EÚ) č. 725/2011, vydá sa osved čenie 
o typovom schválení bez uvedenia kódu ekologickej inovácie alebo zníženia emisií CO  2 dosiahnutého inova čnou 
technológiou.  
5. STANOVENIE EMISIÍ CO  2 A SPOTREBY PALIVA VOZIDIEL N1 PREDLOŽENÝCH NA VIACSTUP ŇOVÉ TYPOVÉ 
SCHVA ĽOVANIE  
5.1. Na ú čely stanovenia emisií CO  2 a spotreby paliva vozidla predloženého na viacstup ňové typové schválenie pod ľa 
článku 3 ods. 7 smernice 2007/46/ES sa uplat ňujú postupy uvedené v prílohe XXI. Osobitné ustanovenia pre 
viacstup ňové typové schva ľovanie sú uvedené v bode 5.2 až 5.7 tejto prílohy.  
5.2. Jazdné za ťaženie sa stanoví na základe radu vymedzeným vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia s využitím 
parametrov reprezentatívneho viacstup ňového vozidla, stanovených v bode 4.2.1.4 čiastkovej prílohy 4 k prílohe 
XXI.  
5.3. Výpo čet jazdného za ťaženia a jazdného odporu je založený na reprezentatívnom vozidle radu vymedzeného 
vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia pod ľa bodu 5.1 čiastkovej prílohy 4 k prílohe XXI.  
5.4. Výrobca základného vozidla odskúša reprezentatívne viacstup ňové vozidlo na emisie CO  2 a spotrebu paliva a sprí ­
stupní výpo čtový nástroj na stanovenie hodnôt spotreby paliva a emisií CO  2 pod ľa čiastkovej prílohy 7 k prílohe 
XXI, na základe parametrov dokon čovaných vozidiel.  
5.5. Hodnoty kone čnej spotreby a emisií CO  2 vypo číta výrobca na poslednom stupni výroby na základe parametrov 
dokon čovaného vozidla pod ľa bodu 3.2.4 čiastkovej prílohy 7 k prílohe XXI.  
5.6. Výrobca dokon čovaného vozidla v osved čení o zhode uvedie informácie o dokon čovanom vozidle a doplní infor ­
mácie o základných vozidlách v súlade s prílohou IX k smernici 2007/46/ES.  
5.7. V prípade vozidiel predložených na schválenie jednotlivého vozidla obsahuje osved čenie o schválení jednotlivého 
vozidla tieto informácie:  
a) emisie CO  2 merané pod ľa metodiky uvedenej v bodoch 5.1 až 5.6;  
b) hmotnos ť dokon čovaného vozidla v pohotovostnom stave;  
c) identifika čný kód pod ľa typu, variantu a verzie základného vozidla;  
d) číslo typového schválenia základného vozidla vrátane čísla rozšírenia;SK L 175/246 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
e) meno a adresa výrobcu základného vozidla;  
f) hmotnos ť základného vozidla v pohotovostnom stave.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/247
 
PRÍLOHA XIII  
TYPOVÉ SCHVA ĽOVANIE ES NÁHRADNÝCH ZARIADENÍ NA REGULÁCIU ZNE ČIS ŤOVANIA AKO SAMOSTATNEJ 
TECHNICKEJ JEDNOTKY  
1. ÚVOD  
1.1. Táto príloha obsahuje dopl ňujúce požiadavky na typové schva ľovanie zariadení na reguláciu zne čisťovania ako 
samostatných jednotiek.  
2. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
2.1. Ozna čenie  
Pôvodné náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania musia by ť ozna čené aspo ň týmito identifika čnými 
znakmi:  
a) názov alebo obchodná zna čka výrobcu vozidla;  
b) zna čka a identifika čné číslo dielov pôvodného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania zazname ­
nané v informáciách uvedených v bode 2.3.  
2.2. Dokumentácia  
K pôvodným náhradným zariadeniam na reguláciu zne čisťovania musia by ť priložené tieto informácie:  
a) názov alebo obchodná zna čka výrobcu vozidla;  
b) zna čka a identifika čné číslo dielov pôvodného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania zazname ­
nané v informáciách uvedených v bode 2.3;  
c) vozidlá, ktoré sú vybavené typom pôvodného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania, na ktorý 
sa vz ťahuje bod 2.3 dodatku k doplnku 4 k prílohe I, prípadne ozna čenie identifikujúce, či je pôvodné 
náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania vhodné na montáž do vozidla, ktoré je vybavené palubným 
diagnostickým systémom (OBD);  
d) montážne pokyny, ak je to potrebné.  
Tieto informácie musia by ť dostupné v katalógu výrobkov, ktorý na predajné miesta dodáva výrobca vozidla.  
2.3. Výrobca vozidla poskytuje technickej službe a/alebo schva ľovaciemu úradu potrebné informácie v elektro ­
nickom formáte, ktorý zabezpe čí väzbu medzi príslušnými číslami dielov a dokumentáciou typového schvále ­
nia. 
Tieto informácie musia obsahova ť: 
a) zna čku(-y) a typ(-y) vozidla;  
b) zna čku(-y) a typ(-y) pôvodného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania;  
c) číslo(-a) dielu(-ov) pôvodného náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania;  
d) schva ľovacie číslo príslušného(-ých) typu(-ov) vozidla(-iel).  
3. ZNA ČKA TYPOVÉHO SCHVÁLENIA EÚ PRE SAMOSTATNÚ TECHNICKÚ JEDNOTKU  
3.1. Každé náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania, ktoré sa zhoduje s typom schváleným pod ľa tohto 
nariadenia ako samostatná technická jednotka, musí by ť ozna čené zna čkou typového schválenia ES.SK L 175/248 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Túto zna čku tvorí obd ĺžnik, vo vnútri ktorého je uvedené malé písmeno „e“ a rozlišovacie číslo členského štátu, 
ktorý udelil typové schválenie ES v súlade so systémom číslovania uvedeným v prílohe VII k smernici 
2007/46/ES.  
Zna čka typového schválenia ES má v blízkosti obd ĺžnika „základné schva ľovacie číslo“ uvedené v časti 4 čísla 
typového schválenia uvedeného v prílohe VII k smernici 2007/46/ES, ktorému predchádzajú dve číslice ozna ­ 
čujúce poradové číslo pridelené poslednej vä čšej technickej zmene nariadenia (ES) č. 715/2007 alebo tohto 
nariadenia ku d ňu udelenia typového schválenia ES pre samostatnú technickú jednotku. Poradové číslo tohto 
nariadenia je 00.  
3.3. Zna čka typového schválenia ES sa musí pripevni ť k náhradnému zariadeniu na reguláciu zne čisťovania tak, aby 
bola zrete ľne čitate ľná a nezmazate ľná. Má by ť vidite ľná všade, kde je to možné, ke ď sa náhradné zariadenie na 
reguláciu zne čisťovania montuje na vozidlo.  
3.4. V doplnku 3 k tejto prílohe je uvedený príklad zna čky typového schválenia ES.  
4. TECHNICKÉ POŽIADAVKY  
4.1. Požiadavky na typové schválenie náhradných zariadení na reguláciu zne čisťovania sú stanovené v bode 5 
predpisu EHK OSN č. 103 s výnimkami uvedenými v bodoch 4.1.1 až 4.1.5.  
4.1.1. „Skúšobný cyklus“ v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápe ako tá istá skúška typu I / typu 1 a ten istý 
skúšobný cyklus typu I / typu 1, ako boli použité na pôvodné typové schválenie vozidla.  
4.1.2. Pojem „katalyzátor“ používaný v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápe ako „zariadenie na reguláciu 
zne čisťovania“.  
4.1.3. Pokia ľ ide o náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania, ktorými má by ť vybavený typ vozidiel schválený 
pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007, regulované zne čisťujúce látky uvedené v bode 5.2.3 predpisu EHK OSN 
č. 103 sa nahrádzajú všetkými zne čisťujúcimi látkami uvedenými v tabu ľke 2 prílohy 1 k nariadeniu (ES) 
č. 715/2007.  
4.1.4. Pokia ľ ide o náhradné zariadenia na reguláciu zne čisťovania, ktorými má by ť vybavený typ vozidiel schválený 
pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007, požiadavkami na životnos ť a súvisiacimi faktormi zhoršenia uvedenými 
v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa rozumejú požiadavky a faktory uvedené v prílohe VII k tomuto naria ­
deniu.  
4.1.5. Odkaz na doplnok 1 oznámenia o typovom schválení v bode 5.5.3 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápe ako 
odkaz na dodatok k osved čeniu o typovom schválení ES o informáciách o systéme OBD vozidla (doplnok 5 
k prílohe I).  
4.2. V prípade vozidiel so zážihovými motormi, ak sú emisie THC a NMHC zmerané po čas preukazovacej skúšky 
nového pôvodného katalyzátora pod ľa bodu 5.2.1 predpisu EHK OSN č. 103 vyššie ako hodnoty zmerané 
po čas typového schválenia vozidla, rozdiel sa pripo čítava k prahovým limitom OBD. Prahové limity OBD sú 
špecifikované v bode 2.3 prílohy XI k tomuto nariadeniu.  
4.3. Revidované prahové limity OBD sa budú uplat ňova ť po čas skúšok kompatibility OBD stanovených v bode 5.5 
až 5.5.5 predpisu EHK OSN č. 103. Najmä vtedy, ak sa uplat ňuje prekro čenie povolené v bode 1 dodatku 1 
k prílohe 11 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.4. Požiadavky na náhradné periodicky regeneratívne systémy  
4.4.1.  Požiadavky týkajúce sa emisií  
4.4.1.1. Vozidlo(-á) uvedené v článku 11 ods. 3 vybavené typom náhradného periodicky regeneratívneho systému, 
o ktorého schválenie sa žiada, sa podrobuje(-ú) skúškam opísaným v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK 
OSN č. 83, aby sa porovnala jeho(ich) výkonnos ť s rovnakým vozidlom vybaveným pôvodným periodicky 
regeneratívnym systémom.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/249
 
4.4.1.2. „Skúška typu I“ a „skúšobný cyklus typu I“ v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83 a „skúšobný cyklus“ 
v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápu ako tá istá skúška typu I / typu 1 a ten istý skúšobný cyklus typu 
I / typu 1, ako boli použité na pôvodné typové schválenie vozidla.  
4.4.2.  Stanovenie základu pre porovnávanie  
4.4.2.1. Vozidlo musí by ť vybavené novým pôvodným periodicky regeneratívnym systémom. Emisné vlastnosti tohto 
systému sa ur čujú na základe skúšobného postupu stanoveného v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN 
č. 83.  
4.4.2.1.1. „Skúška typu I“ a „skúšobný cyklus typu I“ v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83 a „skúšobný cyklus“ 
v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápu ako tá istá skúška typu I / typu 1 a ten istý skúšobný cyklus typu 
I / typu 1, ako boli použité na pôvodné typové schválenie vozidla.  
4.4.2.2. Na žiados ť žiadate ľa o schválenie náhradného komponentu musí schva ľovací úrad nediskrimina čným 
spôsobom sprístupni ť informácie uvedené v bodoch 3.2.12.2.1.11.1 a 3.2.12.2.6.4.1 informa čného dokumentu 
obsiahnutého v doplnku 3 k prílohe I k tomuto nariadeniu pre každé testované vozidlo.  
4.4.3.  Skúška výfukových plynov s náhradným periodicky regeneratívnym systémom  
4.4.3.1. Pôvodný periodicky regeneratívny systém skúšaného(-ých) vozidla(-diel) sa nahradí náhradným periodicky 
regeneratívnym systémom. Emisné vlastnosti tohto systému sa ur čujú na základe skúšobného postupu stano ­
veného v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.4.3.1.1. „Skúška typu I“ a „skúšobný cyklus typu I“ v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83 a „skúšobný cyklus“ 
v bode 5 predpisu EHK OSN č. 103 sa chápu ako tá istá skúška typu I / typu 1 a ten istý skúšobný cyklus typu 
I / typu 1, ako boli použité na pôvodné typové schválenie vozidla.  
4.4.3.2. Na stanovenie faktoru D náhradného periodicky regeneratívneho systému sa môže použi ť ktoráko ľvek metóda 
skúšky motora na skúšobnom zariadení uvedená v bode 3 prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83.  
4.4.4.  Ďalšie požiadavky  
Požiadavky bodov 5.2.3, 5.3, 5.4 a 5.5 predpisu EHK OSN č. 103 sa vz ťahujú na náhradné periodicky 
regeneratívne systémy. V týchto bodoch sa slovom „katalyzátor“ rozumie „periodicky regeneratívny systém“. 
Okrem toho, výnimky z týchto bodov uvedené v bode 4.1 tejto prílohy sa vz ťahujú aj na periodicky regene ­
ratívne systémy.  
5. DOKUMENTÁCIA  
5.1. Každé náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania musí by ť zrete ľne a nezmazate ľne ozna čené názvom 
a obchodnou zna čkou výrobcu a doplnené týmito informáciami:  
a) vozidlá (vrátane roku výroby), pre ktoré sa náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania schva ľuje, pod ľa 
potreby vrátane ozna čenia na identifikáciu, či je náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania vhodné na 
montáž do vozidla, ktoré je vybavené palubným diagnostickým systémom (OBD);  
b) montážne pokyny, ak je to potrebné.  
Tieto informácie musia by ť dostupné v katalógu výrobkov, ktoré výrobca náhradných zariadení na reguláciu 
zne čisťovania dodal na predajné miesta.  
6. ZHODA VÝROBY  
6.1. Opatrenia na zabezpe čenie zhody výroby sa prijímajú v súlade s ustanoveniami článku 12 smernice 
2007/46/ES.SK L 175/250 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
6.2. Osobitné ustanovenia  
6.2.1. Kontroly uvedené v bode 2.2 prílohy X k smernici 2007/46/ES zah ŕňajú súlad s charakteristikami v zmysle 
definície pod ľa článku 2 bodu 8 tohto nariadenia.  
6.2.2. Na ú čely uplatnenia článku 12 ods. 2 smernice 2007/46/ES sa môžu vykona ť skúšky opísané v bode 4.4.1 
tejto prílohy a v bode 5.2 predpisu EHK OSN č. 103 (požiadavky týkajúce sa emisií). V tomto prípade môže 
držite ľ schválenia alternatívne požiada ť o to, aby sa ako základ na porovnanie nepoužilo pôvodné zariadenie 
na reguláciu zne čistenia, ale náhradné zariadenie na reguláciu zne čistenia, ktoré sa použilo po čas skúšok 
typového schva ľovania (alebo iná vzorka, ktorá preukázate ľne zodpovedá schválenému typu). Hodnoty emisií 
namerané na overovanej vzorke potom v priemere nemôžu prekro čiť hodnoty namerané na referen čnej vzorke 
o viac ako 15 %.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/251
 
Doplnok 1  
VZOR  
Informa čný dokument č. …  
týkajúci sa typového schválenia ES náhradných zariadení na reguláciu zne čisťovania  
V relevantných prípadoch sa tieto informácie poskytujú v troch vyhotoveniach a spolu s obsahom. Všetky výkresy musia 
by ť vypracované vo vhodnej mierke, musia by ť dostato čne podrobné a musia by ť dodané vo formáte A4 alebo zložené na 
formát A4. Prípadné fotografie musia by ť dostato čne podrobné.  
Ak majú systémy, komponenty alebo samostatné technické jednotky elektronické ovládanie, musia by ť poskytnuté 
informácie týkajúce sa ich výkonu.  
0. VŠEOBECNÉ ÚDAJE  
0.1. Zna čka (obchodné meno výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
0.2.1. Obchodný(-é) názov(-vy), ak je k dispozícii: …  
0.5. Meno a adresa výrobcu: …  
Meno a adresa prípadného splnomocneného zástupcu: …  
0.7. V prípade komponentov a samostatných technických jednotiek umiestnenie a spôsob pripevnenia schva ľovacej 
zna čky EÚ: …  
0.8. Adresa(-y) montážneho závodu(-ov): …  
1. OPIS ZARIADENIA  
1.1. Zna čka a typ náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania: …  
1.2. Výkresy náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania identifikujúce najmä všetky vlastnosti uvedené v článku 
2 bode 8 tohto nariadenia: …  
1.3. Opis typu alebo typov vozidiel, pre ktoré je ur čené náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania: …  
1.3.1. Po čet (-y) a/alebo symbol(-y) charakterizujúce motor a typ(-y) vozidla: …  
1.3.2. Je náhradné zariadenie na reguláciu zne čisťovania skonštruované tak, aby bolo kompatibilné s požiadavkami 
systému OBD? (áno/nie) (  1 ) 
1.4. Opis a výkresy znázor ňujúce polohu náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania vzh ľadom na výfukové 
potrubie (-ia) motora: …SK L 175/252 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodiace sa preškrtnite.
 Doplnok 2  
VZOROVÉ OSVED ČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES  
[Maximálny formát: A4 (210 mm × 297 mm)]  
OSVED ČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES  
Pe čiatka úradu  
Oznámenie týkajúce sa:  
— typového schválenia ES (  1 ), …,  
— rozšírenia typového schválenia ES (  2 ), …,  
— zamietnutia typového schválenia ES (  3 ), …,  
— odobratia typového schválenia ES (  4 ), …,  
typu komponentu/samostatnej technickej jednotky (  5 ) 
so zrete ľom na nariadenie (ES) č. 715/2007 vykonávané nariadením (EÚ) 2017/1151.  
Nariadenie (ES) č. 715/2007 alebo nariadenie (EÚ) 2017/1151 naposledy zmenené …  
číslo typového schválenia ES: …  
Dôvod na rozšírenie: …  
ODDIEL I  
0.1. Zna čka (obchodné meno výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
0.3. Prostriedky identifikácie typu, ak sú vyzna čené na komponente/samostatnej technickej jednotke (  6 ): …  
0.3.1. Umiestnenie takého ozna čenia: …  
0.5. Meno a adresa výrobcu: …  
0.7. V prípade komponentov a samostatných technických jednotiek umiestnenie a spôsob pripevnenia schva ľovacej 
zna čky EÚ: …  
0.8. Názov a adresa(-y) montážneho(-ych) závodu(-ov): …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak existuje): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/253  
( 1 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 2 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 3 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 4 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 5 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 6 ) Ak prostriedky identifikácie typu obsahujú znaky nepríslušné opisu vozidla, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky,  
ktorých sa týka toto osved čenie o typovom schválení, tieto znaky sú v dokumente zastúpené symbolom „?“. (napr. ABC??123??).
 ODDIEL II  
1. Dopl ňujúce informácie  
1.1. Zna čka a typ náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania: …  
1.2. Typ(-y) vozidiel, pre ktoré zariadenie na reguláciu zne čisťovania sp ĺňa podmienky kladené na náhradný diel: …  
1.3. Typ(-y) vozidiel, na ktorých sa zariadenie na reguláciu zne čisťovania podrobilo skúškam: …  
1.3.1. Preukázalo zariadenie na reguláciu zne čisťovania kompatibilitu s požiadavkami systému OBD? (áno/nie) (  1 ): …  
2. Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšok: …  
3. Dátum skúšobného protokolu: …  
4. Číslo skúšobného protokolu: …  
5. Poznámky: …  
6. Miesto: …  
7. Dátum: …  
8. Podpis: …  
Prílohy:  Informa čná dokumentáciaSK L 175/254 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodiace sa preškrtnite.
 Doplnok 3  
Príklad zna čiek typového schválenia ES  
(pozri bod 5.2 tejto prílohy)
  
Uvedená zna čka typového schválenia pripevnená na komponent náhradného zariadenia na reguláciu zne čisťovania 
znázor ňuje, že príslušný typ bol schválený vo Francúzsku (e 2) na základe tohto nariadenia. Prvé dve číslice (00) ukazujú, 
že tento komponent bol schválený pod ľa tohto nariadenia. Nasledujúce štyri číslice (1234) sú číslice, ktoré schva ľovací 
úrad pridelil náhradnému zariadeniu na reguláciu zne čisťovania ako základné schva ľovacie číslo.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/255
 
PRÍLOHA XIV  
Prístup k informáciám o systéme OBD, opravách a údržbe vozidla  
1. ÚVOD  
1.1. V tejto prílohe sa stanovujú technické požiadavky, pokia ľ ide o prístupnos ť informácií o systéme OBD, opravách 
a údržbe vozidla.  
2. POŽIADAVKY  
2.1. Informácie o systéme OBD, opravách a údržbe vozidla dostupné na webových sídlach sa musia riadi ť technickými 
špecifikáciami dokumentu OASIS SC2-D5, Formát informácií o opravách automobilov, verzia 1.0 z 28. mája 
2003 (  1 ), a bodov 3.2, 3.5 (okrem bodu 3.5.2), 3.6, 3.7 a 3.8 dokumentu OASIS SC1-D2, Špecifikácie požiadaviek 
na opravy automobilov, verzia 6.1, z 10. januára 2003 (  2 ), len s použitím otvorených textových a grafických 
formátov alebo formátov, ktoré možno zobrazi ť a vytla čiť len s použitím štandardných softvérových pripojite ľných 
(plug-in) modulov, ktoré sú vo ľne dostupné, jednoducho sa inštalujú, a ktoré fungujú v bežne používaných opera č­
ných systémoch po číta čov. Ak je to možné, k ľúčové slová v metadátach musia zodpoveda ť norme ISO 15031-2. 
Takéto informácie musia by ť vždy dostupné, okrem prípadov, ke ď sa to vyžaduje na ú čely udržiavania webového 
sídla. Osoby požadujúce právo reprodukova ť alebo ďalej zverejni ť informácie by mali rokova ť priamo s príslušným 
výrobcom. Rovnako musia by ť dostupné informácie na prípravu školiacich materiálov, môžu sa však poskytova ť cez 
iné prostriedky ako webové sídla.  
Informácie o všetkých častiach vozidla, ktorými výrobca vybaví vozidlo – identifikované identifika čným číslom 
vozidla (VIN) a akýmiko ľvek ďalšími kritériami, ako je rázvor kolies, výkon motora, rozsah alebo možnosti vyho ­
tovenia vozidla – a ktoré môžu by ť nahradené náhradnými dielmi ponúkanými zo strany výrobcu vozidla jeho 
autorizovaným opravovniam, predajcom alebo tretím osobám prostredníctvom odkazu na číslo pôvodných častí, sa 
sprístupnia v databáze, ktorá je ľahko prístupná nezávislým prevádzkovate ľom.  
Táto databáza obsahuje čísla VIN, čísla pôvodných častí, pôvodné názvy týchto častí, údaje o platnosti (dátumy 
za čiatku a skon čenia platnosti), údaje o montáži a prípadne usporiadanie.  
Informácie v databáze sa pravidelne aktualizujú. Aktualizácie obsahujú najmä všetky úpravy jednotlivých vozidiel po 
vyrobení, ak tieto informácie majú autorizovaní predajcovia k dispozícii.  
2.2. Prístup k informáciám o bezpe čnosti vozidiel, ktoré používajú autorizovaní predajcovia a opravovne, bude poskyt ­
nutý nezávislým prevádzkovate ľom za podmienok ochrany bezpe čnostnej technológie v súlade s týmito požiadav ­
kami:  
i) pri výmene údajov treba zabezpe čiť dôvernos ť, celistvos ť a ochranu údajov pred kopírovaním;  
ii) používa sa štandard https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) na vzájomné overenie nezávislých prevádzkovate ľov a výrobcov sa použijú bezpe čnostné certifikáty v súlade 
s normou ISO 20828;  
iv) súkromný k ľúč nezávislého prevádzkovate ľa musí by ť chránený bezpe čným hardvérom.  
Fórum pre prístup k informáciám o vozidle uvedené v článku 13 ods. 9 ur čí konkrétne parametre plnenia týchto 
požiadaviek na základe najnovšieho vývoja v oblasti technológie.  
Nezávislý prevádzkovate ľ musí by ť na tento ú čel schválený a splnomocnený na základe dokumentov preukazujúcich, 
že vykonáva zákonnú obchodnú činnos ť a nebol odsúdený za súvisiacu trestnú činnos ť. 
2.3. Preprogramovanie kontrolných jednotiek sa musí vykonáva ť v súlade s normou ISO 22900 alebo SAE J2534, bez 
oh ľadu na dátum typového schválenia. Na ú čely overenia kompatibility konkrétneho použitia výrobcom a súladu 
komunika čných rozhraní vozidla (VCI) s normami ISO 22900 alebo SAE J2534 výrobca poskytne bu ď overenie 
nezávisle vytvorených VCI, alebo informácie a poži čia akýko ľvek osobitný hardvér, ktorý výrobca VCI potrebuje na 
to, aby overenie vykonal sám. Na poplatky za toto overenie, alebo za informácie a hardvér sa uplat ňujú podmienky 
článku 7 ods. 1 nariadenia (ES) č. 715/2007.SK L 175/256 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) K dispozícii na adrese: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) K dispozícii na adrese: http://lists.oasis-open.org/archives/autor epair/200302/pdf00005.pdf
 2.4. Všetky poruchové kódy súvisiace s emisiami musia by ť v súlade s dodatkom 1 k prílohe XI.  
2.5. Pokia ľ ide o prístup k akýmko ľvek informáciám o systéme OBD, opravách a údržbe vozidla iným ako tie, ktoré sa 
týkajú bezpe čnostných častí vozidla, registra čné požiadavky na používanie webového sídla výrobcu nezávislým 
prevádzkovate ľom musia vyžadova ť len také informácie, ktoré sú potrebné na potvrdenie spôsobu platby za 
informácie. V prípade informácií týkajúcich sa prístupu k bezpe čnostným častiam vozidla nezávislý prevádzkovate ľ 
predkladá certifikát v súlade s normou ISO 20828, ktorým preukáže svoju totožnos ť i totožnos ť organizácie, ku 
ktorej patrí, a výrobca odpovedá svojím vlastným certifikátomv súlade s normou ISO 20828, aby potvrdil nezávi ­
slému prevádzkovate ľovi, že pristupuje k legálnej stránke zamýš ľaného výrobcu. Obidve strany musia vies ť záznam 
o všetkých takýchto transakciách, v ktorom sú uvedené vozidlá a zmeny vykonané v súvislosti s nimi pod ľa tohto 
ustanovenia.  
2.6. Ak informácie o systéme OBD, opravách a údržbe vozidla dostupné na webovom sídle výrobcu neobsahujú osobitné 
relevantné informácie umož ňujúce riadnu konštrukciu a výrobu retrofitných systémov pre alternatívne palivá, musí 
ma ť každý zainteresovaný výrobca retrofitných systémov pre alternatívne palivá možnos ť získa ť prístup k informá ­
ciám požadovaným v bodoch 0, 2 a 3 doplnku 3 k prílohe I tak, že sa so žiados ťou obráti priamo na výrobcu. 
Kontaktné údaje na tieto ú čely musia by ť jasne uvedené na webovom sídle výrobcu a informácie sa poskytujú do 30 
dní. Takéto informácie sa musia poskytova ť len o retrofitných systémoch pre alternatívne palivá, ktoré podliehajú 
predpisu EHK OSN č. 115 (  1 ), alebo o retrofitných komponentoch pre alternatívne palivá, ktoré sú sú čas ťou 
systémov podliehajúcich predpisu EHK OSN č. 115, a musia sa poskytova ť len v rámci odpovede na žiados ť, v ktorej 
sa jednozna čne uvádza presná špecifikácia modelu vozidla, pre ktorý sa informácie požadujú, a v ktorej sa konkrétne 
potvrdzuje, že informácie sa požadujú na vývoj retrofitných systémov alebo komponentov pre alternatívne palivá 
podliehajúcich predpisu EHK OSN č. 115.  
2.7. Výrobcovia na svojich webových sídlach obsahujúcich informácie o opravách uvádzajú číslo typového schválenia pre 
jednotlivé modely.  
2.8. Výrobcovia stanovia odôvodnené a primerané poplatky za prístup na ich webové sídla obsahujúce informácie 
o úprave a údržbe, a to konkrétne poplatky za prístup na jednu hodinu, jeden de ň, jeden mesiac a jeden rok a taktiež 
poplatok za prístup založený na spoplatnení jednotlivých transakcií.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/257  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 323, 7.11.2014, s. 91.
 Doplnok 1
SK L 175/258 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/259
 
PRÍLOHA XV  
VyhradenéSK L 175/260 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA XVI  
POŽIADAVKY NA VOZIDLÁ, KTORÉ POUŽÍVAJÚ ČINIDLO PRE SYSTÉM DODATO ČNEJ ÚPRAVY VÝFUKOVÝCH 
PLYNOV  
1. ÚVOD  
V tejto prílohe sa stanovujú požiadavky na vozidlá, v prípade ktorých sa po číta s používaním činidla pre systém 
dodato čnej úpravy na zníženie emisií.  
Požiadavky sú stanovené v dodatku 6 k predpisu EHK OSN č. 83 s nasledujúcou výnimkou.  
Odkaz na prílohu 1 v bode 4.1 dodatku 6 k predpisu EHK OSN č. 83 sa chápe ako odkaz na doplnok 3 k prílohe I k 
tomuto nariadeniu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/261
 
PRÍLOHA XVII  
ZMENY NARIADENIA (ES) č. 692/2008  
1. Doplnok 3 k prílohe I k nariadeniu (ES) č. 692/2008 sa týmto mení takto:  
a) Body 3 až 3.1.1 sa menia takto:  
„3. MENI Č POHONNEJ ENERGIE  (k) 
3.1. Výrobca meni ča (-ov) pohonnej energie: ..................................................................................................... ..................  
3.1.1. Kód výrobcu (pod ľa ozna čenia na meni či pohonnej energie alebo iných prostriedkov identifikácie): …“  
b) Bod 3.2.1.8 sa mení takto:  
„3.2.1.8. Menovitý výkon motora (n): ....................... kW pri ....................... min  –1 (hodnota stanovená výrobcom)“  
c) Bod 3.2.2.2 sa pre čísluje na 3.2.2.1.1 a znie takto:  
„3.2.2.1.1. RON, bezolovnatý: ................................................................................................. .....................................................“  
d) Bod 3.2.4.2.1 sa mení takto:  
„3.2.4.2.1. Opis systému (common rail/vstrekovacie jednotky/rozde ľovacie vstrekovacie čerpadlo at ď.): ............... “  
e) Bod 3.2.4.2.3 sa mení takto:  
„3.2.4.2.3. Vstrekovacie/dopravné palivové čerpadlo“  
f) Bod 3.2.4.2.4 sa mení takto:  
„3.2.4.2.4. Obmedzova č otá čok motora“  
g) Bod 3.2.4.2.9.3 sa mení takto:  
„3.2.4.2.9.3. Opis systému“  
h) Body 3.2.4.2.9.3.6 až 3.2.4.2.9.3.8 sa menia takto:  
„3.2.4.2.9.3.6. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: ......................................................................  
3.2.4.2.9.3.7. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: .................................................................  
3.2.4.2.9.3.8. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: ................................................................. “  
i) Bod 3.2.4.3.4.3 sa mení takto:  
„3.2.4.3.4.3. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča prietoku vzduchu: ............................................................... “  
j) Body 3.2.4.3.4.9 až 3.2.4.3.4.11 sa menia takto:  
„3.2.4.3.4.9. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: .......................................................................SK L 175/262 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: .................................................................  
3.2.4.3.4.11. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: ...................................................................“  
k) Bod 3.2.4.3.5 sa mení takto:  
„3.2.4.3.5. Vstrekova če“ 
l) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 sa menia takto:  
„3.2.12.2. Zariadenia na reguláciu zne čisťovania (ak nie sú uvedené pod iným záhlavím)  
3.2.12.2.1. Katalyzátor“  
m) Body 3.2.12.2.1.11 až 3.2.12.2.1.11.10 sa vypúš ťajú. 
n) Body 3.2.12.2.2 až 3.2.12.2.2.5 sa vypúš ťajú a nahrádzajú sa takto:  
„3.2.12.2.2. Sníma če 
3.2.12.2.2.1. Kyslíkový sníma č: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Zna čka: ........................................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.2.1.2. Umiestnenie: .................................................................................................. .......................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Rozsah ovládania: ............................................................................................. ...................................................  
3.2.12.2.2.1.4. Typ alebo princíp činnosti: ...................................................................................................................... ........  
3.2.12.2.2.1.5. Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... ............... “  
o) Body 3.2.12.2.4.1 až 3.2.12.2.4.2 sa menia takto:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristiky (zna čka, typ, prietok, vysokotlakový/nízkotlakový/kombinovaný tlak at ď.): …  
3.2.12.2.4.2. Vodou chladený systém (uve ďte pre každý systém EGR, napríklad nízkotlakový/vysokotlakový/kom ­
binovaný tlak): áno/nie (  1 )“ 
p) Body 3.2.12.2.5 až 3.2.12.2.5.6 sa menia takto:  
„3.2.12.2.5. Systém regulácie emisií z odparovania (len pre motory pohá ňané benzínom a etanolom): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Podrobný opis zariadení: ........................................................................................ ..............................................  
3.2.12.2.5.2. Výkres systému na reguláciu odparovania: ........................................................................ ..............................  
3.2.12.2.5.3. Výkres nádoby s aktívnym uhlím: ................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.5.4. Hmotnos ť vysušeného aktívneho uhlia: .................................................................................................. ...... gSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Schematický výkres palivovej nádrže s uvedením objemu a materiálu (len pre motory pohá ňané 
benzínom a etanolom): ......................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.5.6. Opis a schematický výkres tepelného štítu medzi nádržou a výfukovým systémom: .........................“  
q) Body 3.2.12.2.6.4 až 3.2.12.2.6.4.4 sa vypúš ťajú. 
r) Body 3.2.12.2.6.5 a 3.2.12.2.6.6 sa pre číslujú takto:  
„3.2.12.2.6.4. Zna čka filtra častíc: ................... ..................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.6.5. Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... ................... “  
s) Bod 3.2.12.2.8 sa mení takto:  
„3.2.12.2.8. Iný systém: ...................................................................................................... ........................................................... “  
t) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Periodicky regeneratívny systém: (nižšie uve ďte informácie pre každú samostatnú jednotku)  
3.2.12.2.10.1. Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: .......................................................... .............  
3.2.12.2.10.2. Po čet pracovných cyklov typu 1 alebo ekvivalentných cyklov skúšky motora na skúšobnom 
zariadení medzi dvoma cyklami, ke ď sa regeneratívne fázy vyskytujú za podmienok ekviva ­
lentných skúške typu 1 [vzdialenos ť ‚D‘ na obrázku A6.App1/1 v doplnku 1 k čiastkovej 
prílohe 6 k prílohe XXI k nariadeniu (EÚ) 2017/1151 alebo prípadne na obrázku A13/1 
v prílohe 13 k predpisu EHK OSN č. 83]: ...............................................................................................  
3.2.12.2.10.2.1. Príslušný cyklus typu 1: (uve ďte príslušný postup: čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo 
predpis EHK OSN č. 83): …  
3.2.12.2.10.3. Opis metódy použitej na ur čenie po čtu cyklov medzi dvoma cyklami, ke ď dochádza k rege ­
nera čným fázam: .................................................................................................................... ........................  
3.2.12.2.10.4. Parametre na ur čenie úrovne za ťaženia vyžadovaného pred regeneráciou (t. j. teplota, tlak 
atď.): ........................................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.10.5. Opis metódy použitej na za ťaženie systému v skúšobnom postupe opísanom v bode 3.1 
prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83): .................................................................................................  
3.2.12.2.11. Systémy katalyzátorov používajúce spotrebite ľné činidlá (nižšie uve ďte informácie pre každú 
samostatnú jednotku) áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Druh a koncentrácia potrebného činidla: …  
3.2.12.2.11.2. Bežný prevádzkový rozsah teplôt činidla: …  
3.2.12.2.11.3. Medzinárodná norma: …  
3.2.12.2.11.4. Frekvencia dop ĺňania činidla: nepretržite/pri údržbe (ak sa vykonáva):  
3.2.12.2.11.5. Indikátor množstva činidla: (opis a umiestnenie)  
3.2.12.2.11.6. Nádrž na činidloSK L 175/264 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1. Kapacita: …  
3.2.12.2.11.6.2. Systém ohrevu: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis alebo výkres  
3.2.12.2.11.7. Riadiaca jednotka systému vstreku činidla: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Zna čka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Typ: …  
3.2.12.2.11.8. Vstrekova č činidla (zna čka, typ a umiestnenie): …“  
u) Bod 3.2.15.1 sa mení takto:  
„3.2.15.1. Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1).“  
v) Bod 3.2.16.1 sa mení takto:  
„3.2.16.1. Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1).“  
w) Bod 3.3 sa mení takto:  
„3.3. Elektromotor“  
x) Bod 3.3.2 sa mení takto:  
„3.3.2. dobíjate ľný zásobník energie (REESS)“  
y) Bod 3.4 sa mení takto:  
„3.4. Kombinácie meni čov pohonnej energie“  
z) Bod 3.4.4 sa mení takto:  
„3.4.4. Opis zásobníka energie: (REESS, kondenzátor, zotrva čník/generátor)“  
aa) Bod 3.4.4.5 sa mení takto:  
„3.4.4.5. Energia: .............. (v prípade REESS: napätie a kapacita Ah za 2 h, v prípade kondenzátora: J, .............. )“  
bb) Bod 3.4.5 sa mení takto:  
„3.4.5. Elektromotor (samostatný opis každého typu elektromotora)“  
cc) Bod 3.5 sa mení takto:  
„3.5. Hodnoty uvedené výrobcom pre stanovenie emisií CO  2 /spotreby paliva/spotreby elektrickej energie/elektric ­
kého dojazdu a prípadne podrobnosti o ekologických inováciách (  o )“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/265
 
dd) Bod 4.4 sa mení takto:  
„4.4. Spojka(-y)“  
ee) Bod 4.6 sa mení takto:  
„4.6. Prevodové pomery  
Prevodový stupe ň Vnútorné prevodové 
pomery (pomery otá čok 
hriade ľa motora 
k otá čkam výstupného 
hriade ľa prevodovky)  Koncový(-é) prevodový(-é) 
pomer(-y), (pomer otá čok 
výstupného hriade ľa 
prevodovky k otá čkam 
hnaných kolies)  Celkové prevodové 
pomery  
Maximum pre CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum pre CVT“  
ff) Body 6.6 až 6.6.3 sa nahrádzajú takto:  
„6.6. Pneumatiky a kolesá  
6.6.1. Kombinácia(-e) pneumatík/kolies  
6.6.1.1. Nápravy  
6.6.1.1.1. Náprava 1: ......................................................................................................... ..........................................................  
6.6.1.1.1.1. Ozna čenie rozmeru pneumatiky  
6.6.1.1.2. Náprava 2: ......................................................................................................... ..........................................................  
6.6.1.1.2.1. Ozna čenie rozmeru pneumatiky  
atď. 
6.6.2. Horné a dolné hranice polomerov valenia  
6.6.2.1. Náprava 1: ........................................................................................................... ........................................................  
6.6.2.2. Náprava 2: ........................................................................................................... ........................................................  
atď. 
6.6.3. Tlak(-y) pneumatík pod ľa odporú čania výrobcu vozidla: ................... ................................................... kPa“  
gg) Bod 9.1 sa mení takto:  
„9.1. Typ karosérie (použite kódy vymedzené v časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES): ..................................... “SK L 175/266 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. V tabu ľke 1 doplnku 6 k prílohe I k nariadeniu (ES) č. 692/2008 sa riadky ZD až ZL a ZX, ZY menia takto: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 trieda III, N2  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 trieda III, N2  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 trieda I  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 trieda II  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 trieda III, N2  zážihový, 
vznetový  31. 8. 2019  
ZX neuvádza sa  neuvádza 
sa všetky vozidlá  batéria, 
plne elek ­
trické  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZY neuvádza sa  neuvádza 
sa všetky vozidlá  batéria, 
plne elek ­
trické  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZZ neuvádza sa  neuvádza 
sa Všetky vozidlá 
používajúce 
osved čenia 
pod ľa bodu 
2.1.1 prílohy I.  zážihový, 
vznetový  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/267
 
PRÍLOHA XVIII  
OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA PRÍLOHY I, II, III, VIII A IX K SMERNICI 2007/46/ES  
Zmeny prílohy I k smernici 2007/46/ES  
1. Príloha I k smernici 2007/46/ES sa týmto mení takto:  
a) Bod 2.6.1 sa mení takto:  
„2.6.1. Rozloženie tejto hmotnosti na nápravy a, v prípade návesu alebo prívesu so stredovou nápravou alebo 
prívesu s pevným ojom, hmotnos ť pôsobiaca na bod spojenia:  
a) minimálna a maximálna pre každý variant: ................................................................................... ..................  
b) hmotnos ť každej verzie (musí by ť uvedená tabu ľka): .................................................................................. “  
b) Body 3 až 3.1.1 sa menia takto:  
„3. MENI Č POHONNEJ ENERGIE  (k) 
3.1. Výrobca meni ča (-ov) pohonnej energie: ................... .................................................................................. ...........  
3.1.1. Kód výrobcu (pod ľa ozna čenia na meni či pohonnej energie alebo iných prostriedkov identifikácie): ... “  
c) Bod 3.2.1.8 sa mení takto:  
„3.2.1.8. Menovitý výkon motora (n): .................... kW pri .................... min  –1 (hodnoty stanovené výrobcom)“  
d) Dop ĺňa sa tento nový bod 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1. RON, bezolovnatý: ................... .............................................................................. .............................................. “  
e) Bod 3.2.4.2.1 sa mení takto:  
„3.2.4.2.1. Opis systému (common rail/vstrekovacie jednotky/rozde ľovacie vstrekovacie čerpadlo at ď.): ........ “  
f) Bod 3.2.4.2.3 sa mení takto:  
„3.2.4.2.3. Vstrekovacie/dopravné palivové čerpadlo“  
g) Bod 3.2.4.2.4 sa mení takto:  
„3.2.4.2.4. Obmedzova č otá čok motora“  
h) Bod 3.2.4.2.9.3 sa mení takto:  
„3.2.4.2.9.3. Opis systému“  
i) Dop ĺňa sa tento nový bod 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Verzia softvéru ECU: ........................................................................................ ......................................... “SK L 175/268 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
j) Body 3.2.4.2.9.3.6 až 3.2.4.2.9.3.8 sa menia takto:  
„3.2.4.2.9.3.6. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: .................................................................  
3.2.4.2.9.3.7. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: ..........................................................  
3.2.4.2.9.3.8. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: ...........................................................“  
k) Dop ĺňa sa tento nový bod 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1. Verzia softvéru ECU: .......................................................................................... .......................................... “  
l) Bod 3.2.4.3.4.3 sa mení takto:  
„3.2.4.3.4.3. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča prietoku vzduchu: .........................................................“  
m) Body 3.2.4.3.4.9 až 3.2.4.3.4.11 sa menia takto:  
„3.2.4.3.4.9. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vody: .................................................................  
3.2.4.3.4.10. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča teploty vzduchu: ...........................................................  
3.2.4.3.4.11. Zna čka a typ alebo princíp činnosti sníma ča tlaku vzduchu: ............................................................“  
n) Bod 3.2.4.3.5 sa mení takto:  
„3.2.4.3.5. Vstrekova če“ 
o) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.4.4.2 a 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2. Zna čka(-y): ................... .................................................................................................... .........................................  
3.2.4.4.3. Typ(-y): ........................................................................................................... ......................................................... “  
p) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 sa menia takto:  
„3.2.12.2. Zariadenia na reguláciu zne čisťovania (ak nie sú uvedené pod iným záhlavím)  
3.2.12.2.1. Katalyzátor“  
q) Body 3.2.12.2.1.11. až 3.2.12.2.1.11.10 sa vypúš ťajú a nahrádzajú sa týmto novým bodom:  
„3.2.12.2.1.11. Normálny pracovný rozsah teplôt: .............................................................................. ..................... °C“  
r) Body 3.2.12.2.2 až 3.2.12.2.2.5 sa vypúš ťajú a nahrádzajú sa takto:  
„3.2.12.2.2. Sníma če 
3.2.12.2.2.1. Kyslíkový sníma č: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.1.2. Umiestnenie: .................................................................................................. .................................................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Rozsah ovládania: ............................................................................................. ............................................  
3.2.12.2.2.1.4. Typ alebo princíp činnosti: ............................................................ .......................................................... .. 
3.2.12.2.2.1.5. Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... ..........  
3.2.12.2.2.2. Sníma č NOx: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.2.2. Typ: .......................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Umiestnenie: .................................................................................................. .................................................  
3.2.12.2.2.3. Sníma č častíc: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.3.2. Typ: .......................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Umiestnenie: .................................................................................................. ............................................... “  
s) Body 3.2.12.2.4.1 až 3.2.12.2.4.2 sa menia takto:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristiky (zna čka, typ, prietok, vysokotlakový/nízkotlakový/kombinovaný tlak at ď.): .......  
3.2.12.2.4.2. Vodou chladený systém (uve ďte pre každý systém EGR, napríklad nízkotlakový/vysokotlakový/ 
kombinovaný tlak): áno/nie (  1 )“ 
t) Body 3.2.12.2.5 až 3.2.12.2.5.6 sa menia takto:  
„3.2.12.2.5. Systém regulácie emisií z odparovania (len pre motory pohá ňané benzínom a etanolom): 
áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Podrobný opis zariadení: ........................................................................................ .......................................  
3.2.12.2.5.2. Výkres systému na reguláciu odparovania: ........................................................................ .......................  
3.2.12.2.5.3. Výkres nádoby s aktívnym uhlím: ................................................................................. ..............................  
3.2.12.2.5.4. Hmotnos ť vysušeného aktívneho uhlia: ..................................................................................................  g 
3.2.12.2.5.5. Schematický výkres palivovej nádrže s uvedením objemu a materiálu (len pre motory pohá ňané 
benzínom a etanolom): ......................................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.5.6. Opis a schematický výkres tepelného štítu medzi nádržou a výfukovým systémom: .................. “  
u) Body 3.2.12.2.6.4 až 3.2.12.2.6.4.4 sa vypúš ťajú. 
v) Body 3.2.12.2.6.5 a 3.2.12.2.6.6 sa pre číslujú takto:  
„3.2.12.2.6.4. Zna čka zachytáva ča častíc: ................................................................................................................ ........ .....SK L 175/270 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5. Identifika čné číslo dielu: ................................................................................................................... ............ “  
w) Body 3.2.12.2.7 až 3.2.12.2.7.0.6 sa menia takto:  
„3.2.12.2.7. Palubný diagnostický systém (OBD): áno/nie (  1 ): .................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (len Euro VI) Po čet radov motorov so systémom OBD v rámci radu motorov  
3.2.12.2.7.0.2. (len Euro VI) Zoznam radov motorov so systémom OBD (v relevantných prípadoch)  
3.2.12.2.7.0.3. (len Euro VI) Číslo radu motorov so systémom OBD do ktorého základný motor/motor 
patrí: ........................................................................................................................ ..........................................  
3.2.12.2.7.0.4. (len Euro VI) Odkazy výrobcu na dokumentáciu OBD požadovanú v článku 5 ods. 4 písm. c) 
a článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 582/2011 a špecifikovanú v prílohe X k uvedenému 
nariadeniu s cie ľom schváli ť systém OBD  
3.2.12.2.7.0.5. (len Euro VI) Ak je to vhodné, odkaz výrobcu na dokumentáciu o montáži systému motora 
vybaveného systémom OBD na vozidlo  
3.2.12.2.7.0.6. (len Euro VI) Ak je to vhodné, odkaz výrobcu na dokumentáciu týkajúcu sa montáže systému 
OBD schváleného motora na vozidlo“  
x) V bode 3.2.12.2.7.6.4.1 sa nadpis „ Ľahké úžitkové vozidlá“ nahrádza slovami „ Ľahké vozidlá“  
y) Bod 3.2.12.2.8 sa mení takto:  
„3.2.12.2.8. Iný systém: ...................................................................................................... .................................................... “  
z) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.12.2.8.2.3 až 3.2.12.2.8.2.5:  
„3.2.12.2.8.2.3. Typ systému podnecovania vodi ča: nemožné opätovné naštartovania motora po odpo čte/ne ­
možné naštartova ť po natankovaní/uzamknutie palivového systému/obmedzenie výkonu  
3.2.12.2.8.2.4. Opis systému podnecovania vodi ča 
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalent priemerného dojazdu vozidla s plnou nádržou: ..................................................... k m“ 
aa) Dop ĺňa sa tento nový bod 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4. (len Euro VI) Zoznam radov motorov so systémom OBD (v relevantných prípadoch): …“  
bb) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Periodicky regeneratívny systém: (nižšie uve ďte informácie pre každú samostatnú jednotku)  
3.2.12.2.10.1. Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: …  
3.2.12.2.10.2. Po čet pracovných cyklov typu 1 alebo ekvivalentných cyklov skúšky motora na 
skúšobnom zariadení medzi dvoma cyklami, ke ď sa regeneratívne fázy vyskytujú za 
podmienok ekvivalentných skúške typu 1 [vzdialenos ť ‚D‘ na obrázku A6.App1/1 
v doplnku 1 k čiastkovej prílohe 6 k prílohe XXI k nariadeniu (EÚ) 2017/1151 alebo 
prípadne na obrázku A13/1 v prílohe 13 k predpisu EHK OSN č. 83]: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Príslušný cyklus typu 1 (uve ďte príslušný postup: čiastková príloha 4 k prílohe XXI alebo 
predpis EHK OSN č. 83): ......................................................................................................................  
3.2.12.2.10.3. Opis metódy použitej na ur čenie po čtu cyklov medzi dvoma cyklami, ke ď dochádza 
k regenera čným fázam: .................................................................................................................... ...... 
3.2.12.2.10.4. Parametre na ur čenie úrovne za ťaženia vyžadovaného pred regeneráciou (t. j. teplota, tlak 
atď.): ........................................................................................................................... ................................  
3.2.12.2.10.5. Opis metódy použitej na za ťaženie systému v skúšobnom postupe opísanom v bode 3.1 
prílohy 13 k predpisu EHK OSN č. 83): ...........................................................................................  
3.2.12.2.11. Systémy katalyzátorov používajúce spotrebite ľné činidlá (nižšie uve ďte informácie pre 
každú samostatnú jednotku): áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Druh a koncentrácia potrebného činidla: …  
3.2.12.2.11.2. Bežný prevádzkový rozsah teplôt činidla: …  
3.2.12.2.11.3. Medzinárodná norma: …  
3.2.12.2.11.4. Frekvencia dop ĺňania činidla: nepretržite/pri údržbe (ak sa vykonáva):  
3.2.12.2.11.5. Indikátor množstva činidla (opis a umiestnenie): …  
3.2.12.2.11.6. Nádrž na činidlo  
3.2.12.2.11.6.1. Kapacita: …  
3.2.12.2.11.6.2. Systém ohrevu: áno/nie  
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis alebo výkres: …  
3.2.12.2.11.7. Riadiaca jednotka systému vstreku činidla: áno/nie (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Zna čka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Typ: …  
3.2.12.2.11.8. Vstrekova č činidla (zna čka, typ a umiestnenie): …“  
cc) Bod 3.2.15.1 sa mení takto:  
„3.2.15.1. Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1): ... “  
dd) Bod 3.2.16.1 sa mení takto:  
„3.2.16.1. Číslo typového schválenia pod ľa nariadenia (ES) č. 661/2009 (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1): ... “  
ee) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.20 až 3.2.20.2.4:  
„3.2.20. Informácie o uchovávaní teplaSK L 175/272 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.20.1. Aktívne zariadenie na uchovávanie tepla: áno/nie  
3.2.20.1.1. entalpia: … (J)  
3.2.20.2. Izola čné materiály  
3.2.20.2.1. Izola čný materiál: …  
3.2.20.2.2. Objem izolácie: …  
3.2.20.2.3. Hmotnos ť izolácie: …  
3.2.20.2.4. Umiestnenie izolácie: …“  
ff) Bod 3.3 sa mení takto:  
„3.3. Elektromotor“  
gg) Bod 3.3.2 sa mení takto:  
„3.3.2. REESS“  
hh) Bod 3.4 sa mení takto:  
„3.4. Kombinácie meni čov pohonnej energie“  
ii) Bod 3.4.4 sa mení takto:  
„3.4.4. Opis zásobníka energie: (REESS, kondenzátor, zotrva čník/generátor)“  
jj) Bod 3.4.4.5 sa mení takto:  
„3.4.4.5. Energia: ........... (v prípade REESS: napätie a kapacita Ah za 2 h, v prípade kondenzátora: J, .......... )“  
kk) Bod 3.4.5 sa mení takto:  
„3.4.5. Elektromotor (samostatný opis každého typu elektromotora)“  
ll) Bod 3.5 sa mení takto:  
„3.5. Hodnoty uvedené výrobcom pre stanovenie emisií CO  2 /spotreby paliva/spotreby elektrickej energie/elek ­
trického dojazdu a prípadne podrobnosti o ekologických inováciách (°)“  
mm) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.5.7 až 3.5.8.3:  
„3.5.7. Hodnoty stanovené výrobcom  
3.5.7.1. Parametre skúšobného vozidla  
3.5.7.1.1 VH:  
3.5.7.1.1.1. Energetická náro čnos ť cyklu: … JSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. nízka hodnota (vehicle Low, ďalej len ‚VL‘) (v relevantných prípadoch)  
3.5.7.1.2.1. Energetická náro čnos ť cyklu: … J  
3.5.7.1.2.2. Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch)  
3.5.7.1.3.1. Energetická náro čnos ť cyklu: … J  
3.5.7.1.3.2. Koeficienty jazdného za ťaženia  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombinované hmotnostné emisie CO  2 
3.5.7.2.1. Hmotnostné emisie CO  2 pre ICE  
3.5.7.2.1.1. vysoká hodnota (vehicle High, ďalej len ‚VH‘) ................................. g/km  
3.5.7.2.1.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ g/km  
3.5.7.2.2. Hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pre hybridné elektrické vozidlá 
s externým nabíjaním ( ďalej len ‚OVC-HEV‘) a hybridné elektrické vozidlá bez externého nabí ­
jania ( ďalej len ‚NOVC-HEV‘)  
3.5.7.2.2.1. VH: ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch): ................................ g/km  
3.5.7.2.3. Hmotnostné emisie CO  2 v režime vybíjania batérie pre OVC-HEV  
3.5.7.2.3.1. VH: ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ g/kmSK L 175/274 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch): ................................ g/km  
3.5.7.3. Elektrický dojazd pre elektrické vozidlá  
3.5.7.3.1. Dojazd vozidiel PEV výlu čne na elektrický pohon (PER)  
3.5.7.3.1.1. VH: ................................ km  
3.5.7.3.1.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ km  
3.5.7.3.2. Dojazd OVC-HEV vo výlu čne elektrickom režime  
3.5.7.3.2.1. VH: ................................ km  
3.5.7.3.2.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ km  
3.5.7.3.2.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch): ................................ km  
3.5.7.4. Spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie (FCCS) pre hybridné vozidlá s palivovými 
článkami  
3.5.7.4.1. VH: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Spotreba elektrickej energie elektrických vozidiel  
3.5.7.5.1. Kombinovaná spotreba elektrickej energie (ECWLTC) vozidiel výlu čne na elektrický pohon  
3.5.7.5.1.1. VH: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2. Spotreba elektrickej energie v režime vybíjania batérie ECAC, CD vážená faktorom vy ťaženia 
(kombinovaná)  
3.5.7.5.2.1. VH: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. VL (v relevantných prípadoch): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3. vozidlo M (v relevantných prípadoch): ................................ Wh/km  
3.5.8. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou v zmysle článku 12 nariadenia (ES) č. 443/2009 pre 
vozidlá kategórie M1 alebo článku 12 nariadenia (EÚ) č. 510/2011 pre vozidlá kategórie N1: 
áno/nie (  1 ) 
3.5.8.1. Typ/variant/verzia základného vozidla, ako sa uvádza v článku 5 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 
č. 725/2011 pre vozidlá kategórie M1 alebo v relevantných prípadoch v článku 5 vykonáva ­
cieho nariadenia (EÚ) č. 427/2014 pre vozidlá kategórie N1: ................................  
3.5.8.2. Možné interakcie medzi rôznymi ekologickými inováciami: áno/nie (  1 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/275
 
3.5.8.3. Emisné údaje v súvislosti s použitím ekologických inovácií (tabu ľku zopakujte pre každé 
skúšané referen čné palivo) (w1)  
Rozhod ­
nutie 
schva ľujúce 
ekologickú 
inováciu 
( w2 ) Kód ekolo ­
gickej 
inovácie 
( w3 ) 1. Emisie 
CO  2 
základného 
vozidla 
(g/km)  2. Emisie 
CO  2 
vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
(g/km)  3. Emisie 
CO  2 základ ­
ného 
vozidla 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 
1 (  w4 ) 4. Emisie 
CO  2 
vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
v rámci 
skúšob ­
ného cyklu 
typu 1  5. Faktor 
vy ťaženia 
(FV), t. j. 
časový podiel 
použitia tech ­
nológie pri 
bežných 
prevádzko ­
vých 
podmienkach  úspory 
emisií CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Celková úspora emisií CO  2 (g/km) (  w5 )“ 
nn) Bod 4.4 sa mení takto:  
„4.4. Spojka(-y): …“  
oo) Dop ĺňajú sa tieto nové body 4.5.1.1 až 4.5.1.5:  
„4.5.1.1. Prevládajúci režim: áno/nie (  1 ) 
4.5.1.2. Najlepší režim (ak neexistuje prevládajúci režim): …  
4.5.1.3. Najhorší režim (ak neexistuje prevládajúci režim): …  
4.5.1.4. Trieda pod ľa krútiaceho momentu: .........  
4.5.1.5. Po čet spojok: .........“  
pp) Bod 4.6 sa mení takto:  
„4.6. Prevodové pomery  
Prevodový stupe ň Vnútorné prevodové 
pomery (pomery otá čok 
hriade ľa motora k otá čkam 
výstupného hriade ľa prevo ­
dovky)  Koncový(-é) prevodový(-é) 
pomer(-y), (pomer otá čok 
výstupného hriade ľa prevo ­
dovky k otá čkam hnaných 
kolies)  Celkové prevodové pomery  
Maximum pre CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum pre CVT 
Spätný prevod“SK L 175/276 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
qq) Body 6.6 až 6.6.5 sa nahrádzajú takto:  
„6.6. Pneumatiky a kolesá  
6.6.1. Kombinácia(-e) pneumatika/koleso  
6.6.1.1. Nápravy  
6.6.1.1.1. Náprava 1: ............................  
6.6.1.1.1.1. Ozna čenie rozmerov pneumatiky: ............  
6.6.1.1.1.2. Index nosnosti: ...........  
6.6.1.1.1.3. symbol kategórie rýchlosti (  r ) 
6.6.1.1.1.4. Rozmer(-y) disku kolesa: ...........  
6.6.1.1.1.5. H ĺbka zálisu(-ov) disku: ............  
6.6.1.1.2. Náprava 2: ............................  
6.6.1.1.2.1. Ozna čenie rozmerov pneumatiky: ............  
6.6.1.1.2.2. Index nosnosti: ...........  
6.6.1.1.2.3. Symbol kategórie rýchlosti: ...........  
6.6.1.1.2.4. Rozmer(-y) disku kolesa: ...........  
6.6.1.1.2.5. H ĺbka zálisu(-ov) disku: ............  
atď. 
6.6.1.2. Náhradné koleso, ak je k dispozícii: ............  
6.6.2. Horné a dolné hranice polomerov valenia  
6.6.2.1. Náprava 1: ........................................... mm  
6.6.2.2. Náprava 2: ........................................... mm  
6.6.2.3. Náprava 3: ........................................... mm  
6.6.2.4. Náprava 4: ........................................... mm  
atď. 
6.6.3. Tlak(-y) v pneumatikách pod ľa odporú čania výrobcu vozidla: ...................................................... kPa  
6.6.4. Kombinácia re ťaz/pneumatika/koleso prednej a/alebo zadnej nápravy, ktorá je pod ľa odporú čania 
výrobcu vhodná pre typ vozidla: ............................................................................................... ....................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/277
 
6.6.5. Stru čný opis prípadného náhradného kolesa pre do časné použitie (ak je k dispozícii): ............... “  
rr) Bod 9.1 sa mení takto:  
„9.1. Typ karosérie (použite kódy vymedzené v časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES): .............................. “  
ss) Bod 9.9.2.1 sa mení takto:  
„9.9.2.1. Typ a popis zariadenia: ............................................................................................. ............................................. “  
Zmeny prílohy II k smernici 2007/46/ES  
2. Príloha II sa mení takto:  
a) V časti B prílohy II sa na konci bodov 1.3.1 a 3.3.1, v ktorých sa vymedzujú kritériá pre „verzie“ vozidiel kategórie 
M1 a N1, dop ĺňa tento text:  
„Ako alternatíva ku kritériám h), i) a j) sa pre vozidlá zaradené do verzie spolo čne vykonajú všetky skúšky na výpo čet emisií 
CO  2 , spotreby elektrickej energie a spotreby paliva pod ľa ustanovení čiastkovej prílohy 6 k prílohe XXI k nariadeniu (EÚ) 
2017/1151. “ 
b) V časti B prílohy II sa na konci bodu 3.3.1 dop ĺňa tento text:  
„k) existencia jedine čného súboru inova čných technológií, ako je uvedené v článku 12 nariadenia (EÚ) 
č. 510/2011 (*).  
___________  
(*) Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2011, s. 1.“  
Zmeny prílohy III k smernici 2007/46/ES  
3. Príloha III k smernici 2007/46/ES sa týmto mení takto:  
a) Body 3 až 3.1.1 sa menia takto:  
„3. MENI Č POHONNEJ ENERGIE  (k) 
3.1. Výrobca meni ča (-ov) pohonnej energie: ..................................................................................................... ...............  
3.1.1. Kód výrobcu (pod ľa ozna čenia na meni či pohonnej energie alebo iných prostriedkov identifikácie): ... “  
b) Bod 3.2.1.8 sa mení takto:  
„3.2.1.8. Menovitý výkon motora (n): ...................... kW pri ...................... min  –1 (hodnoty stanovené výrobcom)“  
c) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 sa menia takto:  
„3.2.12.2. Zariadenia na reguláciu zne čisťovania (ak nie sú uvedené pod iným záhlavím)  
3.2.12.2.1. Katalyzátor“  
d) Bod 3.2.12.2.1.11 sa vypúš ťa. 
e) Body 3.2.12.2.1.11.6 a 3.2.12.2.1.11.7 sa vypúš ťajú.SK L 175/278 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
f) Bod 3.2.12.2.2 sa vypúš ťa a nahrádza sa týmto novým bodom:  
„3.2.12.2.2.1. Kyslíkový sníma č: áno/nie (  1 )“ 
g) Bod 3.2.12.2.5 sa mení takto:  
„3.2.12.2.5. Systém regulácie emisií z odparovania (len pre motory pohá ňané benzínom a etanolom): 
áno/nie (  1 )“ 
h) Bod 3.2.12.2.8 sa mení takto:  
„3.2.12.2.8. Iný systém“  
i) Dop ĺňajú sa tieto nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10. Periodicky regeneratívny systém: (nižšie uve ďte informácie pre každú samostatnú jednotku)  
3.2.12.2.10.1. Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: .......................................................... .............. “  
j) Dop ĺňa sa tento nový bod 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Druh a koncentrácia potrebného činidla: .................................................................................................. “  
k) Bod 3.3 sa mení takto:  
„3.3. Elektromotor“  
l) Bod 3.3.2 sa mení takto:  
„3.3.2. REESS“  
m) Bod 3.4 sa mení takto:  
„3.4. Kombinácie meni čov pohonnej energie“  
n) Body 3.5.4 až 3.5.5.6 sa vypúš ťajú. 
o) Bod 4.6 sa mení takto:  
„4.6. Prevodové pomery  
Prevodový stupe ň Vnútorné prevodové 
pomery (pomery otá čok 
hriade ľa motora k otá čkam 
výstupného hriade ľa prevo ­
dovky)  Koncový(-é) prevodový(-é) 
pomer(-y), (pomer otá čok 
výstupného hriade ľa prevo ­
dovky k otá čkam hnaných 
kolies)  Celkové prevodové pomery  
Maximum pre CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum pre CVT 
Spätný prevod“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/279
 
p) Bod 6.6.1 sa mení takto:  
„6.6.1. Kombinácia(-e) pneumatika/koleso“  
q) Bod 9.1 sa mení takto:  
„9.1. Typ karosérie (použite kódy vymedzené v časti C prílohy II k smernici 2007/46/ES): .................................. “  
Zmeny prílohy VIII k smernici 2007/46/ES  
4. Príloha VIII k smernici 2007/46/ES sa týmto mení takto:  
„PRÍLOHA VIII  
VÝSLEDKY SKÚŠOK  
(Vyplní orgán typového schválenia a pripojí sa k osved čeniu o typovom schválení ES vozidla)  
V každom prípade musia informácie jasne uvádza ť, na aký variant a verziu sa vz ťahujú. Jedna verzia nesmie ma ť viac 
ako jeden výsledok. Kombinácia viacerých výsledkov pre verziu je však prípustná, ke ď sa uvedie, ktorý výsledok je 
najhorší. V takom prípade sa však v poznámke uvedie, že pre položky ozna čené (*) sa udávajú iba výsledky 
najhoršieho prípadu.  
1. Výsledky skúšok hladiny zvuku  
Číslo základného regula čného aktu a posledného regula čného aktu, ktorý ho mení, uplatnite ľného na typové 
schválenie. Ak má regula čný akt dva alebo viac stup ňov vykonávania, uve ďte aj stupe ň vykonávania: .......... 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Za jazdy [dB(A)/E]:  …  …  …  
Na mieste [dB(A)/E]:  …  …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Výsledky skúšok výfukových emisií  
2.1. Emisie z motorových vozidiel skúšaných v rámci skúšobného postupu pre ľahké vozidlá  
Uve ďte posledný meniaci regula čný akt, ktorý sa uplat ňuje na typové schválenie. Ak má regula čný akt dva 
alebo viac stup ňov vykonávania, uve ďte aj stupe ň vykonávania: ................................................................................  
Palivo, resp. palivá (  1 ) … (motorová nafta, benzín, LPG, NG, dve palivá: benzín/NG, LPG, NG/biometán, 
flexibilné palivo: benzín/etanol…)  
2.1.1. Skúška typu 1 (  2 ), (  3 ) (emisie vozidla v skúšobnom cykle po studenom štarte)  
Priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP  
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …SK L 175/280 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Ak sa uplat ňujú obmedzenia na palivo, uve ďte tieto obmedzenia (napr. v prípade zemného plynu rozsah L alebo rozsah H).  
( 2 ) V prípade dvojpalivových vozidiel zopakujte tabu ľku pre každé palivo osobitne.  
( 3 ) V prípade vozidiel na flexibilné palivo, ak sa skúška vykonáva pre obidve palivá pod ľa obrázku I.2.4 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 
2017/1151, a v prípade vozidiel pohá ňaných LPG alebo NG/biometánom, bu ď jednopalivových alebo dvojpalivových, sa tabu ľka 
zopakuje pre jednotlivé referen čné plyny použité pri skúške a v dodato čnej tabu ľke budú uvedené najhoršie získané výsledky. 
V relevantných prípadoch sa v súlade s bodom 3.1.4 prílohy 12 k predpisu EHK OSN č. 83 uvedie, či boli výsledky namerané 
alebo vypo čítané.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Hmotnos ť tuhých častíc (PM) (mg/km)  …  …  …  
Po čet častíc (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Skúška korekcie na základe teploty okolitého prostredia (ATCT)  
Rad ATCT  Interpola čný rad  Rad vymedzený vzorcom na stanovenie 
jazdného za ťaženia  
… …  …  
… …  …  
Korek čné koeficienty radu (FCF)  
Rad ATCT  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Skúška typu 2 (  1 ), (  2 ) (emisné údaje požadované pri typovom schva ľovaní na jazdnú spôsobilos ť) 
Typ 2, skúška pri nízkych vo ľnobežných otá čkach: 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Otá čky motora (min  -1 ) …  …  …  
Teplota motorového oleja (°C)  …  …  …  
Typ 2, skúška pri vysokých vo ľnobežných otá čkach: 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Hodnota lambda  …  …  …  
Otá čky motora (min  -1 ) …  …  …  
Teplota motorového oleja (°C)  …  …  …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/281  
( 1 ) V prípade dvojpalivových vozidiel zopakujte tabu ľku pre každé palivo osobitne.  
( 2 ) V prípade vozidiel na flexibilné palivo, ak sa skúška vykonáva pre obidve palivá pod ľa obrázku I.2.4 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 
2017/1151, a v prípade vozidiel pohá ňaných LPG alebo NG/biometánom, bu ď jednopalivových alebo dvojpalivových, sa tabu ľka 
zopakuje pre jednotlivé referen čné plyny použité pri skúške a v dodato čnej tabu ľke budú uvedené najhoršie získané výsledky. 
V relevantných prípadoch sa v súlade s bodom 3.1.4 prílohy 12 k predpisu EHK OSN č. 83 uvedie, či boli výsledky namerané 
alebo vypo čítané.
 2.1.3. Skúška typu 3 (emisie plynov z k ľukovej skrine): …  
2.1.4. Skúška typu 4 (emisie z odparovania): … g/skúška  
2.1.5. Skúška typu 5 (životnos ť zariadení na reguláciu zne čisťujúcich látok):  
— prejdená vzdialenos ť v rámci skúšky životnosti (km) (napr. 160 000 km): …  
— faktor zhoršenia DF: vypo čítaný/stanovený (  1 ) 
— Hodnoty: 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Hmotnos ť tuhých častíc (PM)  …  …  …  
Po čet častíc (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. Skúška typu 6 (priemerné emisie pri nízkej teplote okolia): 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: áno/nie (  2 ) 
2.2. Emisie z motorov skúšaných v rámci skúšobného postupu pre ťažké úžitkové vozidlá.  
Uve ďte posledný meniaci regula čný akt, ktorý sa uplat ňuje na typové schválenie. Ak má regula čný akt dva 
alebo viac stup ňov vykonávania, uve ďte aj stupe ň vykonávania: …  
Palivo, resp. palivá (  3 ) … (motorová nafta, benzín, LPG, NG, etanol …)  
2.2.1. Výsledky skúšky ESC (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …SK L 175/282 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 2 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( 3 ) Ak sa uplat ňujú obmedzenia na palivo, uve ďte tieto obmedzenia (napr. v prípade zemného plynu rozsah L alebo rozsah H).  
( 4 ) V relevantných prípadoch.  
( 5 ) V prípade úrovne Euro VI sa ESC chápe ako WHSC a ETC ako WHTC.  
( 6 ) Ak sa v prípade úrovne Euro VI skúšajú motory s pohonom na CNG a LPG s odlišnými referen čnými palivami, tabu ľka sa zopakuje 
pre každé skúšané referen čné palivo.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hmotnos ť tuhých častíc (mg/kWh)  …  …  …  
Po čet tuhých častíc (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. Výsledky skúšky ELR (  1 ): 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Hodnota dymu:… m  –1 … …  …  
2.2.3. Výsledok skúšky ETC (  2 ), (  3 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hmotnos ť tuhých častíc (mg/kWh)  …  …  …  
Po čet tuhých častíc (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Skúška pri vo ľnobehu (  4 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Hodnota lambda (  1 ) …  …  …  
Otá čky motora (min  -1 ) …  …  …  
Teplota motorového oleja (K)  …  …  …  
2.3. Dym zo vznetových motorov  
Uve ďte posledný meniaci regula čný akt, ktorý sa uplat ňuje na typové schválenie. Ak má regula čný akt dva 
alebo viac stup ňov vykonávania, uve ďte aj stupe ň vykonávania: ................................................................................  
2.3.1. Výsledky skúšky pri vo ľnej akcelerácii 
Variant/Verzia:  …  …  …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/283  
( 1 ) V relevantných prípadoch.  
( 2 ) V prípade úrovne Euro VI sa ESC chápe ako WHSC a ETC ako WHTC.  
( 3 ) Ak sa v prípade úrovne Euro VI skúšajú motory s pohonom na CNG a LPG s odlišnými referen čnými palivami, tabu ľka sa zopakuje 
pre každé skúšané referen čné palivo.  
( 4 ) V relevantných prípadoch.
 Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie (m  –1 ) …  …  …  
Vo ľnobežné otá čky motora  …  …  …  
Najvyššie otá čky motora  …  …  …  
Teplota oleja (min./max.)  …  …  …  
3. Výsledky skúšok emisií CO  2 , spotreby paliva/elektrickej energie a skúšky dojazdu vozidla na elek ­
trický pohon  
Číslo základného regula čného aktu a posledného regula čného aktu, ktorý ho mení, uplatnite ľného na typové 
schválenie: ................................................................................................................... ...................................... ............................  
3.1. Spa ľovacie motory vrátane NOVC-HEV  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (mestské podmienky) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (mimomestské podmienky) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (kombinované) (g/km)  …  …  …  
Spotreba paliva (mestské podmienky) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Spotreba paliva (mimomestské podmienky) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Spotreba paliva (kombinovaná) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jednotka ‚l/100 km‘ sa nahradí jednotkou ‚m  3 /100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných NG a H2NG a jednotkou 
‚kg/100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných vodíkom. 
( 2 ) Jednotka ‚l/100 km‘ sa nahradí jednotkou ‚m  3 /100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných NG a H2NG a jednotkou 
‚kg/100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných vodíkom. 
( 3 ) Jednotka ‚l/100 km‘ sa nahradí jednotkou ‚m  3 /100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných NG a H2NG a jednotkou 
‚kg/100 km‘ v prípade vozidiel pohá ňaných vodíkom.  
Identifikátor interpola čného radu (  1 ) Variant/verzie  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formát identifikátora interpola čného radu je uvedený v bode 5.0 prílohy XXI k nariadeniu 2017/1151  
Identifikátor radu vymedzeného vzorcom na stanovenie 
jazdného za ťaženia (  1 ) Variant/verzie  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formát identifikátora radu vymedzeného vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia je uvedený v bode 5.0 prílohy XXI 
k nariadeniu 2017/1151SK L 175/284 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) V relevantných prípadoch.  
( 2 ) Zopakujte tabu ľku pre každé skúšané referen čné palivo.
 Výsledky:  Identifikátor interpola čného radu  Identifikátor 
radu vyme ­
dzeného 
vzorcom na 
stanovenie 
jazdného 
za ťaženia  
VH stredná 
hodnota 
(ďalej len 
‚VM‘) (v 
relevantných 
prípadoch)  VL (v rele ­
vantných 
prípadoch)  V reprezen ­
tatívne  
Hmotnostné emisie CO  2 fáza LOW (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 fáza MID (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 fáza HIGH (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 fáza EXTRA–HIGH (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (kombinované) (g/km)  …  …  …  
Spotreba paliva fáza LOW (l/100 km m  3 /100 km kg/100 
km)  … …  …  
Spotreba paliva fáza MID (l/100 km m  3 /100 km kg/100 
km)  … …  …  
Spotreba paliva fáza HIGH (l/100 km m  3 /100 km kg/100 
km)  … …  …  
Spotreba paliva fáza EXTRA–HIGH (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km)  … …  …  
Spotreba paliva (kombinovaná) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (v relevantných prípadoch pre VL v porovnaní 
s VH)  … …  …  
Skúšobná hmotnos ť …  …  …  
Opakujte pre každý interpola čný rad alebo rad vymedzený vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia.  
3.2. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním (OVC)  ( 1 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (v stave A, kombinované) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (v stave B, kombinované) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostné emisie CO  2 (vážené, kombinované) (g/km)  …  …  …  
Spotreba paliva (v stave A, kombinovaná) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Spotreba paliva (v stave B, kombinovaná) (l/100 km) (  g ) …  …  …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/285  
( 1 ) V relevantných prípadoch.
 Spotreba paliva (vážená, kombinovaná) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Spotreba elektrickej energie (podmienka A, kombinovaná) (Wh/ 
km)  … …  …  
Spotreba elektrickej energie (podmienka B, kombinovaná) (Wh/ 
km)  … …  …  
Spotreba elektrickej energie (vážená a kombinovaná) (Wh/km)  …  …  …  
Dojazd výlu čne na elektrický pohon (km)  …  …  …  
Číslo interpola čného radu  Variant/verzie  
… …  
… …  
… …  
Identifikátor radu vymedzeného vzorcom na stanovenie 
jazdného za ťaženia  Variant/verzie  
… …  
… …  
… …  
Výsledky:  Identifikátor interpola čného radu  Identifikátor 
radu vyme ­
dzeného 
vzorcom na 
stanovenie 
jazdného 
za ťaženia  
VH VM (v rele ­
vantných 
prípadoch)  VL (v rele ­
vantných 
prípadoch)  V reprezen ­
tatívne  
Hmotnostné emisie CS CO  2 fáza LOW (g/km)  …  …  
Hmotnostné emisie CS CO  2 fáza MID (g/km)  …  …  
Hmotnostné emisie CS CO  2 fáza HIGH (g/km)  …  …  
Hmotnostné emisie CS CO  2 fáza EXTRA–HIGH (g/km)  …  …  
Hmotnostné emisie CS CO  2 (kombinované) (g/km)  …  …  
Hmotnostné emisie CD CO  2 (kombinované) (g/km)  
Hmotnostné emisie CO  2 (vážené, kombinované) (g/km)  
Spotreba paliva CS fáza LOW (l/100 km)  …  …  
Spotreba paliva CS fáza MID (l/100 km)  …  …  
Spotreba paliva CS fáza HIGH (l/100 km)  …  …  
Spotreba paliva CS fáza EXTRA–HIGH (l/100 km)  …  …  
Spotreba paliva CS (kombinovaná) (l/100 km)  …  …SK L 175/286 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Výsledky:  Identifikátor interpola čného radu  Identifikátor 
radu vyme ­
dzeného 
vzorcom na 
stanovenie 
jazdného 
za ťaženia  
VH VM (v rele ­
vantných 
prípadoch)  VL (v rele ­
vantných 
prípadoch)  V reprezen ­
tatívne  
Spotreba paliva CD (kombinovaná) (l/100 km)  …  …  
Spotreba paliva (vážená, kombinovaná) (l/100 km)  …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinovaný)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (pre VL alebo VM v porovnaní s VH)  …  …  
Skúšobná hmotnos ť …  …  
Čelná plocha reprezentatívneho vozidla (m  2 ) 
Opakujte pre každý interpola čný rad.  
3.3.  Vozidlá výlu čne na elektrický pohon  ( 1 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Spotreba elektrickej energie (Wh/km)  …  …  …  
Dojazd (v km)  …  …  …  
Číslo interpola čného radu  Variant/verzie  
… …  
… …  
… …  
Identifikátor radu vymedzeného vzorcom na stanovenie 
jazdného za ťaženia  Variant/verzie  
… …  
… …  
… …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/287  
( 1 ) V relevantných prípadoch.
 Výsledky:  Identifikátor interpola čného 
radu  Identifikátor vzorca radu  
VH VL  V reprezentatívne  
Spotreba elektrickej energie (kombinovaná) (Wh/km)  …  …  
Dojazd výlu čne na elektrický pohon (kombinovaný) 
(km)  … …  
Dojazd výlu čne na elektrický pohon (mesto) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (pre VL v porovnaní s VH)  …  …  
Skúšobná hmotnos ť …  …  
Čelná plocha reprezentatívneho vozidla (m  2 ) 
3.4.  Vozidlá s vodíkovými palivovými článkami  ( 1 ) 
Variant/Verzia:  …  …  …  
Spotreba paliva (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/Verzia:  Variant/Verzia:  
Spotreba paliva (kombinovaná) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Skúšobná hmotnos ť …  
3.5. Výstupná správa z korela čného nástroja v súlade s vykonávacím nariadením (EÚ) 2017/1152  
Opakujte pre každý interpola čný rad alebo rad vymedzený vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia:  
Identifikátor interpola čného radu alebo rad vymedzený vzorcom na stanovenie jazdného za ťaženia 
[Poznámka pod čiarou: ‚ číslo typového schválenia + sekven čné číslo interpola čného radu‘]: …  
VH správa: …  
VL správa (v relevantných prípadoch) …  
V reprezentatívne: …SK L 175/288 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017  
( 1 ) V relevantných prípadoch.
 4. Výsledky skúšok vozidiel vybavených ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Pod ľa predpisu EHK OSN č. 83 (v relevantných prípadoch)  
Variant/verzia …  
Rozhodnu ­
tie, ktorým 
sa ekolo ­
gická 
inovácia 
schválila (  1 ) Kód ekolo ­
gickej 
inovácie (  2 ) Cyklus typu 
1/I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emisie 
CO  2 
základného 
vozidla 
(g/km)  2. Emisie 
CO  2 
vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
(g/km)  3. Emisie 
CO  2 základ ­
ného 
vozidla 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 
1 (  3 ) 4. Emisie CO  2 
vozidla 
s ekologickou 
inováciou 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 1 
(= bod 3.5.1.3 
prílohy I)  5. Faktor 
vy ťaženia 
(FV), t. j. 
časový 
podiel 
použitia 
technológie 
pri bežných 
prevádzko ­
vých 
podmien ­
kach  Úspory 
emisií CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Celkové úspory emisií CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Číslo rozhodnutia Komisie, ktorým sa daná ekologická inovácia schválila. 
( 2 ) ( h5 ) Pridelený rozhodnutím Komisie, ktorým sa daná ekologická inovácia schválila. 
( 3 ) ( h6 ) Ak sa namiesto skúšobného cyklu typu 1 použije metóda modelovania, potom sa uvedie ten údaj, ktorý je 
výsledkom metódy modelovania. 
( 4 ) ( h7 ) Výsledné úspory emisií CO  2 každej jednotlivej ekologickej inovácie na type I pod ľa predpisu EHK OSN č. 83.  
Pod ľa prílohy XXI k nariadeniu 2017/1151 (v relevantných prípadoch)  
Variant/verzia …  
Rozhodnu ­
tie, ktorým 
sa ekolo ­
gická 
inovácia 
schválila (  1 ) Kód ekolo ­
gickej 
inovácie (  2 ) Cyklus typu 
1/I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emisie 
CO  2 
základného 
vozidla 
(g/km)  2. Emisie 
CO  2 
vozidla 
s ekolo ­
gickou 
inováciou 
(g/km)  3. Emisie 
CO  2 základ ­
ného 
vozidla 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 
1 (  3 ) 4. Emisie CO  2 
vozidla 
s ekologickou 
inováciou 
v rámci 
skúšobného 
cyklu typu 1  5. Faktor 
vy ťaženia 
(FV), t. j. 
časový 
podiel 
použitia 
technológie 
pri bežných 
prevádzko ­
vých 
podmien ­
kach  Úspory 
emisií CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Celkové úspory emisií CO  2 pri WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Číslo rozhodnutia Komisie, ktorým sa daná ekologická inovácia schválila. 
( 2 ) ( h5 ) Pridelený rozhodnutím Komisie, ktorým sa daná ekologická inovácia schválila. 
( 3 ) ( h6 ) Ak sa namiesto skúšobného cyklu typu 1 použije metóda modelovania, potom sa uvedie ten údaj, ktorý je 
výsledkom metódy modelovania. 
( 4 ) ( h7 ) Výsledné úspory emisií CO  2 každej jednotlivej ekologickej inovácie na type 1 pod ľa čiastkovej prílohy 4 k prílohe 
XXI k nariadeniu 2017/1151.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Zopakujte tabu ľku pre každý variant/každú verziu.  
( 2 ) ( h2 ) Zopakujte tabu ľku pre každé skúšané referen čné palivo.  
( 3 ) ( h3 ) V prípade potreby rozšírte tabu ľku tak, aby bola každá ekologická inovácia uvedená v osobitnom riadku.
 4.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií  ( 1 ): ........................................................................................  
Vysvetlivky  
( h ) Ekologické inovácie.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií pozostáva z týchto častí oddelených medze ­
rou:  
— kód schva ľovacieho úradu stanovený v prílohe VII, 
— Jednotlivý kód každej ekologickej inovácie, ktorou je vozidlo vybavené, uvádzaný v chronologickom 
poradí pod ľa schva ľovacích rozhodnutí Komisie. 
(Napr. všeobecný kód troch ekologických inovácií schválených chronologicky ako 10, 15 a 16, ktorými 
je vybavené vozidlo osved čené nemeckým schva ľovacím úradom, by mal ma ť túto podobu: ‚e1 10 15 
16‘.)“  
Zmeny prílohy IX k smernici 2007/46/ES  
5. Príloha IX k smernici 2007/46/ES sa nahrádza takto:  
„PRÍLOHA IX  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
0. CIELE  
Osvedcenie o zhode je vyhlásením, ktoré výrobca vozidiel poskytuje kupujúcemu, aby ho uistil, že ním zakú ­
pené vozidlo je v súlade s právnymi predpismi Európskej únie platnými v case jeho výroby.  
Osvedcenie o zhode zároven slúži príslušným orgánom v clenských štátoch ako pomôcka pri zápise vozidiel do 
evidencie bez toho, aby museli od žiadatela požadovat poskytnutie dalšej technickej dokumentácie.  
Na tieto úcely musí osvedcenie o zhode obsahovat:  
a) identifikacné císlo vozidla (VIN);  
b) presné technické charakteristiky vozidla (t. j. pri jednotlivých údajoch nie je dovolené uvádzat rozsah 
hodnôt).  
1. VŠEOBECNÝ OPIS  
1.1. Osvedcenie o zhode pozostáva z dvoch castí:  
a) STRANA 1, ktorá obsahuje vyhlásenie výrobcu o zhode. Jeden vzor platí pre všetky kategórie vozidiel.  
b) STRANA 2, na ktorej je technický opis hlavných charakteristík vozidla. Vzor strany 2 sa líši v závislosti od 
jednotlivých špecifických kategórií vozidiel.  
1.2. Osvedcenie o zhode má formát maximálne A4 (210 × 297 mm) alebo je poskladané na formát maximálne A4.  
1.3. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia v casti O písm. b), sa za hodnoty a jednotky uvedené v druhej casti 
považujú tie, ktoré sa nachádzajú v dokumentácii k technickému schvalovaniu podla príslušných právnych 
aktov. V prípade kontrol zhody výroby sa uvedené údaje overia metódami stanovenými v príslušných právnych 
aktoch. Zohladnia sa tolerancie povolené v príslušných právnych aktoch.SK L 175/290 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. OSOBITNÉ USTANOVENIA  
2.1. Vzor A osvedcenia o zhode (dokoncené vozidlo) platí pre všetky vozidlá, ktoré sa môžu používat na ceste bez 
potreby dalšieho stupna ich schvalovania.  
2.2. Vzor B osvedcenia o zhode (dokoncované vozidlá) platí pre vozidlá, ktoré prešli dalším stupnom ich schvalo ­
vania.  
Ide o bežný výsledok viacstupnového procesu schvalovania (napr. autobus vyrobený druhostupnovým 
výrobcom na podvozku vyrobenom výrobcom vozidla).  
Dodatocné vlastnosti získané pocas viacstupnového procesu treba strucne opísat.  
2.3. Vzor C osvedcenia o zhode (nedokoncené vozidlá) platí pre vozidlá, ktoré si vyžadujú další stupen ich schva ­
lovania (napr. podvozky nákladných áut).  
Pre vozidlá s podvozkom s kabínou vodica patriace do kategórie N, s výnimkou návesových tahacov, platia 
osvedcenia o zhode vzoru C.  
CAST I  
DOKONCENÉ A DOKONCOVANÉ VOZIDLÁ  
VZOR A1 – STRANA 1  
DOKONCENÉ VOZIDLÁ  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
Strana 1  
Podpísaný [… ( celé meno a pracovná funkcia )] týmto osvedcujem, že vozidlo:  
0.1. Znacka (obchodné meno výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
— Variant (  a ): …  
— Verzia (  a ): …  
0.2.1. Obchodný názov: …  
0.4. Kategória vozidla: …  
0.5. Názov spolocnosti a adresa výrobcu: …  
0.6. Miesto a spôsob pripevnenia povinných štítkov: …  
Umiestnenie identifikacného císla vozidla: …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): …  
0.10. Identifikacné císlo vozidla: …  
zo všetkých hladísk zodpovedá typu opísanému v schválení (…  císlo typového schválenia vrátane císla rozšírenia ) 
vydanom dna (… dátum vydania) a  
môže byt trvalo evidované v clenských štátoch, v ktorých je pravostranná/lavostranná (  b ) premávka a v ktorých sa 
používajú metrické/britské jednotky (  c ) na rýchlomeri a metrické/britské jednotky (  c ) na pocítadle kilometrov (v 
relevantných prípadoch) (  d ).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/291
 
(Miesto) (Dátum): …  (Podpis): …  
VZOR A2 – STRANA 1  
DOKONCENÉ VOZIDLÁ TYPOVO SCHVALOVANÉ V MALÝCH SÉRIÁCH  
[Rok]  [Poradové císlo]  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
Strana 1  
Podpísaný [… ( celé meno a pracovná funkcia )] týmto osvedcujem, že vozidlo:  
0.1. Znacka (obchodný názov výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
— Variant (  a ): …  
— Verzia (  a ): …  
0.2.1. Obchodný názov: …  
0.4. Kategória vozidla: …  
0.5. Názov spolocnosti a adresa výrobcu: …  
0.6. Miesto a spôsob pripevnenia povinných štítkov: …  
Umiestnenie identifikacného císla vozidla: …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): …  
0.10. Identifikacné císlo vozidla: …  
zo všetkých hladísk zodpovedá typu opísanému v schválení (…  císlo typového schválenia vrátane císla rozšírenia ) 
vydanom dna (… dátum vydania) a  
môže byt trvalo evidované v clenských štátoch, v ktorých je pravostranná/lavostranná (  b ) premávka a v ktorých sa 
používajú metrické/britské jednotky (  c ) na rýchlomeri a metrické/britské jednotky (  c ) na pocítadle kilometrov (v 
relevantných prípadoch) (  d ). 
(Miesto) (Dátum): …  (Podpis): …  
VZOR B – STRANA 1  
DOKONCOVANÉ VOZIDLÁ  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
Strana 1  
Podpísaný [… ( celé meno a pracovná funkcia )] týmto osvedcujem, že vozidlo:  
0.1. Znacka (obchodné meno výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
— Variant (  a ): …SK L 175/292 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
— Verzia (  a ): …  
0.2.1. Obchodný názov: …  
0.2.2. Informácie o základnom/predchádzajúcom stupni vozidla v prípade vozidiel schválených viacstupnovým 
postupom (uvedte informácie o každom stupni):  
— Typ: …  
— Variant (  a ): …  
— Verzia (  a ): …  
Císlo typového schválenia, císlo rozšírenia …  
0.4. Kategória vozidla: …  
0.5. Názov spolocnosti a adresa výrobcu: …  
0.5.1. Názov spolocnosti a adresa výrobcu základného/predchádzajúceho stupna (stupnov) vozidla v prípade vozi ­
diel schválených viacstupnovým postupom…  
0.6. Miesto a spôsob pripevnenia povinných štítkov: …  
Umiestnenie identifikacného císla vozidla: …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): …  
0.10. Identifikacné císlo vozidla: …  
a) bolo dokoncené a zmenené (  1 ) takto: … a  
b) zo všetkých hladísk zodpovedá typu opísanému v schválení (…  císlo typového schválenia vrátane císla rozšírenia ) 
vydanom dna (… dátum vydania) a  
c) môže byt trvalo evidované v clenských štátoch, v ktorých je pravostranná/lavostranná (  b ) premávka a v 
ktorých sa používajú metrické/britské jednotky (  c ) na rýchlomeri a metrické/britské jednotky (  c ) na pocítadle 
kilometrov (v relevantných prípadoch) (  d ). 
(Miesto) (Dátum): …  (Podpis): …  
Prílohy: Osvedcenie o zhode vydané pri každom z predchádzajúcich stupnov.  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M1  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/293
 
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická vertikálna hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Kategórie hybridných [elektrických] vozidiel: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3SK L 175/294 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinácia pneumatika/koleso/trieda valivého odporu (v relevantných prípadoch) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
40. Farba vozidla (  j ): …  
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
42.1. Sedadlo, resp. sedadlá urcené na používanie len ked vozidlo stojí: …  
42.3. Pocet miest prístupných pre osoby na vozíku: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
— Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
— Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisi (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisiíSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/295
 
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ I alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: …. NO x: … HC + NO x: … Tuhé castice: ….  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): …  
Tuhé castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ) ( r ): 
1. všetky hnacie sústavy okrem výlucne elektrických vozidiel (v relevantných prípadoch)  
hodnoty NEDC  Emisie CO  2 Spotreba paliva v prípade skúšky emisií v súlade 
s nariadením (ES) c. 692/2008  
Mestské podmienky (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimomestské podmienky (  1 ): … g/km  l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená (  1 ), kombinovaná  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km  
Faktor odchýlky (v relevant ­
ných prípadoch)  
Faktor overovania (v relevant ­
ných prípadoch)  ‚1‘ alebo ‚0‘SK L 175/296 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
[vážená, kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p1 ): …  
3.2. Celkové úspory emisií CO2 z ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p2 ) (uvedte pre každé 
skúšané referencné palivo zvlášt):  
3.2.1. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
3.2.2. Úspory v rámci WLTP: …g/km (v relevantných prípadoch)  
4. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017 (v relevant ­
ných prípadoch)  
hodnoty WLTP  Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Nízka (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Stredná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimoriadne vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná (  1 ) … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
5. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV, podla 1151/2017 (v relevantných prípadoch)  
5.1. Vozidlá výlucne na elektrický pohon 
Spotreba elektrickej energie  … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste  … km  
5.2. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním 
Spotreba elektrickej energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime 
(EAER)  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste (EAER city)  … km  
Rôzne  
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/297
 
52. Poznámky (  n ): …  
Dodatocné kombinácie pneumatika/koleso: technické parametre (žiadny odkaz na RR)  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M2  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
9. Vzdialenost medzi prednou castou motorového vozidla a stredom spojovacieho zariadenia: … mm  
12. Zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kgSK L 175/298 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/299
 
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Kategórie hybridných [elektrických] vozidiel: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm atd.  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso/trieda valivého odporu (v relevantných prípadoch) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
39. Trieda vozidla: trieda I/trieda II/trieda III/trieda A/trieda B (  1 ) 
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …SK L 175/300 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
42.1. Sedadlo, resp. sedadlá urcené na používanie len ked vozidlo stojí: …  
42.3. Pocet miest prístupných pre osoby na vozíku: …  
43. Pocet miest na státie: …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ I alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: …. NO x: … HC + NO x: … Tuhé castice: ….  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): …  
Tuhé castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/301
 
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ) ( r ): 
1. všetky hnacie sústavy okrem výlucne elektrických vozidiel (v relevantných prípadoch)  
hodnoty NEDC  Emisie CO  2 Spotreba paliva v prípade skúšky emisií v rámci nového 
európskeho jazdného cyklu v súlade s nariadením (ES) c. 
692/2008  
Mestské podmienky (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimomestské podmienky 
( 1 ): … g/km  l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená (  1 ), kombinovaná  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km  
Faktor odchýlky (v relevant ­
ných prípadoch)  
Faktor overovania (v rele ­
vantných prípadoch)  ‚1‘ alebo ‚0‘  
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
[vážená, kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p1 ): …  
3.2. Celkové úspory emisií CO2 z ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p2 ) (uvedte pre 
každé skúšané referencné palivo zvlášt):  
3.2.1. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
3.2.2. Úspory v rámci WLTP: …g/km (v relevantných prípadoch)  
4. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017 (v rele ­
vantných prípadoch)  
hodnoty WLTP  Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Nízka (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Stredná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimoriadne vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná (  1 ) … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 )SK L 175/302 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV, podla 1151/2017 (v relevantných prípadoch)  
5.1. Vozidlá výlucne na elektrický pohon 
Spotreba elektrickej energie  … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste  … km  
5.2. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním 
Spotreba elektrickej energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime 
(EAER)  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste (EAER city)  … km  
Rôzne  
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M3  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
9. Vzdialenost medzi prednou castou motorového vozidla a stredom spojovacieho zariadenia: … mmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/303
 
12. Zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kgSK L 175/304 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30.1. Rozchod každej riadenej nápravy: … mm  
30.2. Rozchod všetkých ostatných náprav: … mm  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/305
 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
39. Trieda vozidla: trieda I/trieda II/trieda III/trieda A/trieda B (  1 ) 
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
42.1. Sedadlo, resp. sedadlá urcené na používanie len ked vozidlo stojí: …  
42.2. Pocet sedadiel pre cestujúcich: … (dolné podlažie) … (horné podlažie) (vrátane vodica)  
42.3. Pocet miest prístupných pre osoby na vozíku: …  
43. Pocet miest na státie: …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisi (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ):SK L 175/306 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Elektronické riadenie stability (ESC)  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice (množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N1  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/307
 
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
9. Vzdialenost medzi prednou castou motorového vozidla a stredom spojovacieho zariadenia: … mm  
11. Dlžka ložnej plochy: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
14. Hmotnost základného vozidla v pohotovostnom stave: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Kategórie hybridných [elektrických] vozidiel: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )SK L 175/308 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinácia pneumatika/koleso/trieda valivého odporu (v relevantných prípadoch) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
40. Farba vozidla (  j ): …  
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/309
 
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ) ( r ): 
1. všetky hnacie sústavy okrem výlucne elektrických vozidiel (v relevantných prípadoch)  
hodnoty NEDC  Emisie CO  2 Spotreba paliva v prípade skúšky emisií v súlade 
s nariadením (ES) c. 692/2008  
Mestské podmienky (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 )SK L 175/310 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
hodnoty NEDC  Emisie CO  2 Spotreba paliva v prípade skúšky emisií v súlade s naria ­
dením (ES) c. 692/2008  
Mimomestské 
podmienky (  1 ): … g/km  l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená (  1 ), kombinovaná  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km  
Faktor odchýlky (v relevant ­
ných prípadoch)  
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
[vážená, kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p1 ): …  
3.2. Celkové úspora emisií CO2 z ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p2 ) (uvedte pre 
každé skúšané referencné palivo zvlášt):  
3.2.1. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
3.2.2. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
4. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017  
hodnoty WLTP  Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Nízka (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Stredná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimoriadne vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná (  1 ) … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
5. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV, podla 1151/2017 (v relevantných prípadoch)  
5.1. Výlucne elektrické vozidlá (  1 ) alebo (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie  … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste  … kmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/311
 
5.2. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním (  1 ) alebo (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime 
(EAER)  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste (EAER city)  … km  
Rôzne  
50. Typovo schválené na základe konštrukcných požiadaviek na prepravu nebezpecného tovaru: áno/trieda, resp. 
triedy: …/nie (  l ): 
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
Zoznam pneumatík: technické parametre (žiadny odkaz na RR)  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N2  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
9. Vzdialenost medzi prednou castou motorového vozidla a stredom spojovacieho zariadenia: … mm  
11. Dlžka ložnej plochy: … mm  
12. Zadný previs: … mmSK L 175/312 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/313
 
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Kategórie hybridných [elektrických] vozidiel: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso/trieda valivého odporu (v relevantných prípadoch) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 )SK L 175/314 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/315
 
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ) ( r ): 
1. všetky hnacie sústavy okrem výlucne elektrických vozidiel (v relevantných prípadoch)  
hodnoty NEDC  Emisie CO  2 Spotreba paliva v prípade skúšky emisií v súlade 
s nariadením (ES) c. 692/2008  
Mestské podmienky (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimomestské 
podmienky (  1 ): … g/km  l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená (  1 ), kombinovaná  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km  
Faktor odchýlky (v relevant ­
ných prípadoch)  
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
[vážená, kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p1 ): …  
3.2. Celkové úspora emisií CO2 z ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p2 ) (uvedte pre 
každé skúšané referencné palivo zvlášt):  
3.2.1. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
3.2.2. Úspory v rámci NEDC: …g/km (v relevantných prípadoch)  
4. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017  
hodnoty WLTP  Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Nízka (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Stredná (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Mimoriadne vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná (  1 ) … g/km  … l/100 km alebo m  3 /100 km alebo kg/100 km (  1 )SK L 175/316 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV, podla 1151/2017 (v relevantných prípadoch)  
5.1. Výlucne elektrické vozidlá (  1 ) alebo (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie  … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste  … km  
5.2. Hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním (  1 ) alebo (v relevantných prípadoch) 
Spotreba elektrickej energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime 
(EAER)  … km  
Dojazd v elektrickom režime 
v meste (EAER city)  … km  
Rôzne  
50. Typovo schválené na základe konštrukcných požiadaviek na prepravu nebezpecného tovaru: áno/trieda, resp. 
triedy: …/nie (  l ): 
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N3  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/317
 
7. Výška: … mm  
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
9. Vzdialenost medzi prednou castou motorového vozidla a stredom spojovacieho zariadenia: … mm  
11. Dlžka ložnej plochy: … mm  
12. Zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kgSK L 175/318 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/319
 
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Elektronické riadenie stability (ESC)  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 )SK L 175/320 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2. Skúšobný postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
50. Typovo schválené na základe konštrukcných požiadaviek na prepravu nebezpecného tovaru: áno/trieda, resp. 
triedy: …/nie (  l ): 
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIE VOZIDIEL O1 A O2  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
10. Vzdialenost medzi stredom spojovacieho zariadenia a zadnou castou motorového vozidla: … mm  
11. Dlžka ložnej plochy: … mm  
12. Zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/321
 
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia v prípade návesu alebo prívesu so stre ­
dovou nápravou: … kg  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30.1. Rozchod každej riadenej nápravy: … mm  
30.2. Rozchod všetkých ostatných náprav: … mm  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
34. Náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …SK L 175/322 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Rôzne  
50. Typovo schválené na základe konštrukcných požiadaviek na prepravu nebezpecného tovaru: áno/trieda, resp. 
triedy: …/nie (  l ): 
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIE VOZIDIEL O3 A O4  
(dokoncené a dokoncované vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Dlžka: … mm  
6. Šírka: … mm  
7. Výška: … mm  
10. Vzdialenost medzi stredom spojovacieho zariadenia a zadnou castou motorového vozidla: … mm  
11. Dlžka ložnej plochy: … mm  
12. Zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost v pohotovostnom stave: … kg  
13.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Skutocná hmotnost vozidla: .............................................................................................. ................................................. kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/323
 
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia v prípade návesu alebo prívesu so stre ­
dovou nápravou: … kg  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
34. Náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 )SK L 175/324 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Karoséria  
38. Kód karosérie (  i ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Rôzne  
50. Typovo schválené na základe konštrukcných požiadaviek na prepravu nebezpecného tovaru: áno/trieda, resp. 
triedy: …/nie (  l ): 
51. Pre vozidlá na špeciálne úcely: urcenie v súlade s oddielom 5 prílohy II: …  
52. Poznámky (  n ): …  
CAST II  
NEDOKONCENÉ VOZIDLÁ  
VZOR C1 – STRANA 1  
NEDOKONCENÉ VOZIDLÁ  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
Strana 1  
Podpísaný [… ( celé meno a pracovná funkcia )] týmto osvedcujem, že vozidlo:  
0.1. Znacka (obchodný názov výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
Variant (  a ): …  
Verzia (  a ): …  
0.2.1. Obchodný názov: …  
0.2.2. Informácie o základnom/predchádzajúcom stupni vozidla v prípade vozidiel schválených viacstupnovým 
postupom  
(uvedte informácie o každom stupni):  
Typ: .......................................................................................................................... ....................................................................  
Variant (  a ): ............................................................................................................................ ............................. ............................  
Verzia (  a ): ............................................................................................................................ ..........................................................  
Císlo typového schválenia, císlo rozšírenia ............................................................ ....................... .....................................  
0.4. Kategória vozidla: …  
0.5. Názov spolocnosti a adresa výrobcu: …  
0.5.1. Názov spolocnosti a adresa výrobcu základného/predchádzajúceho stupna (stupnov) vozidla v prípade vozi ­
diel schválených viacstupnovým postupom ....................................................................................... ................................SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/325
 
0.6. Miesto a spôsob pripevnenia povinných štítkov: …  
Umiestnenie identifikacného císla vozidla: …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): …  
0.10. Identifikacné císlo vozidla: …  
zo všetkých hladísk zodpovedá typu opísanému v schválení (…  císlo typového schválenia vrátane císla rozšírenia ) 
vydanom dna (… dátum vydania) a  
nemôže byt trvale zapísané do evidencie bez dalšieho schválenia. 
(Miesto) (Dátum): …  (Podpis): …  
VZOR C2 – STRANA 1  
NEDOKONCENÉ VOZIDLÁ TYPOVO SCHVÁLENÉ V MALÝCH SÉRIÁCH  
[Rok]  [Poradové císlo]  
OSVEDCENIE ES O ZHODE  
Strana 1  
Podpísaný [… ( celé meno a pracovná funkcia )] týmto osvedcujem, že vozidlo:  
0.1. Znacka (obchodný názov výrobcu): …  
0.2. Typ: …  
Variant (  a ): …  
Verzia (  a ): …  
0.2.1. Obchodný názov: …  
0.4. Kategória vozidla: …  
0.5. Názov spolocnosti a adresa výrobcu: …  
0.6. Miesto a spôsob pripevnenia povinných štítkov: …  
Umiestnenie identifikacného císla vozidla: …  
0.9. Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): …  
0.10. Identifikacné císlo vozidla: …  
zo všetkých hladísk zodpovedá typu opísanému v schválení (…  císlo typového schválenia vrátane císla rozšírenia ) 
vydanom dna (… dátum vydania) a  
nemôže byt trvale zapísané do evidencie bez dalšieho schválenia. 
(Miesto) (Dátum): …  (Podpis): …SK L 175/326 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M1  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická vertikálna hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmSK L 175/328 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
Karoséria  
41. Pocet a usporiadanie dverí: …  
42. Pocet miest na sedenie (vrátane sedadla pre vodica) (  k ): …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ):SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/329
 
1. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017  
Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Mestské podmienky:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Mimomestské podmienky:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná  … g/km  … l/100 km  
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV 
Spotreba elektrickej energie [vážená, 
kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M2  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mmSK L 175/330 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mmSK L 175/332 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/333
 
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA M3  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kgSK L 175/334 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/335
 
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30.1. Rozchod každej riadenej nápravy: … mm  
30.2. Rozchod všetkých ostatných náprav: … mm  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … barSK L 175/336 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Elektronické riadenie stability (ESC)  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice: …  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/337
 
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N1  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnostiSK L 175/338 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/hSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/339
 
Nápravy a odpruženie  
30. Rozchod nápravy(-av):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 )SK L 175/340 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice:  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo):  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
49. Emisie CO  2 /spotreba paliva/spotreba elektrickej energie (  m ): 
1. Všetky hnacie sústavy okrem vozidiel výlucne na elektrický pohon, v rámci 1151/2017  
Emisie CO  2 Spotreba paliva  
Mestské podmienky:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Mimomestské podmienky:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinovaná:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vážená, kombinovaná  … g/km  … l/100 km  
2. Vozidlá výlucne na elektrický pohon a OVC-HEV 
Spotreba elektrickej energie [vážená, 
kombinovaná (  1 )] … Wh/km  
Dojazd v elektrickom režime  … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inováciou, resp. ekologickými inováciami: áno/nie (  1 ) 
3.1. Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p1 ): …  
3.2. Celkové úspora emisií CO2 z ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií (  p2 ) (uvedte pre každé 
skúšané referencné palivo zvlášt): …  
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N2  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/341
 
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kgSK L 175/342 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/343
 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:SK L 175/344 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Typ 1alebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …  
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: Typ 1 (priemerné hodnoty NEDC, najvyššie hodnoty WLTP) alebo WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice:  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIA VOZIDLA N3  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelné nápravy (pocet, umiestnenie): …  
3. hnacie nápravy (pocet, umiestnenie, prepojenie): … …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/345
 
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
8. Zataženie tocnice pre návesový tahac (maximálne a minimálne): … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4. Technicky prípustná maximálna hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kgSK L 175/346 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost jazdnej súpravy: … kg  
18. Technicky prípustná maximálna hmotnost tahaného vozidla v prípade:  
18.1. Príves s ojom: … kg  
18.2. Náves: … kg  
18.3. Príves so stredovou nápravou: … kg  
18.4. Nebrzdený príves: … kg  
19. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia: … kg  
Pohonná jednotka  
20. Výrobca motora: …  
21. Kód motora vyznacený na motore: …  
22. Princíp cinnosti: …  
23. Výlucne elektrický: áno/nie (  1 ) 
23.1. Hybridné [elektrické] vozidlo: áno/nie (  1 ) 
24. Pocet a usporiadanie valcov: …  
25. Zdvihový objem motora: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/CNG-biometán/LNG/etanol/bionafta/vodík (  1 ) 
26.1. jednopalivové/dvojpalivové/flexibilné palivo/s duálnym palivom (  1 ) 
26.2. (Iba dvojpalivové) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Maximálny výkon  
27.1. Maximálny cistý výkon (  g ): … kW pri … min  –1 (spalovací motor) (  1 ) 
27.2. Maximálny hodinový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maximálny cistý výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maximálny 30-minútový výkon: kW (elektromotor) (  1 ) ( s )SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/347
 
28. Prevodovka (typ): …  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
33. Hnacia náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Brzdy  
36. Spôsob zapojenia brzd prívesu mechanický/elektrický/pneumatický/hydraulický (  1 ) 
37. Tlak v napájaní brzdového systému prípojného vozidla: … bar  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Environmentálne vlastnosti  
46. Hladina zvuku  
Statická: … dB (A) pri otáckach motora: … min  –1 
Za jazdy: … dB (A)  
47. Úroven výfukových emisií (  l ): Euro…  
47.1. Parametre pre skúšku emisií  
47.1.1. Skúšobná hmotnost, kg: …  
47.1.2. Celná plocha, m2: …  
47.1.3. Koeficienty jazdného zataženia  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisie výfukových plynov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Císlo uplatnovaného základného regulacného aktu a posledného regulacného aktu, ktorý ho mení: …  
1.1. Skúšobný postup: Elektronické riadenie stability (ESC)  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tuhé castice: …SK L 175/348 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Opacita dymu (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Skúšobný postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé 
castice (množstvo): …  
2.1. Skúšobný postup: ETC (ak sa uplatnuje)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tuhé castice:  
2.2. Skúšobný postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tuhé castice (hmotnost): … Tuhé castice 
(množstvo): …  
48.1. Korigovaná hodnota koeficientu absorpcie dymu: … (m  –1 ) 
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIE VOZIDIEL O1 A O2  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
10. Vzdialenost medzi stredom spojovacieho zariadenia a zadnou castou motorového vozidla: … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
19.1. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia v prípade návesu alebo prívesu so stre ­
dovou nápravou: … kg  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
30.1. Rozchod každej riadenej nápravy: … mm  
30.2. Rozchod všetkých ostatných náprav: … mm  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
34. Náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …  
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …SK L 175/350 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGÓRIE VOZIDIEL O3 A O4  
(nedokoncené vozidlá)  
Strana 2  
Všeobecné konštrukcné charakteristiky  
1. Pocet náprav: … a kolies: …  
1.1. Pocet a umiestnenie náprav so zdvojenými kolesami: …  
2. Riaditelná náprava (pocet, umiestnenie): …  
Hlavné rozmery  
4. Rázvor (  e ): … mm  
4.1. Celkový rozostup medzi nápravami:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maximálna prípustná dlžka: … mm  
6.1. Maximálna prípustná šírka: … mm  
7.1. Maximálna prípustná výška: … mm  
10. Vzdialenost medzi stredom spojovacieho zariadenia a zadnou castou motorového vozidla: … mm  
12.1. Maximálne prípustný zadný previs: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost nedokonceného vozidla v pohotovostnom stave: … kg  
14.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimálna hmotnost vozidla po dokoncení: … kg  
15.1. Rozloženie tejto hmotnosti medzi nápravy:  
1. … kgSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Technicky prípustné maximálne hmotnosti  
16.1. Technicky prípustná maximálna hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2. Technicky prípustná hmotnost na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3. Technicky prípustná hmotnost na každú skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17. Urcené maximálne prípustné evidencné/prevádzkové hmotnosti vo vnútroštátnej/medzinárodnej cestnej dopra ­
ve (  1 ) ( o ) 
17.1. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost v naloženom stave: … kg  
17.2. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Urcená maximálna prípustná evidencná/prevádzková hmotnost zataženého vozidla na každú nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Technicky prípustná maximálna statická hmotnost v bode spojenia v prípade návesu alebo prívesu so stre ­
dovou nápravou: … kg  
Maximálna rýchlost  
29. Maximálna rýchlost: … km/h  
Nápravy a odpruženie  
31. Umiestnenie zdvíhatelnej nápravy, resp. náprav: …  
32. Poloha nápravy, resp. náprav s premiestnitelným zatažením: …  
34. Náprava(-y) s pneumatickým odpružením alebo rovnocenným odpružením: áno/nie (  1 ) 
35. Kombinácia pneumatika/koleso (  h ): …SK L 175/352 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Spojovacie zariadenie  
44. Císlo alebo znacka typového schválenia spojovacieho zariadenia (ak je namontované): …  
45. Typy alebo triedy spojovacích zariadení, ktoré sa môžu namontovat: …  
45.1. Charakteristické hodnoty (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Rôzne  
52. Poznámky (  n ): …  
Vysvetlivky k prílohe IX  
( 1 ) Nehodiace sa preškrtnite.  
( a ) Uve ďte identifika čný kód —  
( b ) Uve ďte, či je vozidlo vhodné na použitie v pravostrannej alebo ľavostrannej premávke, príp. v pravostrannej i ľavostrannej 
premávke.  
( c ) Uve ďte, či namontovaný rýchlomer a/alebo po čítadlo kilometrov má metrické alebo metrické aj britské jednotky.  
( d ) Týmto vyhlásením nie je obmedzené právo členských štátov požadova ť technické úpravy s cie ľom umožni ť zápis vozidla do 
evidencie v členskom štáte, pre ktorý nebolo ur čené, ak je smer premávky na opa čnej strane vozovky.  
( e ) Bod 4 sa doplní v súlade s vymedzením pojmu č. 25 (rázvor kolies) a bod 4.1 v súlade s vymedzením pojmu č. 26 (vzdialenos ť 
medzi nápravami) v nariadení (EÚ) č. 1230/2012.  
— —  
( g ) V prípade hybridných elektrických vozidiel uve ďte oba výstupné výkony.  
( h ) Doplnkové vybavenie pod týmto písmenom je možné prida ť do položky ‚Poznámky‘.  
( i ) Použijú sa kódy opísané v písmene C prílohy II.  
( j ) Uve ďte len základnú farbu, resp. farby: biela, žltá, oranžová, červená, fialová, modrá, zelená, sivá, hnedá alebo čierna.  
( k ) Okrem sedadiel ur čených na používanie len ke ď vozidlo stojí a po čtu miest prístupných pre osoby na vozíku. 
V prípade autokarov, ktoré patria do kategórie vozidiel M  3 , sa do po čtu cestujúcich zaráta aj po čet členov posádky.  
( l ) Dopl ňte číslo emisnej triedy Euro a znak, ktorý zodpovedá ustanoveniam používaným pri typovom schva ľovaní.  
( m ) Opakujte v prípade rozli čných palív, ktoré možno použi ť. Vozidlá, ktoré môžu by ť pohá ňané benzínom aj plynovým palivom, pri 
ktorých však benzínový systém slúži len na núdzové ú čely alebo štartovanie a ktorých benzínová nádrž nemôže obsahova ť viac ako 
15 litrov benzínu, sa považujú za vozidlá, ktoré používajú len plynové palivo.  
( m1 ) V prípade potreby zopakujte pri dvojpalivových motoroch a vozidlách sp ĺňajúcich normu EURO VI.  
( m2 ) Uvedú sa iba emisie posudzované v súlade s platnými regula čným aktom(-mi).  
( n ) Ak je vozidlo vybavené radarovým zariadením krátkeho dosahu v pásme 24 GHz v súlade s rozhodnutím Komisie 2005/50/ES 
(Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 15), výrobca musí na tomto mieste uvies ť: ‚Vozidlo vybavené radarovým zariadením krátkeho dosahu 
v pásme 24 GHz.‘.  
( o ) Výrobca môže tieto položky doplni ť na ú čely medzinárodnej alebo vnútroštátnej cestnej dopravy, príp. oboch dopráv. 
Na ú čely vnútroštátnej cestnej dopravy sa uvedie kód krajiny, v ktorej sa má vozidlo zapísa ť do evidencie. Uvedený kód musí by ť 
v súlade s normou ISO 3166-1:2006. 
Na ú čely medzinárodnej cestnej dopravy sa uvedie číslo smernice (napr. ‚96/53/ES‘ v prípade smernice Rady č. 96/53/ES).  
( p ) Ekologické inovácie.  
( p1 ) Všeobecný kód ekologickej inovácie, resp. ekologických inovácií pozostáva z týchto častí oddelených medzerou: 
— kód schva ľovacieho úradu stanovený v prílohe VII, 
— jednotlivý kód každej ekologickej inovácie, ktorou je vozidlo vybavené, uvádzaný v chronologickom poradí pod ľa schva ľovacích 
rozhodnutí Komisie. 
(Napr. všeobecný kód troch ekologických inovácií schválených chronologicky ako 10, 15 a 16, ktorými je vybavené vozidlo 
osved čené nemeckým schva ľovacím úradom, by mal ma ť túto podobu: ‚e1 10 15 16‘.)  
( p2 ) Výsledné úspory emisií CO  2 pre každú ekologickú inováciu osobitne.  
( q ) V prípade dokon čovaných vozidiel kategórie N  1 , ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 715/2007.  
( r ) Uplat ňuje sa len v prípade, ak je vozidlo schválené pod ľa nariadenia (ES) č. 715/2007.  
( s ) V prípade viacerých elektromotorov uve ďte konsolidovaný ú činok všetkých motorov.“SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/353
 
PRÍLOHA XIX  
ZMENY NARIADENIA (EÚ) č. 1230/2012  
Nariadenie (EÚ) č. 1230/2012 sa mení takto:  
1. V článku 2 sa odsek 5 nahrádza takto:  
„ ‚hmotnos ť nadštandardného vybavenia‘ je maximálna hmotnos ť kombinácií nadštandardného vybavenia, ktoré môže 
by ť namontované na vozidle okrem štandardného vybavenia v súlade so špecifikáciami výrobcu;“SK L 175/354 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
PRÍLOHA XX  
MERANIE ČISTÉHO VÝKONU A MAXIMÁLNEHO 30-MINÚTOVÉHO VÝKONU ELEKTRICKÝCH POHONNÝCH SÚSTAV  
1. ÚVOD  
V tejto prílohe sa stanovujú požiadavky na meranie čistého výkonu motora, čistého výkonu a maximálneho 30- 
minútového výkonu elektrických pohonných sústav.  
2. VŠEOBECNÉ ŠPECIFIKÁCIE  
2.1. Všeobecné špecifikácie vykonávania skúšok a výkladu ich výsledkov sú tie, ktoré sú stanovené v bode 5 predpisu 
EHK OSN č. 85 (  1 ), s výnimkami uvedenými v tejto prílohe.  
2.2. Skúšobné palivo  
Body 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 a 5.2.3.4 predpisu EHK OSN č. 85 sa chápu takto:  
Použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V akomko ľvek spornom prípade sa ako palivo použije vhodné 
referen čné palivo špecifikované v prílohe IX k tomuto nariadeniu.  
2.3. Korek čné faktory výkonu  
Odchylne od bodu 5.1 prílohy 5 k predpisu EHK OSN č. 85, ak je motor prepl ňovaný turbodúchadlom vybavený 
systémom, ktorý umož ňuje kompenzova ť teplotu prostredia a nadmorskú výšku, korek čné faktory α a alebo α d sa na 
žiados ť výrobcu nastavia na hodnotu 1.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/355  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 326, 24.11.2006, s. 55.
 PRÍLOHA XXI  
POSTUPY EMISNEJ SKÚŠKY TYPU 1  
1. ÚVOD  
V tejto prílohe je opísaný postup ur čovania úrovne emisií plynných zlú čenín, tuhých častíc, po čtu častíc, emisií 
CO  2 , spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a dojazdu v elektrickom režime v prípade ľahkých úžitkových 
vozidiel.  
2. VYHRADENÉ  
3. VYMEDZENIE POJMOV  
3.1. Skúšobné zariadenie  
3.1.1. „ Presnos ť“ je rozdiel medzi nameranou hodnotou a referen čnou hodnotou, vychádzajúca z vnútroštátnej normy, 
a ktorá charakterizuje správnos ť výsledku. Pozri obrázok 1.  
3.1.2. „ Kalibrácia “ je proces nastavenia odozvy systému merania tak, aby jeho výstup zodpovedal rozsahu referen č­
ných signálov.  
3.1.3. „ Kalibra čný plyn “ je zmes plynov používaná na kalibráciu analyzátorov plynu.  
3.1.4. „ Metóda dvojitého riedenia “ je proces odde ľovania časti prietoku riedených výfukových plynov a jej zmiešavania 
s vhodným množstvom riediaceho vzduchu pred filtrom na odber vzoriek tuhých častíc.  
3.1.5. „ Systém riedenia plného prietoku výfukových plynov “ je nepretržité riedenie celkových výfukových plynov vozidla 
okolitým vzduchom regulovaným spôsobom pomocou systému odberu vzoriek s konštantným objemom 
(CVS).  
3.1.6. „ Linearizácia “ je použitie rozsahu koncentrácií alebo materiálov na vytvorenie matematického vz ťahu medzi 
koncentráciou a odozvou systému.  
3.1.7. „ Údržba vä čšieho rozsahu “ je nastavenie, oprava alebo výmena komponentu alebo modulu, ktoré by mohli ma ť 
vplyv na presnos ť merania.  
3.1.8. „ Nemetánové uh ľovodíky “ (NMHC) sú celkové uh ľovodíky (THC) s výnimkou metánu (CH  4 ). 
3.1.9. „ Precíznos ť“ je stupe ň, do ktorého sa opakovanými meraniami v nezmenených podmienkach dosahujú rovnaké 
výsledky (obrázok 1), a v tejto prílohe sa vždy vz ťahuje na jednu štandardnú odchýlku.  
3.1.10. „ Referen čná hodnota “ je hodnota, ktorú je možné overi ť vo vnútroštátnej norme. Pozri obrázok 1.  
3.1.11. „ Nastavovací bod “ je cie ľová hodnota, ktorú má systém kontroly dosiahnu ť. 
3.1.12. „ Nastavenie meracieho rozsahu “ je nastavenie prístroja tak, aby poskytoval správnu odozvu na kalibra čný etalón, 
ktorý predstavuje 75 % až 100 % maximálnej hodnoty meracieho rozsahu prístroja alebo o čakávaného rozsahu 
používania.  
3.1.13. „ Celkové uh ľovodíky “ (THC) sú všetky prchavé zlú čeniny, ktoré je možné zmera ť plame ňovým ioniza čným 
detektorom (FID).  
3.1.14. „ Overovanie “ je zhodnotenie, či sa výstupy systému merania zhodujú alebo nezhodujú s použitými referen čnými 
signálmi v rámci jednej, prípadne viacerých vopred ur čených prahových hodnôt pre prijatie.  
3.1.15. „ Nulový plyn “ je plyn, ktorý neobsahuje žiadny analyt a ktorý sa používa na nastavenie nulovej odozvy 
v analyzátore.SK L 175/356 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok 1  
Vymedzenie pojmov presnosti, precíznosti a referen čnej hodnoty
  
3.2. Jazdné za ťaženie a nastavenie dynamometra  
3.2.1. „ Aerodynamický odpor “ je sila, ktorá bráni pohybu vozidla dopredu cez okolitý vzduch.  
3.2.2. „ Aerodynamický stagna čný bod “ je bod na povrchu vozidla, v ktorom je rýchlos ť vetra rovná nule.  
3.2.3. „ Blokovanie anemometra “ je vplyv prítomnosti vozidla na meranie anemometra, pri ktorom sa vnímaná rýchlos ť 
vzduchu líši od rýchlosti vozidla kombinovanej s rýchlos ťou vzduchu vzh ľadom na vozovku.  
3.2.4. „ Analýza s obmedzeniami “ (constrained analysis) je nezávislé ur čenie hodnôt čelnej plochy vozidla a koeficientu 
aerodynamického odporu, pri čom tieto hodnoty sa použijú v rovnici pohybu.  
3.2.5. „ Hmotnos ť v pohotovostnom stave “ je hmotnos ť vozidla s palivovou nádržou (resp. nádržami) naplnenou najmenej 
na 90 % jej objemu vrátane hmotnosti vodi ča, paliva a kvapalín, pri čom toto vozidlo je vybavené štandardným 
príslušenstvom v súlade so špecifikáciami výrobcu, a to vrátane hmotnosti prípadne namontovanej karosérie, 
kabíny, spojovacieho zariadenia a náhradného kolesa (resp. kolies), ako aj náradia.  
3.2.6. „ Hmotnos ť vodi ča“ je nominálna hmotnos ť 75 kg v referen čnom bode sedadla vodi ča. 
3.2.7. „ Maximálne za ťaženie vozidla “ je rozdiel medzi technicky prípustnou maximálnou hmotnos ťou naloženého 
vozidla a sú čtom hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave, hmotnosti 25 kg a hmotnosti nadštandardného 
vybavenia vozidla, ako je vymedzená v bode 3.2.8.  
3.2.8. „ Hmotnos ť nadštandardného vybavenia “ je maximálna hmotnos ť kombinácií nadštandardného vybavenia, ktoré 
môže by ť namontované na vozidle okrem štandardného vybavenia v súlade so špecifikáciami výrobcu.  
3.2.9. „ Nadštandardné vybavenie “ sú všetky prvky, ktoré nie sú zahrnuté v štandardnom vybavení, ktoré sú namonto ­
vané na vozidle na zodpovednos ť výrobcu a ktoré si zákazník môže objedna ť. 
3.2.10. „ Referen čné atmosférické podmienky (v súvislosti s meraním jazdného za ťaženia) “ sú atmosférické podmienky, 
vzh ľadom na ktoré sú tieto výsledky meraní korigované:  
a) atmosférický tlak: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosférická teplota: T  0 = 20 °C;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/357
 
c) hustota suchého vzduchu: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) rýchlos ť vetra: 0 m/s.  
3.2.11. „ Referen čná rýchlos ť“ je rýchlos ť vozidla, pri ktorej sa ur čuje jazdné za ťaženie alebo overuje za ťaženie na 
vozidlovom dynamometri.  
3.2.12. „ Jazdné za ťaženie “ je sila brániaca pohybu vozidla dopredu, nameraná metódou dojazdu pri vo ľnobehu alebo 
metódami, ktoré sú rovnocenné, pokia ľ ide o zahrnutie strát trením pohonnej sústavy.  
3.2.13. „ Valivý odpor “ sú sily pneumatík, ktoré pôsobia proti pohybu vozidla.  
3.2.14. „ Jazdný odpor “ je krútiaci moment brániaci pohybu vozidla dopredu, nameraný mera čmi krútiaceho momentu 
nainštalovanými na hnaných kolesách vozidla.  
3.2.15. „ Simulované jazdné za ťaženie “ je jazdné za ťaženie vozidla zaznamenané na vozidlovom dynamometri, ktorého 
úlohou je reprodukova ť jazdné za ťaženie namerané na dráhe, a pozostáva zo sily, ktorou pôsobí vozidlový 
dynamometer, a síl brániacich pohybu vozidla pri jazde na vozidlovom dynamometri, pri čom je zaokrúhlené 
tromi koeficientmi druhého polynomického stup ňa. 
3.2.16. „ Simulovaný jazdný odpor “ je jazdný odpor vozidla zaznamenaný na vozidlovom dynamometri, ktorého úlohou 
je reprodukova ť jazdný odpor nameraný na dráhe, a pozostáva z krútiaceho momentu, ktorým pôsobí vozid ­
lový dynamometer, a krútiaceho momentu brániaceho pohybu vozidla pri jazde na vozidlovom dynamometri, 
pri čom je zaokrúhlený tromi koeficientmi druhého polynomického stup ňa. 
3.2.17. „ Stacionárna anemometria “ je meranie rýchlosti a smeru vetra anemometrom na mieste nad úrov ňou vozovky 
pozd ĺž skúšobnej dráhy, kde sa budú vyskytova ť najreprezentatívnejšie veterné podmienky.  
3.2.18. „ Štandardné vybavenie “ je základná konfigurácia vozidla vybaveného všetkými prvkami pod ľa požiadaviek, ktoré 
sú stanovené v regula čných aktoch uvedených v prílohe IV a v prílohe XI k smernici 2007/46/ES, vrátane 
všetkých prvkov, ktoré sú v ňom namontované bez toho, aby z toho vyplývali akéko ľvek ďalšie špecifikácie 
týkajúce sa konfigurácie alebo úrovne vybavenia.  
3.2.19. „ Cie ľové jazdné za ťaženie “ je jazdné za ťaženie, ktoré sa má reprodukova ť. 
3.2.20. „ Cie ľový jazdný odpor “ je jazdný odpor, ktorý sa má reprodukova ť na vozidlovom dynamometri.  
3.2.21. Vyhradené  
3.2.22. „ Korekcia vetra “ je korekcia vplyvu vetra na úrove ň jazdného za ťaženia založená na stacionárnej alebo palubnej 
anemometrii.  
3.2.23. „ Technicky prípustná maximálna hmotnos ť naloženého vozidla “ je maximálna hmotnos ť vozidla stanovená na 
základe jeho konštruk čných prvkov a parametrov.  
3.2.24. „ Skuto čná hmotnos ť vozidla “ je hmotnos ť vozidla v pohotovostnom stave plus hmotnos ť nadštandardného vyba ­
venia namontovaného na konkrétnom vozidle.  
3.2.25. „ Skúšobná hmotnos ť vozidla “ je sú čet skuto čnej hmotnosti vozidla, hmotnosti 25 kg a hmotnosti predstavujúcej 
za ťaženie vozidla.  
3.2.26. „ Hmotnos ť predstavujúca za ťaženie vozidla “ je x % maximálneho za ťaženia vozidla, kde v prípade vozidiel kategórie 
M sa x rovná 15 % a v prípade vozidiel kategórie N sa rovná 28 %.SK L 175/358 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.27. „ Technicky prípustná maximálna hmotnos ť naloženej jazdnej súpravy “ (MC) je maximálna hmotnos ť jazdnej súpravy 
motorového vozidla s jedným alebo viacerými prípojnými vozidlami stanovená na základe jeho konštruk čných 
prvkov a parametrov alebo maximálna stanovená hmotnos ť jazdnej súpravy ťaha ča a návesu.  
3.3. Výlu čne elektrické vozidlá, hybridné elektrické vozidlá a vozidlá s palivovými článkami  
3.3.1. „ Dojazd vo výlu čne elektrickom režime “ (AER) je celková vzdialenos ť prejdená hybridným elektrickým vozidlom 
s externým nabíjaním (OVC-HEV) od za čiatku skúšky v režime vybíjania batérie do okamihu v priebehu skúšky, 
v ktorom spa ľovací motor za čne spotrebováva ť palivo.  
3.3.2. „ Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon “ (PER) je celková vzdialenos ť prejdená vozidlom výlu čne na elektrický 
pohon (PEV) od za čiatku skúšky v režime vybíjania batérie, až kým sa nedosiahne medzné kritérium.  
3.3.3. „ Skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie “ (R  CDA ) je vzdialenos ť prejdená po čas série celosvetovo harmonizova ­
ných skúšobných cyklov pre ľahké úžitkové vozidlá ( ďalej len „cyklus WLTC“) v prevádzkovom režime vybí ­
jania batérie, až kým dobíjate ľný zásobník elektrickej energie (REESS) nebude vybitý.  
3.3.4. „ Dojazd v cykle v režime vybíjania batérie “ (R  CDC ) je vzdialenos ť najazdená od za čiatku skúšky v režime vybíjania 
batérie až do konca posledného cyklu, ktorý predchádza cyklu alebo cyklom, v ktorých sa dosiahne medzné 
kritérium, a to vrátane prechodného cyklu, v ktorom môže by ť vozidlo prevádzkované v režime vybíjania 
batérie aj v režime na udržanie nabitia batérie.  
3.3.5. „ Prevádzkový režim vybíjania batérie “ je prevádzkový režim, v ktorom pri jazde vozidla môže energia uskladnená 
v REESS kolísa ť, no v priemere klesá, až kým nenastane prechod do prevádzkového režimu na udržanie nabitia 
batérie.  
3.3.6. „ Prevádzkový režim na udržanie nabitia batérie “ je prevádzkový režim, v ktorom pri jazde vozidla môže energia 
uskladnená v REESS kolísa ť, no v priemere sa udržiava na neutrálnej úrovni vyrovnaného nabitia.  
3.3.7. „ Faktory využitia “ sú pomery založené na štatistických údajoch z jázd v závislosti od dojazdu dosiahnutého 
v režime vybíjania batérie a používajú sa na váženie zlú čenín výfukových emisií, emisií CO  2 a spotreby paliva 
vozidiel OVC-HEV v režime vybíjania batérie a v režime na udržanie nabitia batérie.  
3.3.8. „ Elektromotor “ (EM) je meni č energie meniaci elektrickú energiu na mechanickú energiu a naopak.  
3.3.9. „ Meni č energie “ je systém, v ktorom je forma energie na výstupe iná ako forma energie na vstupe.  
3.3.9.1. „ Meni č pohonnej energie “ je meni č energie hnacej sústavy, ktorý nie je periférnym zariadením a ktorého výstupná 
energia sa používa priamo alebo nepriamo na ú čely pohonu vozidla.  
3.3.9.2. „ Kategória meni ča pohonnej energie “ je i) spa ľovací motor; ii) elektromotor; alebo iii) palivový článok.  
3.3.10. „ Zásobník energie “ je systém, ktorý usklad ňuje energiu a uvo ľňuje ju v rovnakej forme, v akej bola na vstupe.  
3.3.10.1. „ Zásobník pohonnej energie “ je zásobník energie hnacej sústavy, ktorý nie je periférnym zariadením a ktorého 
výstupná energia sa používa priamo alebo nepriamo na ú čely pohonu vozidla.  
3.3.10.2. „ Kategória zásobníka pohonnej energie “ je i) systém skladovania paliva; ii) dobíjate ľný zásobník elektrickej energie; 
alebo iii) dobíjate ľný zásobník mechanickej energie.  
3.3.10.3. „ Forma energie “ je i) elektrická energia; ii) mechanická energia; alebo iii) chemická energia (vrátane palív).  
3.3.10.4. „ Systém skladovania paliva “ je zásobník pohonnej energie, v ktorom sa usklad ňuje chemická energia ako kvapalné 
alebo plynné palivo.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/359
 
3.3.11. „ Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime “ (EAER) je tá čas ť celkového skuto čného dojazdu v režime 
vybíjania batérie (R  CDA ), ktorú možno pripísa ť využívaniu elektriny z REESS po čas skúšky dojazdu v režime 
vybíjania batérie.  
3.3.12. „ Hybridné elektrické vozidlo “ (HEV) je hybridné vozidlo, v ktorom jeden z meni čov pohonnej energie je elek ­
tromotor.  
3.3.13. „ Hybridné vozidlo “ (HV) je vozidlo s hnacou sústavou obsahujúcou najmenej dva rôzne typy meni čov pohonnej 
energie a najmenej dva rôzne typy zásobníkov pohonnej energie.  
3.3.14. „ Čistá zmena energie “ je pomer zmeny energie z REESS a spotreby energie na cyklus v prípade skúšobného 
vozidla.  
3.3.15. „ Hybridné elektrické vozidlo bez externého nabíjania “ (NOVC-HEV) je hybridné elektrické vozidlo, ktoré nemožno 
nabíja ť z externého zdroja.  
3.3.16. „ Hybridné elektrické vozidlo s externým nabíjaním “ (OVC-HEV) je hybridné elektrické vozidlo, ktoré možno nabíja ť 
z externého zdroja.  
3.3.17. „ Vozidlo výlu čne na elektrický pohon “ (PEV) je vozidlo s hnacou sústavou obsahujúcou výlu čne elektromotory ako 
meni če pohonnej energie a výlu čne dobíjate ľné zásobníky elektrickej energie ako zásobníky pohonnej energie.  
3.3.18. „ Palivový článok “ je meni č energie meniaci chemickú energiu (vstup) na elektrickú energiu (výstup) alebo naopak.  
3.3.19. „ Vozidlo s palivovými článkami “ (FCV) je vozidlo s hnacou sústavou obsahujúcou výlu čne palivový článok (pali ­
vové články) a elektromotor (elektromotory) ako meni č (meni če) pohonnej energie.  
3.3.20. „ Hybridné vozidlo s palivovými článkami “ (FCHV) je vozidlo s palivovými článkami s hnacou sústavou, ktorej 
sú čas ťou je aspo ň jeden systém skladovania paliva a aspo ň jeden dobíjate ľný zásobník elektrickej energie, 
slúžiace ako zásobníky pohonnej energie.  
3.4. Hnacia sústava  
3.4.1. „ Hnacia sústava “ je celková kombinácia zásobníkov (zásobníkov) pohonnej energie, meni ča (meni čov) pohonnej 
energie a pohonnej sústavy (sústav) vo vozidle, ktoré dodávajú mechanickú energiu kolesám na ú čely pohonu 
vozidla, a k tomu periférne zariadenia.  
3.4.2. „ Pomocné zariadenia “ sú neperiférne zariadenia alebo systémy, ktoré spotrebovávajú, menia, usklad ňujú alebo 
dodávajú energiu a ktoré sú namontované vo vozidle na iné ú čely než pohon vozidla, a preto sa nepovažujú za 
sú čas ť hnacej sústavy.  
3.4.3. „ Periférne zariadenia “ sú zariadenia, ktoré spotrebovávajú, menia, usklad ňujú alebo dodávajú energiu, pri čom sa 
táto energia primárne nevyužíva na ú čely pohonu vozidla, alebo iné sú časti, systémy a riadiace jednotky, ktoré 
sú dôležité pre prevádzku hnacej sústavy.  
3.4.4. „ Pohonná sústava “ sú navzájom prepojené prvky hnacej sústavy na prenos mechanickej energie medzi meni čom 
(meni čmi) pohonnej energie a kolesami.  
3.4.5. „ Manuálna prevodovka “ je prevodovka, ktorej prevodové stupne sa môžu radi ť iba úkonmi vodi ča. 
3.5. Všeobecne  
3.5.1. „ Kritériové emisie “ sú tie zlú čeniny emisií, v prípade ktorých sú v tomto nariadení stanovené limity.SK L 175/360 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.5.2. Vyhradené  
3.5.3. Vyhradené  
3.5.4. Vyhradené  
3.5.5. Vyhradené  
3.5.6. „ Spotreba energie na cyklus “ je vypo čítaná pozitívna energia, ktorú vozidlo potrebuje na uskuto čnenie predpísa ­
ného cyklu.  
3.5.7. Vyhradené  
3.5.8. „ Režim volite ľný vodi čom“ je konkrétny vodi čom volite ľný stav, ktorý môže ma ť vplyv na emisie alebo spotrebu 
paliva a/alebo energie.  
3.5.9. „ Prevládajúci režim “ je na ú čely tejto prílohy jediný režim, ktorý sa zvolí vždy pri zapnutí vozidla bez oh ľadu na 
prevádzkový režim zvolený pri predchádzajúcom vypnutí vozidla.  
3.5.10. „ Referen čné podmienky (vzh ľadom na výpo čet hmotnostných emisií) “ sú podmienky, ktoré sa vz ťahujú na hustoty 
plynov, t. j. 101,325 kPa a 273,15 K (0 °C).  
3.5.11. „ Výfukové emisie “ sú emisie plynných, tuhých a kvapalných zlú čenín.  
3.6.  PM/PN  
Pojem „ častica“ sa spravidla používa na ozna čenie látky, ktorá sa charakterizuje (meria) vo fáze šírenia vzdu ­
chom (rozptýlená látka), a pojem „tuhá častica“ na ozna čenie usadenej látky.  
3.6.1. „ Po čet emitovaných častíc “ (PN) je celkový po čet tuhých častíc emitovaných z výfuku vozidla, ur čený metódami 
riedenia, odoberania vzoriek a merania, ako je uvedené v tejto prílohe.  
3.6.2. „ Hmotnos ť emitovaných tuhých častíc “ (PM) je hmotnos ť akýchko ľvek tuhých častíc emitovaných z výfuku vozidla, 
ur čená metódami riedenia, odoberania vzoriek a merania, ako je uvedené v tejto prílohe.  
3.7.  WLTC  
3.7.1. „ Menovitý výkon motora “ je maximálny výkon motora v kW pod ľa požiadaviek uvedených v prílohe XX 
k tomuto nariadeniu.  
3.7.2. „ Maximálna rýchlos ť“ je maximálna rýchlos ť vozidla stanovená výrobcom.  
3.8. Postup  
3.8.1. „ Periodicky regeneratívny systém “ je zariadenie na reguláciu výfukových emisií (napr. katalyzátor, filter tuhých 
častíc), ktoré si vyžaduje periodický regenera čný proces do 4 000 km najazdených po čas normálnej prevádzky 
vozidla.  
3.9. Skúška korekcie na základe teploty okolitého prostredia ( čiastková príloha 6a)  
3.9.1. „ Zariadenie na aktívnu akumuláciu tepla “ je technológia, ktorou sa teplo akumuluje v ur čitom zariadení vozidla 
a uvo ľňuje sa do komponentu hnacej sústavy po čas vymedzeného časového úseku pri štarte motora. Charak ­
terizuje ho entalpia v systéme a čas uvo ľňovania tepla do komponentov hnacej sústavy.  
3.9.2. „ Izola čné materiály “ sú všetky materiály v motorovom priestore pripojené k motoru a/alebo podvozku s tepelno- 
izola čným ú činkom a s maximálnou tepelnou vodivos ťou 0,1 W/(mK).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/361
 
4. SKRATKY  
4.1. Všeobecné skratky  
AC striedavý prúd  
CFV Venturiho trubica s kritickým prietokom  
CFO clona kritického prietoku  
CLD chemiluminiscen čný detektor  
CLA chemiluminiscen čný analyzátor  
CVS systém odberu vzoriek s konštantným objemom  
DC jednosmerný prúd  
ET odparovacia trubica  
Extra High  2 fáza ve ľmi vysokej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 2  
Extra High  3 fáza ve ľmi vysokej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3  
FCHV hybridné vozidlo s palivovými článkami  
FID plame ňový ioniza čný detektor  
FSD plná výchylka stupnice  
GC plynový chromatograf  
HEPA vysokoú činný vzduchový filter tuhých častíc  
HFID vyhrievaný plame ňový ioniza čný detektor  
High  2 fáza vysokej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 2  
High  3-1 fáza vysokej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3 s v  max < 120 km/h  
High  3-2 fáza vysokej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3 s v  max ≥ 120 km/h  
ICE spa ľovací motor  
LoD detek čný limit  
LoQ kvantifika čný limit  
Low  1 fáza nízkej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 1  
Low  2 fáza nízkej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 2  
Low  3 fáza nízkej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3SK L 175/362 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Medium  1 fáza strednej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 1  
Medium  2 fáza strednej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 2  
Medium  3-1 fáza strednej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3 s v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 fáza strednej rýchlosti WLTC pre vozidlá triedy 3 s v  max ≥ 120 km/h  
LC kvapalinová chromatografia  
LPG skvapalnený ropný plyn  
NDIR nedisperzný infra červený analyzátor  
NDUV nedisperzný ultrafialový analyzátor  
NG/biomethane zemný plyn/biometán  
NMC odlu čova č nemetánových uh ľovodíkov  
NOVC-FCHV hybridné vozidlo s palivovými článkami bez externého nabíjania  
NOVC externé nabíjanie  
NOVC-HEV hybridné elektrické vozidlo bez externého nabíjania  
OVC-HEV hybridné elektrické vozidlo s externým nabíjaním  
P a hmotnos ť tuhých častíc zachytených na filtri pozadia  
P e hmotnos ť tuhých častíc zachytených na vzorkovacom filtri  
PAO polyalfaolefín  
PCF predtriedi č častíc  
PCRF faktor zníženia koncentrácie častíc  
PDP objemové čerpadlo  
PER dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon  
Per cent FS percento plného rozsahu stupnice  
PM hmotnos ť emitovaných tuhých častíc  
PN po čet emitovaných častíc  
PNC po čítadlo častíc  
PND  1 prvé zariadenie na riedenie po čtu častíc  
PND  2 druhé zariadenie na riedenie po čtu častícSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/363
 
PTS systém prenosu častíc  
PTT trubica na prenos častíc  
QCL-IR infra červený kvantový kaskádový laser  
R CDA skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie  
RCB bilancia dobíjania REESS  
REESS dobíjate ľný zásobník elektrickej energie  
SSV podzvuková Venturiho trubica  
USFM ultrazvukový prietokomer  
VPR odstra ňova č prchavých častíc  
WLTC celosvetovo harmonizovaný skúšobný cyklus pre ľahké vozidlá  
4.2. Chemické symboly a skratky  
C 1 uh ľovodík vyjadrený ako ekvivalent uhlíka 1  
CH  4 metán  
C 2 H 6 etán  
C 2 H 5 OH etanol  
C 3 H 8 propán  
CO oxid uho ľnatý  
CO  2 oxid uhli čitý 
DOP dioktylftalát  
H 2 O voda  
NH  3 amoniak  
NMHC nemetánové uh ľovodíky  
NO  x oxidy dusíka  
NO oxid dusnatý  
NO  2 oxid dusi čitý 
N 2 O oxid dusný  
THC celkové uh ľovodíkySK L 175/364 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
5. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY  
5.0 Každému radu vozidiel vymedzenému v bodoch 5.6 až 5.9 sa priradí jedine čný identifikátor vo formáte:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn,  
ke ď: 
— FT je identifikátor typového radu:  
— IP = interpola čný rad vozidiel vymedzený v bode 5.6.  
— RL = rad vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia, ako je vymedzený v bode 5.7.  
— MR = rad vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia, ako je vymedzený v bode 5.8.  
— PR = rad vozidiel z h ľadiska periodicky regeneratívnych systémov (K  i ), ako je vymedzený v bode 5.9.  
— TA je rozlišovacie číslo úradu zodpovedného za typové schválenie radu, ako je stanovené v oddiele 1 bodu 
1 prílohy VII k smernici 2007/46/ES.  
— WMI [svetový kód výrobcu (world manufacturer identifier)] je kód, ktorý jednozna čne identifikuje výrobcu 
a je vymedzený v norme ISO 3780:2009. Pre jednotlivých výrobcov sa môžu používa ť viaceré kódy WMI.  
— yyyy je rok, v ktorom bola ukon čená skúška daného radu.  
— nnnn je štvormiestne poradové číslo.  
5.1. Vozidlo a jeho komponenty, ktoré môžu ovplyvni ť emisie plynných zlú čenín, tuhých častíc a po čet častíc, 
musia by ť navrhnuté, skonštruované a zostavené tak, aby vozidlo pri normálnom používaní a za normálnych 
podmienok používania, ako je vlhkos ť, dáž ď, sneh, teplo, chlad, piesok, ne čistoty, vibrácie, opotrebovanie at ď., 
mohlo po čas svojej životnosti sp ĺňať ustanovenia tejto prílohy.  
5.1.1. Zah ŕňa to aj zabezpe čenie všetkých hadíc, k ĺbov a spojení používaných v systémoch regulácie emisií.  
5.2. Skúšobné vozidlo musí by ť reprezentatívne pokia ľ ide o jeho komponenty súvisiace s emisiami a funk čnos ť 
plánovaných výrobných sérií, na ktoré sa vz ťahuje typové schválenie. Výrobca a schva ľovací úrad sa musia 
dohodnú ť na tom, ktorý skúšobný model vozidla je reprezentatívny.  
5.3. Podmienky skúšania vozidla  
5.3.1. Druh a množstvo mazadiel a chladiaceho média na skúšanie emisií musí zodpoveda ť údajom, ktoré výrobca 
uviedol na bežnú prevádzku vozidla.  
5.3.2. Typ paliva na skúšanie emisií musí zodpoveda ť údajom uvedeným v prílohe IX.  
5.3.3. Všetky systémy regulácie emisií musia by ť v prevádzkyschopnom stave.  
5.3.4. Používanie akéhoko ľvek rušiaceho zariadenia je zakázané v súlade s ustanoveniami článku 5 ods. 2 nariadenia 
č. 715/2007.  
5.3.5. Motor musí by ť navrhnutý tak, aby sa zabránilo emisiám z k ľukovej skrine.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/365
 
5.3.6. Pneumatiky používané pri skúšaní emisií musia zodpoveda ť bodu 1.2.4.5 čiastkovej prílohy 6 k tejto prílohe.  
5.4. Nalievacie otvory benzínovej nádrže  
5.4.1. Pod ľa bodu 5.4.2 musí by ť nalievací otvor benzínovej alebo etanolovej nádrže navrhnutý tak, aby sa zabránilo 
plneniu nádrže z plniacej dýzy palivového čerpadla, ktorá má vonkajší priemer 23,6 mm alebo vä čší. 
5.4.2. Bod 5.4.1 sa nevz ťahuje na vozidlo, v prípade ktorého sú splnené obe tieto podmienky:  
a) vozidlo je navrhnuté a skonštruované tak, aby žiadne zariadenie ur čené na reguláciu emisií nebolo nepriaz ­
nivo ovplyv ňované olovnatým benzínom; a  
b) vozidlo je zrete ľne, čitate ľne a nezmazate ľne ozna čené symbolom pre bezolovnatý benzín uvedeným 
v norme ISO 2575:2010 „Cestné vozidlá – Symboly pre ovláda če, indikátory a oznamova če“ na mieste 
bezprostredne vidite ľnom pre osobu, ktorá plní benzínovú nádrž. Doplnkové ozna čenia sú povolené.  
5.5. Ustanovenia na zabezpe čenie elektronického systému  
5.5.1. Každé vozidlo s po číta čom na reguláciu emisií musí obsahova ť prvky zabra ňujúce jeho úprave s výnimkou 
úprav povolených výrobcom. Výrobca povo ľuje úpravy, ak sú potrebné na diagnostiku, servis, kontrolu, 
doplnkové vybavenie alebo opravu vozidla. Všetky preprogramovate ľné po číta čové kódy alebo prevádzkové 
parametre musia by ť odolné proti neoprávnenému zásahu a poskytova ť aspo ň takú úrove ň ochrany, akú 
zabezpe čujú ustanovenia normy ISO 15031-7 (15. marec 2001). Všetky vymenite ľné kalibra čné pamä ťové 
čipy musia by ť zaliate a uzavreté v zape čatenom puzdre alebo chránené elektronickými algoritmami a nesmú sa 
da ť vymeni ť bez použitia osobitných nástrojov a postupov.  
5.5.2. Po číta čovo kódované prevádzkové parametre motora sa nesmú da ť zmeni ť bez použitia osobitných nástrojov 
a postupov [napr. prispájkované alebo zaliate komponenty po číta ča alebo zape čatené (alebo prispájkované) 
kryty po číta ča]. 
5.5.3. Výrobcovia môžu požiada ť schva ľovací úrad o výnimku z jednej z týchto požiadaviek pre tie vozidlá, ktoré si 
pravdepodobne nevyžadujú ochranu. Kritériá, ktoré schva ľovací úrad posudzuje pri rozhodovaní o výnimke 
musia, okrem iného, zah ŕňať bežnú dostupnos ť čipov na kontrolu výkonu, schopnos ť vysokého výkonu 
vozidla a predpokladaný objem predaja vozidla.  
5.5.4. Výrobcovia využívajúci programovate ľné systémy po číta čových kódov musia zabráni ť neoprávnenému prepro ­
gramovaniu. Výrobcovia musia uplatni ť vyspelú stratégiu ochrany proti neoprávnenému zásahu a ochranné 
funkcie proti zápisu vyžadujúce si elektronický prístup k po číta ču, ktorý má výrobca k dispozícii mimo vozidla 
a ku ktorému musia ma ť prístup aj nezávislí prevádzkovatelia používajúci ochranu požadovanú v bode 5.5.1 
a v bode 2.2 prílohy XIV. Metódy poskytujúce primeranú ochranu pred neoprávneným zásahom bude 
schva ľova ť príslušný schva ľovací úrad.  
5.6. Interpola čný rad vozidiel  
5.6.1.  interpola čný rad vozidiel so spa ľovacím motorom (ICE)  
Sú čas ťou toho istého interpola čného radu vozidiel môžu by ť iba vozidlá, ktoré sú identické, pokia ľ ide o tieto 
charakteristiky vozidla/hnacej sústavy/prevodovky:  
a) typ spa ľovacieho motora: druh paliva, druh spa ľovania, zdvihový objem motora, charakteristiky plného 
za ťaženia, technológia motora a systém nabíjania, ako aj ďalšie podsystémy alebo charakteristiky motora, 
ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na hmotnostné emisie CO  2 v podmienkach celosvetového harmonizova ­
ného skúšobného postupu pre ľahké vozidlá (WLTP);  
b) princípy činnosti všetkých komponentov hnacej sústavy, ktoré majú vplyv na hmotnostné emisie CO  2 ; 
c) typ prevodovky [napr. manuálna, automatická, s plynule menite ľným prevodom (CVT)] a model prevo ­
dovky (napr. menovitý krútiaci moment, po čet prevodových stup ňov, po čet spojok at ď.);SK L 175/366 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
d) pomery n/v (otá čky motora delené rýchlos ťou vozidla). Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak je 
v prípade všetkých príslušných prevodových pomerov rozdiel medzi prevodovými pomermi najbežnejšie 
inštalovaného typu prevodovky do 8 %;  
e) po čet hnacích náprav;  
f) rad vozidiel z h ľadiska skúšky korekcie na základe teploty okolia (ATCT).  
Sú čas ťou toho istého interpola čného radu vozidiel môžu by ť iba vozidlá, ktoré patria do rovnakej triedy 
vozidiel, ako je opísané v bode 2 čiastkovej prílohy 1.  
5.6.2.  Interpola čný rad hybridných elektrických vozidiel bez externého nabíjania (NOVC-HEV) a hybridných elektrických vozidiel 
s externým nabíjaním (OVC-HEV) z h ľadiska CO  2 
Sú čas ťou toho istého interpola čného radu vozidiel môžu by ť iba tie vozidlá OVC-HEV a NOVC-HEV, ktoré sú 
okrem splnenia požiadaviek stanovených v bode 5.6.1 identické, pokia ľ ide o tieto charakteristiky:  
a) typ a po čet elektromotorov [typ konštrukcie (asynchrónny, synchrónny at ď.)], druh chladiaceho média 
(vzduch, kvapalina) a všetky ďalšie charakteristiky, ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na hmotnostné emisie 
CO  2 a spotrebu elektrickej energie v podmienkach WLTP;  
b) typ trak čného systému REESS [model, kapacita, menovité napätie, menovitý výkon, druh chladiaceho média 
(vzduch, kvapalina)];  
c) typ meni ča energie medzi elektromotorom a trak čným systémom REESS, medzi trak čným systémom REESS 
a nízkonapä ťovým zdrojom napájania a medzi napájacím konektorom na dobíjanie a trak čným systémom 
REESS a všetky ďalšie charakteristiky, ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na hmotnostné emisie CO  2 a spo ­
trebu elektrickej energie v podmienkach WLTP;  
d) rozdiel medzi po čtom cyklov vybíjania batérie od za čiatku skúšky po prechodný cyklus vrátane tohto cyklu 
nesmie by ť vä čší ako jeden.  
5.6.3.  Interpola čný rad výlu čne elektrických vozidiel  
Sú čas ťou toho istého interpola čného radu vozidiel môžu by ť iba vozidlá výlu čne na elektrický pohon, ktoré sú 
identické, pokia ľ ide o tieto charakteristiky elektrickej hnacej sústavy/prevodovky:  
a) typ a po čet elektromotorov [typ konštrukcie (asynchrónny, synchrónny at ď.)], druh chladiaceho média 
(vzduch, kvapalina) a všetky ďalšie charakteristiky, ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na spotrebu elektrickej 
energie a dojazd v podmienkach WLTP;  
b) typ trak čného systému REESS [model, kapacita, menovité napätie, menovitý výkon, druh chladiaceho média 
(vzduch, kvapalina)];  
c) typ prevodovky (napr. manuálna, automatická, CVT) a model prevodovky (napr. menovitý krútiaci moment, 
po čet prevodových stup ňov, po čet spojok at ď.); 
d) po čet hnacích náprav;  
e) typ meni ča elektrickej energie medzi elektromotorom a trak čným systémom REESS, medzi trak čným 
systémom REESS a nízkonapä ťovým zdrojom napájania a medzi napájacím konektorom na dobíjanie 
a trak čným systémom REESS a všetky ďalšie charakteristiky, ktoré majú nezanedbate ľný vplyv na spotrebu 
elektrickej energie a dojazd v podmienkach WLTP;  
f) princípy činnosti všetkých komponentov hnacej sústavy, ktoré majú vplyv na spotrebu elektrickej energie;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/367
 
g) pomery n/v (otá čky motora delené rýchlos ťou vozidla). Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak je 
v prípade všetkých príslušných prevodových pomerov rozdiel medzi prevodovými pomermi najbežnejšie 
inštalovaného typu a modelu prevodovky do 8 %.  
5.7. Rad vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia  
Sú čas ťou toho istého radu z h ľadiska jazdného za ťaženia môžu by ť iba vozidlá, ktoré sú identické, pokia ľ ide 
o tieto charakteristiky:  
a) typ prevodovky (napr. manuálna, automatická, CVT) a model prevodovky (napr. menovitý krútiaci moment, 
po čet prevodových stup ňov, po čet spojok at ď.). Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu 
môže by ť do daného radu zaradené vozidlo s prevodovkou s nižšími stratami výkonu;  
b) pomery n/v (otá čky motora delené rýchlos ťou vozidla). Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak je 
v prípade všetkých príslušných prevodových pomerov rozdiel medzi prevodovými pomermi najbežnejšie 
inštalovaného typu prevodovky do 25 %;  
c) po čet hnacích náprav;  
d) ak je v neutrálnej polohe prevodovky pripojený aspo ň jeden elektromotor a vozidlo nie je vybavené 
režimom dojazdu pri vo ľnobehu (bod 4.2.1.8.5 čiastkovej prílohy 4), takže elektromotor nemá žiadny 
vplyv na jazdné za ťaženie, uplat ňujú sa kritériá uvedené v bode 5.6.2 písm. a) a v bode 5.6.3 písm. a).  
Ak okrem hmotnosti vozidla, valivého odporu a aerodynamiky existuje rozdiel, ktorý má nezanedbate ľný vplyv 
na jazdné za ťaženie, vozidlo sa nepovažuje za sú čas ť radu, pokia ľ to neschváli schva ľovací úrad.  
5.8. Rad vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia  
Rad z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa môže uplat ňova ť na vozidlá navrhnuté pre tech ­
nicky prípustnú maximálnu hmotnos ť naloženého vozidla ≥ 3 000 kg.  
Sú čas ťou toho istého radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia môžu by ť iba vozidlá, ktoré sú 
identické, pokia ľ ide o tieto charakteristiky:  
a) typ prevodovky (napr. manuálna, automatická, CVT);  
b) po čet hnacích náprav.  
5.9. Rad vozidiel z h ľadiska periodicky regeneratívnych systémov (K  i ) 
Sú čas ťou toho istého radu z h ľadiska periodicky regeneratívnych systémov môžu by ť iba vozidlá, ktoré sú 
identické, pokia ľ ide o tieto charakteristiky:  
5.9.1. typ spa ľovacieho motora: druh paliva, druh spa ľovania,  
5.9.2. periodicky regeneratívny systém (t. j. katalyzátor, filter tuhých častíc),  
a) konštrukcia (t. j. typ krytu, druh vzácneho kovu, druh nosi ča, hustota komôrok);  
b) typ a princíp činnosti;  
c) objem ± 10 %;SK L 175/368 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
d) umiestnenie (teplota ± 100 °C pri druhej najvyššej referen čnej rýchlosti);  
e) skúšobná hmotnos ť každého vozidla v rade musí by ť nižšia alebo rovná skúšobnej hmotnosti vozidla 
použitého na preukazovaciu skúšku K  i plus 250 kg.  
6. VÝKONNOSTNÉ POŽIADAVKY  
6.1. Limitné hodnoty  
Za limitné hodnoty sa považujú hodnoty uvedené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
6.2. Skúšanie  
Skúšanie sa vykonáva za týchto podmienok:  
a) skúšobné cykly WLTC opísané v čiastkovej prílohe 1;  
b) vo ľba prevodového stup ňa a bod preradenia opísaný v čiastkovej prílohe 2;  
c) vhodné palivo opísané v prílohe IX k tomuto nariadeniu;  
d) jazdné za ťaženie a nastavenia dynamometra opísané v čiastkovej prílohe 4;  
e) skúšobné vybavenie opísané v čiastkovej prílohe 5;  
f) skúšobné postupy opísané v čiastkových prílohách 6 a 8;  
g) metódy výpo čtu opísané v čiastkových prílohách 7 a 8.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/369
 
Čiastková príloha 1  
Celosvetovo harmonizované skúšobné cykly pre ľahké vozidlá (WLTC)  
1. Všeobecné požiadavky  
1.1. Cyklus, ktorý sa má vykona ť, závisí od pomeru medzi menovitým výkonom skúšobného vozidla a jeho 
hmotnos ťou v pohotovostnom stave (W/kg), ako aj od maximálnej rýchlosti vozidla v  max . 
Cyklus, ktorý vznikne na základe požiadaviek opísaných v tejto čiastkovej prílohe, sa v ďalších častiach prílohy 
nazýva „uplatnite ľný cyklus“.  
2. Klasifikácia vozidiel  
2.1. Vozidlá triedy 1 s pomerom výkonu a hmotnosti v pohotovostnom stave P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. Vozidlá triedy 2 s pomerom výkonu a hmotnosti v pohotovostnom stave > 22 ale ≤ 34 W/kg.  
2.3. Vozidlá triedy 3 s pomerom výkonu a hmotnosti v pohotovostnom stave > 34 W/kg.  
2.3.1. Všetky vozidlá skúšané pod ľa čiastkovej prílohy 8 sa považujú za vozidlá triedy 3.  
3. Skúšobné cykly  
3.1. Vozidlá triedy 1  
3.1.1. Úplný cyklus pre vozidlá triedy 1 pozostáva z fázy nízkej rýchlosti (Low  1 ), fázy strednej rýchlosti (Medium  1 ) 
a doplnkovej fázy nízkej rýchlosti (Low  1 ). 
3.1.2. Fáza nízkej rýchlosti Low  1 je opísaná na obrázku A1/1 a v tabu ľke A1/1.  
3.1.3. Fáza strednej rýchlosti Medium  1 je opísaná na obrázku A1/2 a v tabu ľke A1/2.  
3.2. Vozidlá triedy 2  
3.2.1. Úplný cyklus pre vozidlá triedy 2 pozostáva z fázy nízkej rýchlosti (Low  2 ), fázy strednej rýchlosti (Medium  2 ), 
fázy vysokej rýchlosti (High  2 ) a fázy ve ľmi vysokej rýchlosti (Extra High  2 ). 
3.2.2. Fáza nízkej rýchlosti Low  2 je opísaná na obrázku A1/3 a v tabu ľke A1/3.  
3.2.3. Fáza strednej rýchlosti Medium  2 je opísaná na obrázku A1/4 a v tabu ľke A1/4.  
3.2.4. Fáza vysokej rýchlosti High  2 je opísaná na obrázku A1/5 a v tabu ľke A1/5.  
3.2.5. Fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  2 je opísaná na obrázku A1/6 a v tabu ľke A1/6.  
3.3. Vozidlá triedy 3  
Vozidlá triedy 3 sú rozdelené do dvoch podtried pod ľa svojej maximálnej rýchlosti v  max . 
3.3.1. Vozidlá triedy 3a s v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Úplný cyklus pozostáva z fázy nízkej rýchlosti (Low  3 ), fázy strednej rýchlosti (Medium  3-1 ), fázy vysokej 
rýchlosti (High  3-1 ) a fázy ve ľmi vysokej rýchlosti (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Fáza nízkej rýchlosti Low  3 je opísaná na obrázku A1/7 a v tabu ľke A1/7.  
3.3.1.3. Fáza strednej rýchlosti Medium  3-1 je opísaná na obrázku A1/8 a v tabu ľke A1/8.  
3.3.1.4. Fáza vysokej rýchlosti High  3-1 je opísaná na obrázku A1/10 a v tabu ľke A1/10.SK L 175/370 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.3.1.5. Fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  3 je opísaná na obrázku A1/12 a v tabu ľke A1/12.  
3.3.2.  Vozidlá triedy 3b s v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  Úplný cyklus pozostáva z fázy nízkej rýchlosti (Low  3 ), fázy strednej rýchlosti (Medium  3-2 ), fázy vysokej rýchlosti 
(High  3-2 ) a fázy ve ľmi vysokej rýchlosti (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Fáza nízkej rýchlosti Low  3 je opísaná na obrázku A1/7 a v tabu ľke A1/7.  
3.3.2.3. Fáza strednej rýchlosti Medium  3-2 je opísaná na obrázku A1/9 a v tabu ľke A1/9.  
3.3.2.4. Fáza vysokej rýchlosti High  3-2 je opísaná na obrázku A1/11 a v tabu ľke A1/11.  
3.3.2.5. Fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  3 je opísaná na obrázku A1/12 a v tabu ľke A1/12.  
3.4. Trvanie všetkých fáz  
3.4.1. Všetky fázy nízkej rýchlosti trvajú 589 sekúnd.  
3.4.2. Všetky fázy strednej rýchlosti trvajú 433 sekúnd.  
3.4.3. Všetky fázy vysokej rýchlosti trvajú 455 sekúnd.  
3.4.4. Všetky fázy ve ľmi vysokej rýchlosti trvajú 323 sekúnd.  
3.5. Mestské cykly WLTC  
Vozidlá OVC-HEV a PEV sa skúšajú pomocou cyklu WLTC a cyklu WLTC v obci (pozri čiastkovú prílohu 8) 
vz ťahujúcich sa na vozidlá triedy 3a a triedy 3b.  
Cyklus WLTC v obci pozostáva len z fázy nízkej a strednej rýchlosti.  
4. Cyklus WLTC pre vozidlá triedy 1  
Obrázok A1/1  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 1, fáza nízkej rýchlosti Low  1
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/371
 
Obrázok A1/2  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 1, fáza strednej rýchlosti Medium  1
 
Tabu ľka A1/1  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 1, fáza nízkej rýchlosti Low  1 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3SK L 175/372 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/373
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0SK L 175/374 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/375
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabu ľka A1/2  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 1, fáza strednej rýchlosti Medium  1 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6SK L 175/376 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/377
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5SK L 175/378 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/379
 
5. Cyklus WLTC pre vozidlá triedy 2  
Obrázok A1/3  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza nízkej rýchlosti Low  2
 
Obrázok A1/4  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza strednej rýchlosti Medium  2
SK L 175/380 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A1/5  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza vysokej rýchlosti High  2
 
Obrázok A1/6  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  2
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/381
 
Tabu ľka A1/3  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza nízkej rýchlosti Low  2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1SK L 175/382 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/383
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0SK L 175/384 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/385
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabu ľka A1/4  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza strednej rýchlosti Medium  2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8SK L 175/386 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/387
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9SK L 175/388 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabu ľka A1/5  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza vysokej rýchlosti High  2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/389
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2SK L 175/390 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/391
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SK L 175/392 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Tabu ľka A1/6  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 2, fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/393
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2SK L 175/394 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. Cyklus WLTC pre vozidlá triedy 3  
Obrázok A1/7  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza nízkej rýchlosti Low  3
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/395
 
Obrázok A1/8  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza strednej rýchlosti Medium  3-1
 
Obrázok A1/9  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza strednej rýchlosti Medium  3-2
SK L 175/396 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A1/10  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza vysokej rýchlosti High  3-1
 
Obrázok A1/11  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza vysokej rýchlosti High  3-2
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/397
 
Obrázok A1/12  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  3
 
Tabu ľka A1/7  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza nízkej rýchlosti Low  3 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1SK L 175/398 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/399
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4SK L 175/400 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/401
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabu ľka A1/8  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza strednej rýchlosti Medium  3-1 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3SK L 175/402 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/403
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0SK L 175/404 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/405
 
Tabu ľka A1/9  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza strednej rýchlosti Medium  3-2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0SK L 175/406 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/407
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0SK L 175/408 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabu ľka A1/10  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza vysokej rýchlosti High  3-1 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/409
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4SK L 175/410 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/411
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabu ľka A1/11  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza vysokej rýchlosti High  3-2 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3SK L 175/412 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/413
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1SK L 175/414 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/415
 
Tabu ľka A1/12  
Cyklus WLTC, vozidlá triedy 3, fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High  3 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5SK L 175/416 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/417
 
Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Čas v s  Rýchlos ť 
v km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikácia cyklu  
S cie ľom potvrdi ť, či bola zvolená správna verzia cyklu alebo či bol do prevádzkového systému skúšobného 
zariadenia zaradený správny cyklus, sú v tabu ľke A1/13 uvedené kontrolné sú čty hodnôt rýchlosti vozidla za 
jednotlivé fázy cyklu a za celý cyklus.  
Tabu ľka A1/13  
Kontrolné sú čty (1 Hz)  
Trieda vozidla  Fáza cyklu  Kontrolný sú čet cie ľových rýchlostí 
vozidla (1 Hz)  
Trieda 1  nízka rýchlos ť 11 988,4  
stredná rýchlos ť 17 162,8  
spolu  29 151,2  
Trieda 2  nízka rýchlos ť 11 162,2  
stredná rýchlos ť 17 054,3  
vysoká rýchlos ť 24 450,6  
ve ľmi vysoká rýchlos ť 28 869,8  
spolu  81 536,9  
Trieda 3-1  nízka rýchlos ť 11 140,3  
stredná rýchlos ť 16 995,7  
vysoká rýchlos ť 25 646,0  
ve ľmi vysoká rýchlos ť 29 714,9  
spolu  83 496,9SK L 175/418 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Trieda vozidla  Fáza cyklu  Kontrolný sú čet cie ľových rýchlostí 
vozidla (1 Hz)  
Trieda 3-2  nízka rýchlos ť 11 140,3  
stredná rýchlos ť 17 121,2  
vysoká rýchlos ť 25 782,2  
ve ľmi vysoká rýchlos ť 29 714,9  
spolu  83 758,6  
8. Modifikácia cyklu  
Bod 8 tejto čiastkovej prílohy neplatí pre vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV.  
8.1. Všeobecné poznámky  
Cyklus, ktorý sa má vykona ť, závisí od pomeru medzi menovitým výkonom skúšobného vozidla a jeho 
hmotnos ťou v pohotovostnom stave (W/kg), ako aj od maximálnej rýchlosti vozidla v  max (km/h).  
Problémy súvisiace s jazdnými vlastnos ťami sa môžu vyskytnú ť v prípade vozidiel s pomerom výkonu a hmot ­
nosti blížiacim sa k hraniciam medzi vozidlami triedy 1 a triedy 2, triedy 2 a triedy 3 alebo v prípade vozidiel 
triedy 1 s ve ľmi nízkym výkonom.  
Ke ďže sa tieto problémy predovšetkým týkajú skôr fáz cyklu s kombináciou vysokej rýchlosti vozidla a vyso ­
kého zrýchlenia než maximálnej rýchlosti cyklu, na zlepšenie jazdných vlastností sa uplat ňuje postup zmen ­ 
šenia.  
8.2. V tomto bode je opísaná metóda modifikácie priebehu cyklu s použitím postupu zmenšenia.  
8.2.1. Postup zmenšenia pre vozidlá triedy 1  
Na obrázku A1/14 je ako príklad znázornená zmenšená fáza strednej rýchlosti cyklu WLTC pre vozidlá 
triedy 1.  
Obrázok A1/14  
Zmenšená fáza strednej rýchlosti cyklu WLTC pre vozidlá triedy 1
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/419
 
Pre cyklus vozidiel triedy 1 je interval zmenšenia čas medzi 651. sekundou a 906. sekundou. V tomto časovom 
intervale sa zrýchlenie za východiskový cyklus vypo číta pomocou tejto rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ke ď: 
v i je rýchlos ť vozidla v km/h,  
i je čas medzi 651. a 906. sekundou.  
Zmenšenie sa prvýkrát uplatní v časovom intervale medzi 651. a 848. sekundou. Zmenšená krivka rýchlosti sa 
potom vypo číta pomocou tejto rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
s i = 651 to 847.  
Pre i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Aby sa dosiahla východisková rýchlos ť vozidla v 907. sekunde, korek čný faktor spomalenia sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
ke ď 36,7 km/h je východisková rýchlos ť vozidla v 907. sekunde.  
Zmenšená rýchlos ť vozidla medzi 849. a 906. sekundou sa potom vypo číta pomocou tejto rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pre i = 849 to 906.  
8.2.2. Postup zmenšenia pre vozidlá triedy 2  
Ke ďže problémy súvisiace s jazdnými vlastnos ťami sa týkajú výhradne fáz ve ľmi vysokej rýchlosti cyklov 
vozidiel triedy 2 a 3, zmenšenie sa týka tých segmentov fáz ve ľmi vysokej rýchlosti, kde sa vyskytujú problémy 
s jazdnými vlastnos ťami (pozri obrázok A1/15).SK L 175/420 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A1/15  
Zmenšená fáza ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTC pre vozidlá triedy 2
  
Pre cyklus vozidiel triedy 2 je interval zmenšenia čas medzi 1520. sekundou a 1742. sekundou. V tomto 
časovom intervale sa zrýchlenie za východiskový cyklus vypo číta pomocou tejto rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ke ď: 
v i je rýchlos ť vozidla v km/h,  
i je čas medzi 1520. a 1742. sekundou.  
Zmenšenie sa prvýkrát použije v časovom intervale medzi 1520. a 1725. sekundou. 1725. sekunda je čas, ke ď 
sa dosiahne maximálna rýchlos ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti. Zmenšená krivka rýchlosti sa potom vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
pre i = 1520 to 1724.  
Pre i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Aby sa dosiahla východisková rýchlos ť vozidla v 1743. sekunde, korek čný faktor spomalenia sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
kde 90,4 km/h je východisková rýchlos ť vozidla v 1743. sekunde.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/421
 
Zmenšená rýchlos ť vozidla medzi 1726. a 1742. sekundou sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pre i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Postup zmenšenia pre vozidlá triedy 3  
Na obrázku A1/16 je ako príklad znázornená zmenšená fáza ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTC pre vozidlá 
triedy 3.  
Obrázok A1/16  
Zmenšená fáza ve ľmi vysokej rýchlosti cyklu WLTC pre vozidlá triedy 3
  
Pre cyklus vozidiel triedy 3 je interval zmenšenia čas medzi 1533. sekundou a 1762. sekundou. V tomto 
časovom intervale sa zrýchlenie za východiskový cyklus vypo číta pomocou tejto rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ke ď: 
v i je rýchlos ť vozidla v km/h,  
i je čas medzi 1533. a 1762. sekundou.  
Zmenšenie sa prvýkrát uplatní v časovom intervale medzi 1533. a 1724. sekundou. 1724. sekunda je čas, ke ď 
sa dosiahne maximálna rýchlos ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti. Zmenšená krivka rýchlosti sa potom vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6SK L 175/422 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
pre i = 1533 to 1723.  
Pre i i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Aby sa dosiahla východisková rýchlos ť vozidla v 1763. sekunde, korek čný faktor spomalenia sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
kde 82,6 km/h je východisková rýchlos ť vozidla v 1763. sekunde.  
Zmenšená rýchlos ť vozidla medzi 1725. a 1762. sekundou sa potom vypo číta pomocou tejto rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pre i = 1725 to 1762.  
8.3. Ur čenie koeficientu zmenšenia  
Koeficient zmenšenia f  dsc , je funkciou pomeru r  max medzi maximálnym požadovaným výkonom fáz cyklu, 
v ktorých sa má použi ť zmenšenie, a menovitým výkonom vozidla P  rated . 
Maximálny požadovaný výkon P  req,max,i  (kW) sa vz ťahuje na ur čitý čas i a zodpovedajúcu rýchlos ť vozidla v  i 
v krivke cyklu a vypo číta sa pomocou tejto rovnice: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
ke ď: 
f 0 , f 1 , f 2 sú príslušné koeficienty jazdného za ťaženia, pri čom f  0 je v N, f  1 je v N/(km/h) a f  2 je v N/(km/h)  2 , 
TM je príslušné skúšobná hmotnos ť v kg,  
v i je rýchlos ť v čase i, v km/h.  
Čas cyklu i, v ktorom sa vyžaduje maximálny výkon alebo hodnoty výkonu blížiace sa k maximálnemu 
výkonu, je: 764. sekunda pri vozidlách triedy 1, 1574. sekunda pri vozidlách triedy 2 a 1566. sekunda pri 
vozidlách triedy 3.  
Zodpovedajúce hodnoty rýchlosti v  i , a zrýchlenia a  i , vozidla sú tieto:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 pri vozidlách triedy 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 pri vozidlách triedy 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 pri vozidlách triedy 3.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/423
 
r max sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Koeficient zmenšenia f  dsc , sa vypo číta pomocou týchto rovníc:  
ak je  r max< r 0 , potom  f dsc ¼ 0 
a neuplatní sa žiadne zmenšenie,  
ak je  r max ã r 0 , potom  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Výpo čet parametra/koeficientov r  0 , a 1 b 1 , je takýto:  
trieda 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
trieda 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.,  
trieda 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Výsledný f  dsc sa matematicky zaokrúhli na 3 desatinné miesta a použije sa len vtedy, ke ď presiahne hodnotu 
0,010.  
Vo všetkých príslušných protokoloch o skúške musia by ť uvedené tieto údaje:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) prejdená vzdialenos ť v m.  
Vzdialenos ť sa vypo číta ako sú čet v  i v km/h vydelený hodnotou 3,6 po čas celej krivky cyklu.  
8.4. Dodato čné požiadavky  
Ak sa vozidlo skúša v rôznych konfiguráciách, pokia ľ ide o skúšobnú hmotnos ť a koeficienty jazdného odporu, 
zmenšenie sa uplat ňuje individuálne.  
Ak je po uplatnení zmenšenia maximálna rýchlos ť vozidla nižšia než maximálna rýchlos ť cyklu, v prípade 
príslušného cyklu sa použije postup opísaný v bode 9 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak vozidlo nemôže dodrža ť rýchlostnú krivku príslušného cyklu v rámci tolerancie pri rýchlostiach nižších než 
maximálna rýchlos ť, musí po čas týchto intervalov jazdi ť s ovláda čom akcelerátora úplne stla čeným. Po čas 
takých intervalov prevádzky sa pripúš ťa porušenie rýchlostnej krivky.  
9. Úpravy cyklu v prípade vozidiel s maximálnou rýchlos ťou nižšou než je maximálna rýchlos ť cyklu uvedená 
v predchádzajúcich bodoch tejto čiastkovej prílohy  
9.1. Všeobecné poznámky  
Tento bod sa uplat ňuje v prípade vozidiel, ktoré sú technicky spôsobilé dodrža ť rýchlostnú krivku cyklu 
uvedenú v bode 1 tejto čiastkovej prílohy (základný cyklus alebo zmenšený základný cyklus) pri rýchlostiach 
nižších ako ich maximálna rýchlos ť, ale ktorých maximálna rýchlos ť je nižšia než maximálna rýchlos ť cyklu. 
Maximálna rýchlos ť takého vozidla sa ozna čuje ako jeho limitná rýchlos ť v cap . Maximálna rýchlos ť základného 
cyklu sa ozna čuje v  max,cycle  . 
V takých prípadoch sa základný cyklus upraví, ako je opísané v bode 9.2, s cie ľom dosiahnu ť pri cykle 
s limitnou rýchlos ťou rovnakú vzdialenos ť za cyklus, aká je pri základnom cykle.SK L 175/424 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
9.2. Postup výpo čtu 
9.2.1. Ur čenie rozdielu vzdialenosti za fázu cyklu  
Do časný cyklus s limitnou rýchlos ťou sa odvodí nahradením všetkých vzoriek rýchlosti vozidla v  i , kde v  i > v  cap , 
hodnotou v  cap . 
9.2.1.1. Ak je v  cap < v  max,medium  , vzdialenosti v rámci fáz strednej rýchlosti základného cyklu d  base,medium  a do časného 
cyklu s limitnou rýchlos ťou d  cap,medium  sa vypo čítajú pomocou tejto rovnice za oba cykly:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pre i ¼ 591 až 1 022Þ 
ke ď: 
v max,medium  je maximálna rýchlos ť vozidla vo fáze strednej rýchlosti, ako je uvedené v tabu ľke A1/2 pre 
vozidlá triedy 1, v tabu ľke A1/4 pre vozidlá triedy 2, v tabu ľke A1/8 pre vozidlá triedy 3a a v 
tabu ľke A1/9 pre vozidlá triedy 3b.  
9.2.1.2. Ak je v  cap < v  max,high  , vzdialenosti v rámci fáz vysokej rýchlosti základného cyklu d  base,high  a do časného cyklu 
s limitnou rýchlos ťou d  cap,high  sa vypo čítajú pomocou tejto rovnice za oba cykly:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pre i ¼ 1 024 až 1 477Þ 
v max,high  je maximálna rýchlos ť vozidla vo fáze vysokej rýchlosti, ako je uvedené v tabu ľke A1/5 pre vozidlá 
triedy 2, v tabu ľke A1/10 pre vozidlá triedy 3a a v tabu ľke A1/11 pre vozidlá triedy 3b.  
9.2.1.3. Vzdialenosti v rámci fázy ve ľmi vysokej rýchlosti základného cyklu d  base,exhigh  a do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou d  cap,exhigh  sa vypo čítajú použitím tejto rovnice na fázu ve ľmi vysokej rýchlosti oboch cyklov:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pre i ¼ 1 479 až 1 800Þ 
9.2.2. Ur čenie časových intervalov, ktoré sa majú prida ť k do časnému cyklu s limitnou rýchlos ťou s cie ľom vyrovna ť 
rozdiely vo vzdialenosti  
S cie ľom vyrovna ť rozdiely vo vzdialenosti medzi základným cyklom a do časným cyklom s limitnou 
rýchlos ťou sa musia k do časnému cyklu s limitnou rýchlos ťou prida ť časové intervaly s rýchlos ťami v  i = 
v cap , ako je opísané v ďalších bodoch.  
9.2.2.1. Dodato čný časový interval pri fáze strednej rýchlosti  
Ak je v  cap < v  max , medium  , dodato čný časový interval, ktorý sa má prida ť k fáze strednej rýchlosti do časného 
cyklu s limitnou rýchlos ťou, sa vypo číta pomocou tejto rovnice:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Po čet časových vzoriek n  add,medium  s rýchlos ťami v  i = v  cap , ktoré sa majú prida ť k fáze strednej rýchlosti 
do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, sa rovná hodnote Δt medium  , matematicky zaokrúhlenej na najbližšie 
celé číslo (napr. 1,4 sa zaokrúhli na 1 a 1,5 sa zaokrúhli na 2).  
9.2.2.2. Dodato čný časový interval pri fáze vysokej rýchlosti  
Ak je v  cap < v  max , high , dodato čný časový interval, ktorý sa má prida ť k fázam vysokej rýchlosti do časného cyklu 
s limitnou rýchlos ťou, sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/425
 
Po čet časových vzoriek n  add,high  s rýchlos ťami v  i = v  cap , ktoré sa majú prida ť k fáze vysokej rýchlosti do časného 
cyklu s limitnou rýchlos ťou, sa rovná hodnote Δt high , matematicky zaokrúhlenej na najbližšie celé číslo.  
9.2.2.3. Dodato čný časový interval, ktorý sa má prida ť k fáze ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou, sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Po čet časových vzoriek n  add,exhigh  s rýchlos ťami v  i = v  cap , ktoré sa majú prida ť k fáze ve ľmi vysokej rýchlosti 
do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, sa rovná hodnote Δt exhigh  , matematicky zaokrúhlenej na najbližšie celé 
číslo.  
9.2.3. Zostavenie kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou 
9.2.3.1. Vozidlá triedy 1  
Prvá čas ť kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou pozostáva z rýchlostnej krivky do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou vozidla až po poslednú vzorku fázy strednej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky sa ozna čuje 
t medium  . 
Potom sa pridá n  add,medium  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  medium  + n  add,medium  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy strednej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je 
identická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2. Vozidlá triedy 2 a triedy 3  
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Prvá čas ť kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou pozostáva z rýchlostnej krivky do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou vozidla až po poslednú vzorku fázy strednej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky sa ozna čuje 
t medium  . 
Potom sa pridá n  add,medium  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  medium  + n  add,medium  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy strednej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je 
identická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1022 + n  add,medium  ). 
V ďalšom kroku sa pridá prvá čas ť fázy vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou až po 
poslednú vzorku fázy vysokej rýchlosti, kde v = vcap. Čas tejto vzorky pri do časnej limitnej rýchlosti sa 
ozna čuje t  high , takže čas tejto vzorky kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je (t  high + n  add,medium  ). 
Potom sa pridá n  add,high  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  high + n  add,medium  + 
n add,high  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je iden ­
tická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1 477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
V ďalšom kroku sa pridá prvá čas ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou až po 
poslednú vzorku fázy ve ľmi vysokej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky pri do časnej limitnej rýchlosti sa 
ozna čuje t  exhigh  , takže čas tejto vzorky kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  ).SK L 175/426 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Potom sa pridá n  add,exhigh  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je 
identická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Dĺžka kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je rovná d ĺžke základného cyklu s výnimkou rozdielov spôso ­
bených postupom zaokrúh ľovania hodnôt n  add,medium  , n  add,high  a n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Prvá čas ť kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou pozostáva z rýchlostnej krivky do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou vozidla až po poslednú vzorku fázy vysokej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky sa ozna čuje 
t high . 
Potom sa pridá n  add,high  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  high + n  add,high  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je iden ­
tická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1477 + n  add,high  ). 
V ďalšom kroku sa pridá prvá čas ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou až po 
poslednú vzorku fázy ve ľmi vysokej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky pri do časnej limitnej rýchlosti sa 
ozna čuje t  exhigh  , takže čas tejto vzorky kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Potom sa pridá n  add,exhigh  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  exhigh  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je 
identická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Dĺžka kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je rovná d ĺžke základného cyklu s výnimkou rozdielov spôso ­
bených postupom zaokrúh ľovania hodnôt n  add,high  a n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Prvá čas ť kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou pozostáva z rýchlostnej krivky do časného cyklu s limitnou 
rýchlos ťou vozidla až po poslednú vzorku fázy ve ľmi vysokej rýchlosti, kde v = v  cap . Čas tejto vzorky sa 
ozna čuje t  exhigh  . 
Potom sa pridá n  add,exhigh  vzoriek s rýchlos ťou v  i = v  cap , takže čas poslednej vzorky je (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Potom sa pridá zostávajúca čas ť fázy ve ľmi vysokej rýchlosti do časného cyklu s limitnou rýchlos ťou, ktorá je 
identická s rovnakou čas ťou základného cyklu, takže čas poslednej vzorky je (1 800 + n  add,exhigh  ). 
Dĺžka kone čného cyklu s limitnou rýchlos ťou je rovná d ĺžke základného cyklu s výnimkou rozdielov spôso ­
bených postupom zaokrúh ľovania hodnôt n  add,exhigh  .SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/427
 
Čiastková príloha 2  
Vo ľba prevodového stup ňa a ur čenie bodu preradenia pri vozidlách vybavených manuálnymi prevodovkami  
1. Všeobecný prístup  
1.1. Postupy radenia opísané v tejto čiastkovej prílohe sa vz ťahujú na vozidlá vybavené manuálnymi prevodovkami.  
1.2. Predpísané prevodové stupne a body preradenia sú založené na rovnováhe medzi výkonom požadovaným na 
prekonanie jazdného odporu a na zrýchlenie a výkonom, ktorý poskytuje motor pri všetkých možných prevodových 
stup ňoch v špecifickej fáze cyklu.  
1.3. Výpo čet na ur čenie prevodových stup ňov, ktoré sa majú použi ť, je založený na otá čkach motora a krivkách výkonu 
pri plnom za ťažení v závislosti od otá čok motora.  
1.4. V prípade vozidiel vybavených prevodovkou s dvoma rozsahmi (nízkym a vysokým) sa pri ur čovaní prevodových 
stup ňov, ktoré sa majú použi ť, berie do úvahy iba rozsah ur čený na bežnú jazdnú prevádzku.  
1.5. Predpisy týkajúce sa ovládania spojky sa neuplat ňujú v prípade, že spojka je ovládaná automaticky bez potreby 
zapnutia alebo vypnutia vodi čom.  
1.6. Táto čiastková príloha sa nevz ťahuje na vozidlá skúšané pod ľa čiastkovej prílohy 8.  
2. Požadované údaje a predbežné výpo čty 
Na ur čenie prevodových stup ňov, ktoré sa majú použi ť pri vykonávaní jazdného cyklu na vozidlovom dynamometri, 
sú potrebné tieto údaje a vykonanie týchto výpo čtov: 
a) P  rated , maximálny menovitý výkon motora stanovený výrobcom (kW).  
b) n  rated , menovité otá čky motora, pri ktorých motor vyvinie svoj maximálny výkon. Ak sa maximálny výkon 
dosiahne v rozsahu otá čok motora, hodnota n  rated predstavuje minimum tohto rozsahu (min  –1 ). 
c) n  idle , vo ľnobežné otá čky (min  –1 ). 
Hodnota n  idle sa meria najmenej 1 minútu pri rýchlosti odberu vzoriek najmenej 1 Hz, s motorom v chode 
v zohriatom stave, s riadiacou pákou v polohe ‚neutrál‘ a so zapnutou spojkou. Podmienky týkajúce sa teploty, 
periférnych a pomocných zariadení at ď. sú rovnaké ako podmienky opísané v čiastkovej prílohe 6 pri skúške 
typu 1.  
Hodnota, ktorá sa má používa ť v tejto čiastkovej prílohe, je aritmetickým priemerom za čas merania, zaokrú ­
hleným alebo skráteným na najbližších 10 min  –1 . 
d) ng, po čet prevodových stup ňov na jazdu vpred.  
Prevodové stupne na jazdu vpred v rozsahu prevodovky ur čenom na bežnú jazdnú prevádzku sa číslujú 
v zostupnom poradí pomeru medzi otá čkami motora v min  –1 a rýchlos ťou vozidla v km/h. Prevodový stupe ň 
1 je prevodový stupe ň s najvyšším pomerom, prevodový stupe ň ng je prevodový stupe ň s najnižším pomerom. 
Hodnota ng udáva po čet prevodových stup ňov na jazdu vpred.  
e) ndv  i , pomer získaný vydelením otá čok motora n rýchlos ťou vozidla v pri každom prevodovom stupni i: i až po 
ng max [min  –1 /(km/h)];  
f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficienty jazdného za ťaženia vybrané na skúšanie, pri čom f  0 je v N, f  1 je v N/(km/h) a f  2 je 
v N/(km/h)  2 .SK L 175/428 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
g) n  max 
n max_95,  minimálne otá čky motora, pri ktorých sa dosiahne 95 % hodnoty menovitého výkonu (min  –1 ). 
Ak je hodnota n  max_95  nižšia než 65 % hodnoty n  rated , nastaví sa n  max_95  na 65 % hodnoty n  rated . 
Ak je 65 % hodnoty  ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, nastaví sa n  max_95  na 
hodnotu:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
ke ď: 
ng vmax  je veli čina vymedzená v bode 2 písm. i) tejto čiastkovej prílohy,  
v max,cycle  je maximálna rýchlos ť na rýchlostnej krivke vozidla pod ľa čiastkovej prílohy 1 (km/h),  
n max je maximálna hodnota n  max_95  a n  max (ng  vmax  ) (min  –1 ). 
h) P  wot (n), krivka výkonu pri plnom za ťažení v rozsahu otá čok motora od n  idle po n  rated alebo n  max alebo 
ndv(ng  vmax  ) × v  max , pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia.  
ndv(ng  vmax  ) je pomer získaný vydelením otá čok motora n rýchlos ťou vozidla v pri prevodovom stupni ng  vmax  
[min  –1 /(km/h)],  
Krivka výkonu musí obsahova ť dostato čný po čet súborov údajov (n, P  wot ), aby sa body ležiace medzi po sebe 
idúcimi súbormi údajov dali vypo číta ť lineárnou interpoláciou. Odchýlka lineárnej interpolácie od krivky výkonu 
pri plnom za ťažení pod ľa prílohy XX nesmie presahova ť 2 %. Prvý súbor údajov musí obsahova ť hodnotu n  idle 
alebo nižšiu. Vzdialenosti medzi súbormi údajov nemusia by ť rovnaké. Výkon pri plnom za ťažení dosahovaný pri 
otá čkach motora, na ktoré sa nevz ťahujú ustanovenia prílohy XX (napr. n  idle ), sa stanoví metódou opísanou 
v prílohe XX.  
i) ng  vmax  
ng vmax  , prevodový stupe ň, pri ktorom sa dosiahne maximálna rýchlos ť vozidla a ktorý sa stanoví takto:  
ak je v  max (ng) ≥ v max (ng – 1), potom  
ng vmax  = ng,  
inak ng  vmax  = ng – 1,  
ke ď: 
v max (ng) je rýchlos ť vozidla, pri ktorej sa požadovaný výkon pri jazdnom za ťažení rovná dosiahnute ľnému 
výkonu P  wot , na prevodovom stupni ng (pozri obrázok A2/1a).  
v max (ng – 1) je rýchlos ť vozidla, pri ktorej sa požadovaný výkon pri jazdnom za ťažení rovná dosiahnute ľnému 
výkonu P  wot na najbližšom nižšom prevodovom stupni (pozri obrázok A2/1b).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/429
 
Požadovaný výkon pri jazdnom za ťažení (kW) sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
ke ď: 
v max je rýchlos ť vozidla (km/h),  
Dosiahnute ľný výkon pri rýchlosti vozidla v  max na prevodovom stupni ng alebo ng – 1 sa dá ur čiť z krivky 
výkonu pri plnom za ťažení P  wot (n) pomocou tejto rovnice:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
a znížením hodnôt výkonu v rámci krivky výkonu pri plnom za ťažení o 10 %.  
Obrázok A2/1a  
Príklad, ke ď je ng  max najvyšším prevodovým stup ňom
SK L 175/430 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A2/1b  
Príklad, ke ď je ng  max druhým najvyšším prevodovým stup ňom
 
j) Vylú čenie reduk čného (plazivého) prevodového stup ňa 
Prevodový stupe ň 1 sa môže na žiados ť výrobcu vylú čiť, ak sú splnené všetky tieto podmienky:  
1. vozidlo nemá prevodovku s dvoma rozsahmi;  
2. rad vozidla je typovo schválený na ťahanie prípojného vozidla;  
3. ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4. ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5. vozidlo s hmotnos ťou vymedzenou pod ľa nasledujúcej rovnice musí by ť schopné da ť sa do pohybu z pokoja 
za čas do 4 sekúnd na ceste so stúpaním najmenej 12 % pri piatich samostatných pokusoch po čas 5 minút,  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 v prípade vozidiel kategórie M),  
ke ď: 
ndv(ng  vmax  ) je pomer získaný vydelením otá čok motora n rýchlos ťou vozidla v pri prevodovom stupni ng  vmax  
[min  -1 /(km/h)],  
m r je hmotnos ť v pohotovostnom stave (kg),  
MC je celková hmotnos ť súpravy (celková hmotnos ť vozidla + maximálna hmotnos ť prípojného 
vozidla) (kg).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/431
 
V tomto prípade sa pri vykonávaní jazdného cyklu na vozidlovom dynamometri nepoužíva prevodový stupe ň 1 
a prevodové stupne sa pre číslujú tak, že sa za čína druhým prevodovým stup ňom ako prevodovým stup ňom 1.  
k) Vymedzenie n  min_drive  
n min_drive  sú minimálne otá čky motora pri pohybe vozidla (min  –1 ), 
pre n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
pre n  gear = 2,  
a) v prípade prechodu z 1. na 2. prevodový stupe ň: 
n min_drive  = 1,15 × n  idle ; 
b) v prípade spomalenia až po zastavenie:  
n min_drive  = n  idle ; 
c) v prípade všetkých ostatných jazdných podmienok:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
Pre n  gear > 2 sa n  min_drive  stanoví takto:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated – n  idle ). 
Kone čný výsledok pre n  min_drive  sa zaokrúhli na najbližšie celé číslo. Príklad: 1 199,5 sa zaokrúhli na 1 200, 
1 199,4 sa zaokrúhli na 1 199.  
Vyššie hodnoty sa môžu použi ť, ak o to požiada výrobca.  
l) TM, skúšobná hmotnos ť vozidla (kg).  
3. Výpo čet požadovaného výkonu, otá čok motora, dosiahnute ľného výkonu a možných prevodových stup ňov, ktoré sa 
majú použi ť 
3.1. Výpo čet požadovaného výkonu  
Výkon požadovaný na prekonanie jazdného odporu a na zrýchlenie sa pre každú sekundu j krivky cyklu vypo číta 
pomocou tejto rovnice: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
ke ď: 
P required,j  je požadovaný výkon v sekunde j (kW),  
a j je zrýchlenie vozidla v sekunde j (m/s  2 ),a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr je faktor zoh ľad ňujúci zotrva čný odpor pohonnej sústavy po čas zrýchlenia a je nastavený na 1,03.  
3.2. Stanovenie otá čok motora  
Pri každej rýchlosti v  j < 1 km/h sa predpokladá, že vozidlo je v pokoji a otá čky motora sú nastavené na hodnotu 
n idle . Radiaca páka je v polohe ‚neutrál‘ so zapnutou spojkou s výnimkou 1 sekundy pred za čiatkom zrých ľovania 
z pokoja, ke ď sa nastaví prvý prevodový stupe ň s vypnutou spojkou.SK L 175/432 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Pri každej rýchlosti v  j ≥ 1 km/h na krivke cyklu a každom prevodovom stupni i, i = 1 až ng  max , sa otá čky motora n  i,j 
vypo čítajú pomocou tejto rovnice: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Výber možných prevodových stup ňov pod ľa otá čok motora  
Na jazdu pod ľa rýchlostnej krivky pri rýchlosti v  j sa môžu vybra ť tieto prevodové stupne:  
a) všetky prevodové stupne i < ng  vmax  , ak n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  ; 
b) všetky prevodové stupne i ≥ ng  vmax  , ak n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ); 
c) prevodový stupe ň 1, ak n  1,j < n  min_drive  . 
Ak a  j ≤ 0 a n  i,j ≤ n idle , n  i,j sa nastaví na hodnotu n  idle a spojka sa vypne.  
Ak a  j > 0 a n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), n  i,j sa nastaví na hodnotu (1,15 × n  idle ) a spojka sa vypne.  
3.4. Výpo čet dosiahnute ľného výkonu  
Dosiahnute ľný výkon pri každom možnom prevodovom stupni i a každej hodnôt rýchlosti vozidla na krivke cyklu 
v i sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
ke ď: 
P rated je menovitý výkon (kW),  
P wot je výkon dosiahnute ľný pri n  i,j pri plnom za ťažení, z krivky výkonu pri plnom za ťažení,  
SM je bezpe čnostná rezerva, ktorá zoh ľad ňuje rozdiel medzi krivkou výkonu pri plnom za ťažení v stabilnom 
stave a výkonom použite ľným v prechodnom stave. SM je nastavené na 10 %,  
ASM je doplnková exponenciálna bezpe čnostná rezerva výkonu, ktorá sa môže použi ť na žiados ť výrobcu. ASM 
je plne ú činná medzi n  idle a n  start a exponenciálne sa blíži k nule pri n  end , ako je stanovené týmito požia ­
davkami:  
ak je n  i,j ≤ n start , potom ASM = ASM  0 , 
ak je n  i,j > n  start , potom: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
Hodnoty ASM  0 , n  start a n  end stanoví výrobca, musia však sp ĺňať tieto podmienky:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Ak je a  j > 0 a i = 1 alebo i = 2 a P  available_i,i  < P  required,j  , hodnota n  i,j sa postupne zvyšuje o 1 min  –1 , až kým sa 
nedosiahne rovnos ť P available_i,i  < P  required,j  , a spojka sa vypne.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/433
 
3.5. Stanovenie možných prevodových stup ňov, ktoré sa majú použi ť 
Možné prevodové stupne, ktoré sa majú použi ť, sa stanovia za týchto podmienok:  
a) sú splnené podmienky uvedené v bode 3.3; a  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
prvý použitý prevodový stupe ň pre každú sekundu j krivky cyklu je najvyšším možným kone čným prevodovým 
stup ňom i  max . Pri štarte z pokoja sa použije len prvý prevodový stupe ň. 
Najnižší možný kone čný prevodový stupe ň je i  min . 
4. Dopl ňujúce požiadavky na zmeny a/alebo úpravy používania prevodových stup ňov 
Výber prvého prevodového stup ňa sa kontroluje a modifikuje, aby sa zabránilo príliš častej zmene prevodového 
stup ňa a aby sa zabezpe čila ovládate ľnos ť a praktickos ť. 
Fáza zrých ľovania je časový úsek dlhší než 3 sekundy s rýchlos ťou vozidla ≥ 1 km/h a plynulým zvyšovaním 
rýchlosti vozidla. Fáza spoma ľovania je časový úsek dlhší než 3 sekundy s rýchlos ťou vozidla ≥ 1 km/h a plynulým 
znižovaním rýchlosti vozidla.  
Zmeny a/alebo úpravy sa vykonajú pod ľa týchto požiadaviek:  
a) Ak sa po čas fázy zrých ľovania vyžaduje nižší prevodový stupe ň pri vyššej rýchlosti vozidla, predchádzajúce vyššie 
prevodové stupne sa zmenia na nižší prevodový stupe ň. 
Príklad : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 <v j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Pôvodne vypo čítaná postupnos ť radenia prevodových stup ňov je 
2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. V takom prípade sa postupnos ť radenia prevodových stup ňov zmení na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Prevodové stupne po čas zrých ľovania sa musia používa ť najmenej po čas dvoch sekúnd (napr. postupnos ť prevo ­
dových stup ňov 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 sa nahradí postupnos ťou 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Po čas fáz zrých ľovania sa 
prevodové stupne nesmú presko čiť. 
c) Po čas fázy spoma ľovania sa prevodové stupne s n  gear > 2 používajú tak dlho, kým otá čky motora neklesnú pod 
hodnotu n  min_drive  . 
Ak je d ĺžka použitia prevodového stup ňa iba 1 sekunda, tento prevodový stupe ň sa nahradí prevodovým 
stup ňom 0 a spojka sa vypne.  
Ak je d ĺžka použitia prevodového stup ňa 2 sekundy, tento prevodový stupe ň sa po čas prvej sekundy nahradí 
prevodovým stup ňom 0 a po čas druhej sekundy prevodovým stup ňom, ktorý nasleduje po časovom úseku dvoch 
sekúnd. Spojka sa po čas prvej sekundy vypne.  
Príklad : Postupnos ť prevodových stup ňov 5, 4, 4, 2 sa nahradí postupnos ťou 5, 0, 2, 2.  
d) Po čas fázy spoma ľovania sa použije 2. prevodový stupe ň pri krátkej jazde v rámci cyklu, až kým otá čky motora 
neklesnú pod hodnotu (0,9 × n  idle ). 
Ak otá čky motora klesnú pod hodnotu n  idle , spojka sa vypne.  
e) Ak je fáza spoma ľovania poslednou čas ťou krátkej jazdy tesne pred fázou zastavenia a 2. prevodový stupe ň by sa 
použil na najviac dve sekundy, spojka môže by ť vypnutá alebo je radiaca páka v polohe ‚neutrál‘ a spojka ostane 
zapnutá.  
Po čas týchto fáz spoma ľovania sa nesmie preradi ť z vyššieho prevodového stup ňa na prvý prevodový stupe ň.SK L 175/434 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
f) Ak sa v priebehu časovej postupnosti 1 až 5 sekúnd použije prevodový stupe ň i a prevodový stupe ň pred touto 
postupnos ťou je nižší a prevodový stupe ň po tejto postupnosti je rovnaký alebo nižší než prevodový stupe ň pred 
touto postupnos ťou, prevodový stupe ň použitý pre túto postupnos ť sa zmení na prevodový stupe ň použitý pred 
touto postupnos ťou. 
Príklady : 
i) postupnos ť prevodových stup ňov i – 1, i, i – 1 sa nahradí postupnos ťou i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) postupnos ť prevodových stup ňov i – 1, i, i, i – 1 sa nahradí postupnos ťou i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) postupnos ť prevodových stup ňov i – 1, i, i,i, i – 1 sa nahradí postupnos ťou i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) postupnos ť prevodových stup ňov i – 1, i, i, i, i, i – 1 sa nahradí postupnos ťou i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1;  
v) postupnos ť prevodových stup ňov i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 sa nahradí postupnos ťou i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1, i – 1.  
Vo všetkých prípadoch i) až v) musí by ť splnená podmienka i – 1 ≥ i min . 
5. Bod 4 písm. a) až f) vrátane sa musia uplat ňova ť postupne a v každom prípade sa pritom musí sledova ť celá krivka 
cyklu. Ke ďže úpravami v bodoch 4 písm. a) až f) tejto čiastkovej prílohy sa môžu vytvori ť nové postupnosti použitia 
prevodových stup ňov, musia sa tieto nové postupnosti prevodových stup ňov trikrát skontrolova ť a v prípade 
potreby upravi ť. 
S cie ľom umožni ť posúdenie správnosti výpo čtu sa vypo číta priemerný prevodový stupe ň pri rýchlosti v ≥ 1 km/h, 
zaokrúhli sa na 4 desatinné miesta a uvedie sa vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/435
 
Čiastková príloha 3  
VyhradenéSK L 175/436 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 4  
Jazdné za ťaženie a nastavenie dynamometra  
1. Rozsah pôsobnosti  
V tejto čiastkovej prílohe je opísané stanovenie jazdného za ťaženia skúšobného vozidla a prenos tohto 
jazdného za ťaženia na vozidlový dynamometer.  
2. Pojmy a ich vymedzenie  
2.1. Vyhradené  
2.2. Referen čné rýchlostné body sa za čínajú na hodnote 20 km/h a postupne sa zvyšujú o 10 km/h, pri čom 
najvyššia referen čná rýchlos ť zodpovedá týmto ustanoveniam:  
a) Najvyšší referen čný rýchlostný bod má hodnotu 130 km/h alebo hodnotu referen čného rýchlostného 
bodu tesne nad maximálnou rýchlos ťou uplatnite ľného skúšobného cyklu, ak je táto hodnota nižšia 
než 130 km/h. Ak uplatnite ľný skúšobný cyklus zah ŕňa menej než 4 fázy cyklu (nízka, stredná, vysoká 
a ve ľmi vysoká) a na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa najvyššia referen čná rýchlos ť 
môže zvýši ť na hodnotu referen čného rýchlostného bodu tesne nad maximálnou rýchlos ťou nasledujúcej 
rýchlejšej fázy, ale nie vyššiu než 130 km/h, v takom prípade sa stanovenie jazdného za ťaženia a nasta ­
venie vozidlového dynamometra vykoná s rovnakými referen čnými rýchlostnými bodmi.  
b) Ak je hodnota referen čného rýchlostného bodu uplatnite ľného na cyklus po zvýšení o 14 km/h vyššia 
alebo rovná hodnote maximálnej rýchlosti vozidla v  max , tento referen čný rýchlostný bod sa vylú či zo 
skúšky dojazdu pri vo ľnobehu a z nastavovania vozidlového dynamometra. Najvyšším referen čným 
rýchlostným bodom vozidla sa stane nasledujúci nižší referen čný rýchlostný bod.  
2.3. Pokia ľ nie je stanovené inak, spotreba energie na cyklus sa vypo číta pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 pre 
cie ľovú rýchlostnú krivku uplatnite ľného jazdného cyklu.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 sú koeficienty jazdného za ťaženia pod ľa rovnice F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , ur čené v súlade 
s ustanoveniami tejto čiastkovej prílohy.  
f 0 je koeficient konštantného jazdného za ťaženia (N),  
f 1 je koeficient jazdného za ťaženia prvého radu [N/(km/h)],  
f 2 je koeficient jazdného za ťaženia druhého radu [N/(km/h)  2 ]. 
Pokia ľ nie je uvedené inak, koeficienty jazdného za ťaženia sa vypo čítajú regresnou analýzou pomocou 
metódy najmenších štvorcov v rozsahu referen čných rýchlostných bodov.  
2.5. Rota čná hmotnos ť 
2.5.1. Stanovenie m  r 
Rota čná hmotnos ť m  r je ekvivalentná efektívna hmotnos ť všetkých kolies a komponentov vozidla, ktoré pri 
jazde po dráhe rotujú s kolesami, ke ď je prevodovka v neutrálnej polohe, vyjadrená v kilogramoch (kg). 
Hmotnos ť m  r sa meria alebo vypo čítava príslušnými postupmi so súhlasom schva ľovacieho úradu. Alterna ­
tívne sa hodnota m  r môže odhadnú ť ako 3 % sú čtu hmotnosti v pohotovostnom stave a hodnoty 25 kg.  
2.5.2. Uplatnenie rota čnej hmotnosti na jazdné za ťaženie  
Časy dojazdu pri vo ľnobehu sa prevedú na sily a naopak, pri čom sa zoh ľadní uplatnite ľná skúšobná hmot ­
nos ť zvýšená o hodnotu m  r . Uplat ňuje sa to pri meraniach na dráhe, ako aj na vozidlovom dynamometri.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/437
 
2.5.3. Uplatnenie rota čnej hmotnosti na nastavenie zotrva čnej hmotnosti  
Ak sa vozidlo skúša na dynamometri s pohonom štyroch kolies a ak obe nápravy rotujú a ovplyv ňujú 
výsledky merania dynamometra, ekvivalentná zotrva čná hmotnos ť vozidlového dynamometra sa nastaví na 
uplatnite ľnú skúšobnú hmotnos ť. 
Inak sa ekvivalentná zotrva čná hmotnos ť vozidlového dynamometra nastaví na skúšobnú hmotnos ť zvýšenú 
bu ď o ekvivalentnú efektívnu hmotnos ť kolies, ktoré neovplyv ňujú výsledky merania, alebo o 50 % hodnoty 
m r . 
3. Všeobecné požiadavky  
Výrobca je zodpovedný za presnos ť koeficientov jazdného za ťaženia a musí ju zabezpe čiť pri každom 
sériovom vozidle v rámci radu vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia. Tolerancie v rámci metód stanovenia, 
simulácie a výpo čtu jazdného za ťaženia sa nesmú použi ť na podhodnotenie jazdného za ťaženia sériových 
vozidiel. Na žiados ť schva ľovacieho úradu sa musí preukáza ť presnos ť koeficientov jazdného za ťaženia 
konkrétneho vozidla.  
3.1. Celková presnos ť merania  
Požadovaná celková presnos ť merania je takáto:  
a) Rýchlos ť vozidla: ± 0,2 km/h pri frekvencii merania najmenej 10 Hz.  
b) Odchýlka a presnos ť času a časové rozlíšenie: najmenej ± 10 ms.  
c) Krútiaci moment kolesa: pre celé vozidlo ± 6 Nm alebo ± 0,5 % maximálneho nameraného celkového 
krútiaceho momentu pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia, pri frekvencii merania najmenej 10 Hz.  
d) Rýchlos ť vetra: ± 0,3 m/s pri frekvencii merania najmenej 1 Hz.  
e) Smer vetra: ± 3° pri frekvencii merania najmenej 1 Hz.  
f) atmosférická teplota: ± 1 °C pri frekvencii merania najmenej 0,1 Hz.  
g) Atmosférický tlak: ± 0,3 kPa pri frekvencii merania najmenej 0,1 Hz.  
h) Hmotnos ť vozidla nameraná na tých istých váhach pred skúškou a po nej: ± 10 kg (± 20 kg pri vozidlách 
s hmotnos ťou > 4 000 kg).  
i) Tlak v pneumatikách: ± 5 kPa.  
j) Rota čná frekvencia kolesa: ± 0,05 s  -1 alebo 1 % pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia. 
3.2. Kritériá výberu aerodynamického tunela  
3.2.1. Rýchlos ť vetra  
Rýchlos ť vetra po čas merania v strede skúšobného úseku musí zosta ť v rámci ± 2 km/h. Možná rýchlos ť vetra 
musí by ť najmenej 140 km/h.  
3.2.2. Teplota vzduchu  
Teplota vzduchu po čas merania v strede skúšobného úseku musí zosta ť v rámci ± 3 °C. Rozloženie teploty 
vzduchu pri výstupe dýzy musí zosta ť v rámci ± 3 °C.SK L 175/438 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.3. Turbulencie  
Pri použití rovnostrannej mriežky s troma horizontálnymi a troma vertikálnymi bunkami (3 × 3) na celom 
výstupe dýzy nesmie intenzita turbulencie Tu prekro čiť 1 %. Pozri obrázok A4/1.  
Obrázok A4/1  
Intenzita turbulencie
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
ke ď: 
Tu je intenzita turbulencie,  
u′ je kolísanie rýchlosti turbulencie (m/s),  
U ∞ je rýchlos ť vo ľného prúdu (m/s).  
3.2.4. Pomer blokovania pevným telesom  
Pomer blokovania vozidla ε sb , vyjadrený ako podiel čelnej plochy vozidla a plochy výstupu dýzy a vypo čítaný 
pomocou nasledujúcej rovnice, nesmie presiahnu ť hodnotu 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
ke ď: 
ε sb je pomer blokovania vozidla,  
A f je čelná plocha vozidla (m  2 ), 
A nozzle  je plocha výstupu dýzy (m  2 ). 
3.2.5. Rotujúce kolesá  
Na správne stanovenie aerodynamického vplyvu kolies musia kolesá skúšobného vozidla rotova ť takou 
rýchlos ťou, aby sa výsledná rýchlos ť vozidla s toleranciou ± 3 km/h rovnala rýchlosti vetra.  
3.2.6. Pohyblivý pás  
Na simulovanie prúdenia vzduchu pri spodnej časti karosérie skúšobného vozidla sa musí v aerodynamickom 
tuneli nachádza ť pohyblivý pás siahajúci od prednej po zadnú čas ť vozidla. Lineárna rýchlos ť pohyblivého 
pásu sa musí s toleranciou ± 3 km/h rovna ť rýchlosti vetra.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/439
 
3.2.7. Uhol prúdenia vzduchu  
V deviatich rovnomerne rozložených bodoch na ploche dýzy nesmie stredná kvadratická odchýlka oboch 
uhlov (rovina Y, Z) α a β pri výstupe dýzy presiahnu ť hodnotu 1°.  
3.2.8. Tlak vzduchu  
V deviatich rovnomerne rozložených bodoch na ploche dýzy nesmie stredná kvadratická odchýlka celkového 
tlaku pri výstupe dýzy presiahnu ť hodnotu 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
ke ď: 
σ je štandardná odchýlka tlakového pomeru  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t je zmena celkového tlaku medzi meracími bodmi (N/m  2 ), 
q je dynamický tlak (N/m  2 ). 
Absolútny rozdiel koeficientu tlaku cp vo vzdialenosti 3 m pred a 3 m za ťažiskom v prázdnom skúšobnom 
úseku a vo výške stredu výstupu dýzy nesmie presiahnu ť hodnotu ± 0,02. 
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
ke ď: 
cp je koeficient tlaku.  
3.2.9. Hrúbka hrani čnej vrstvy  
Pri x = 0 ( ťažisko) musí rýchlos ť vetra dosahova ť hodnotu najmenej 99 % vtokovej rýchlosti vo výške 30 mm 
nad podlahou aerodynamického tunela. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
ke ď: 
δ 99 je vzdialenos ť kolmá na vozovku, kde sa dosahuje 99 % rýchlosti vo ľného prúdu (hrúbka hrani čnej 
vrstvy).  
3.2.10. Pomer blokovania obmedzovacím systémom  
Obmedzovací systém sa nesmie pripevni ť na prednú čas ť vozidla. Relatívny pomer blokovania čelnej plochy 
vozidla obmedzovacím systémom ε restr nesmie presiahnu ť hodnotu 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
ke ď: 
ε restr je relatívny pomer blokovania obmedzovacieho systému,  
A restr je čelná plocha obmedzovacieho systému premietnutá na vstupný prierez dýzy (m  2 ), 
A f je čelná plocha vozidla (m  2 ).SK L 175/440 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.11. Presnos ť merania rovnováhy na osi x  
Nepresnos ť výslednej sily na osi x nesmie presiahnu ť hodnotu ± 5 N. Rozlíšenie nameranej sily musí by ť 
v rozsahu ± 3 N.  
3.2.12. Opakovate ľnos ť merania  
Opakovate ľnos ť výsledkov merania sily musí by ť v rozsahu ± 3 N.  
4. Meranie jazdného za ťaženia na dráhe  
4.1. Požiadavky na skúšku na dráhe  
4.1.1. Atmosférické podmienky skúšky na dráhe  
4.1.1.1. Prípustné veterné podmienky  
Maximálne prípustné veterné podmienky na stanovenie jazdného za ťaženia sú opísané v bodoch 4.1.1.1.1 
a 4.1.1.1.2.  
S cie ľom vymedzi ť uplatnite ľnos ť typu anemometra, ktorý sa má použi ť, sa ur čí aritmetický priemer rýchlosti 
vetra nepretržitým meraním rýchlosti vetra s použitím uznávaného meteorologického prístroja na mieste a vo 
výške nad povrchom vozovky pozd ĺž skúšobnej dráhy, kde sa o čakávajú najreprezentatívnejšie veterné 
podmienky.  
Ak sa nemôžu vykona ť skúšky v opa čných smeroch na tom istom úseku skúšobnej dráhy (napr. na oválnej 
skúšobnej dráhe s prikázaným smerom jazdy), odmeria sa rýchlos ť a smer vetra na každom úseku skúšobnej 
dráhy. V takom prípade vyššia nameraná hodnota ur čuje typ anemometra, ktorý sa má použi ť, a nižšia 
hodnota ur čuje kritérium pre toleranciu odchýlky korekcie vetra.  
4.1.1.1.1. Prípustné veterné podmienky pri použití stacionárnej anemometrie  
Stacionárna anemometria sa použije iba v prípade, ke ď je priemerná rýchlos ť vetra po čas piatich sekúnd 
nižšia než 5 m/s a maximálne rýchlosti vetra sú nižšie než 8 m/s po čas intervalu kratšieho než 2 sekundy. 
Okrem toho vektorová zložka rýchlosti vetra na skúšobnej dráhe musí by ť nižšia než 2 m/s. Akáko ľvek 
korekcia vetra sa vypo číta pod ľa bodu 4.5.3 tejto čiastkovej prílohy. Od korekcie vetra sa môže upusti ť, ke ď 
najnižší aritmetický priemer rýchlosti vetra dosahuje hodnotu 2 m/s alebo nižšiu.  
4.1.1.1.2. Veterné podmienky pri použití palubnej anemometrie  
Na skúšanie s palubným anemometrom sa použije zariadenie opísané v bode 4.3.2 tejto čiastkovej prílohy. 
Celkový aritmetický priemer rýchlosti vetra po čas vykonávania skúšky na skúšobnej dráhe musí by ť nižší než 
7 m/s a maximálne rýchlosti vetra nižšie než 10 m/s. Okrem toho vektorová zložka rýchlosti vetra na 
skúšobnej dráhe musí by ť nižšia než 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosférická teplota  
Atmosférická teplota by mala pohybova ť v rozsahu od 5 °C až do 35 °C vrátane.  
Ak je rozdiel medzi najvyššou a najnižšou nameranou teplotou po čas skúšky dojazdu pri vo ľnobehu vyšší 
než 5 °C, osobitne na každú jazdu sa uplatní korekcia teploty s použitím aritmetického priemeru teploty 
okolia po čas danej jazdy.  
V takom prípade sa hodnoty koeficientov jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 ur čia a korigujú pre každú jednotlivú 
jazdu. Kone čný súbor hodnôt f  0 , f 1 a f 2 bude aritmetickým priemerom jednotlivo korigovaných koeficientov 
f 0 , f 1 a f 2 v uvedenom poradí.  
Výrobca môže pod ľa svojho uváženia vykonáva ť skúšky dojazdu pri vo ľnobehu pri teplotách v rozmedzí od 
1 °C do 5 °C.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/441
 
4.1.2. Skúšobná dráha  
Povrch dráhy musí by ť plochý, rovný, čistý, suchý a bez prekážok alebo veterných bariér, ktoré by mohli 
sťažova ť meranie jazdného za ťaženia, a jeho štruktúra a zloženie musí reprezentova ť obvyklé povrchy vozo ­
viek v obciach a dia ľnic. Pozd ĺžny sklon skúšobnej dráhy nesmie presiahnu ť ± 1 %. Lokálny sklon medzi 
ktorýmiko ľvek bodmi vzdialenými 3 m od seba sa nesmie líši ť od tohto pozd ĺžneho sklonu o viac než 
± 0,5 %. Ak sa nemôžu vykona ť skúšky v opa čných smeroch na tej istej časti skúšobnej dráhy (napr. na 
oválnej skúšobnej dráhe s prikázaným smerom jazdy), sú čet pozd ĺžnych sklonov rovnobežných úsekov 
skúšobnej dráhy musí by ť od 0 do 0,1 % stúpajúceho sklonu. Maximálny odklon skúšobnej dráhy je 1,5 %.  
4.2. Príprava  
4.2.1. Skúšobné vozidlo  
Každé skúšobné vozidlo musí by ť vo všetkých svojich komponentoch zhodné so sériovým vozidlom, alebo 
ak sa vozidlo odlišuje od sériového vozidla, jeho úplný opis sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch 
o skúške.  
4.2.1.1. Bez použitia metódy interpolácie  
Skúšobné vozidlo (vozidlo H) s kombináciou relevantných charakteristík jazdného za ťaženia (napr. hmotnos ť, 
aerodynamický odpor a valivý odpor pneumatík), ktoré vytvárajú najvyššiu spotrebu energie na cyklus, sa 
vyberie z interpola čného radu vozidiel (pozri bod 5.6 tejto prílohy).  
Ak nie je známy aerodynamický vplyv rôznych ráfikov kolies v rámci jedného interpola čného radu vozidiel, 
výber musí by ť založený na najvyššom predpokladanom aerodynamickom odpore. Na usmernenie: najvyšší 
aerodynamický odpor sa dá predpoklada ť v prípade kolesa s a) najvä čšou šírkou; b) najvä čším priemerom; 
a c) najotvorenejšou konštrukciou (v uvedenom poradí dôležitosti).  
Koleso sa vyberie bez toho, aby bola dotknutá podmienka najvyššej spotreby energie na cyklus.  
4.2.1.2. S použitím metódy interpolácie  
Na žiados ť výrobcu sa na jednotlivé vozidlá v interpola čnom rade vozidiel (pozri bod 1.2.3.1 čiastkovej 
prílohy 6 a bod 3.2.3.2 čiastkovej prílohy 7) môže uplatni ť metóda interpolácie.  
V takom prípade sa vyberú dve skúšobné vozidlá z interpola čného radu vozidiel, ktoré sp ĺňajú požiadavky 
metódy interpolácie (body 1.2.3.1 a 1.2.3.2 čiastkovej prílohy 6).  
Skúšobné vozidlo H (vehicle high) musí by ť vozidlo, ktoré vytvára vyššiu, pod ľa možnosti najvyššiu spotrebu 
energie na cyklus z daného výberu vozidiel. Skúšobné vozidlo L (vehicle low) musí by ť vozidlo, ktoré vytvára 
nižšiu, pod ľa možnosti najnižšiu spotrebu energie na cyklus z daného výberu vozidiel.  
Všetky prvky nadštandardného vybavenia a/alebo tvaru karosérie, o ktorých sa rozhodne, že sa nebudú bra ť 
do úvahy v rámci metódy interpolácie, sa namontujú na skúšobné vozidlá H aj L tak, aby tieto prvky 
nadštandardného vybavenia v dôsledku svojej kombinácie relevantných charakteristík jazdného za ťaženia 
(napr. hmotnos ť, aerodynamický odpor a valivý odpor pneumatík) vytvárali najvyššiu spotrebu energie na 
cyklus.  
4.2.1.3. Uplatnenie radu vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia  
4.2.1.3.1. Na žiados ť výrobcu a po splnení kritérií uvedených v bode 5.7 tejto prílohy sa vypo čítajú hodnoty jazdného 
za ťaženia vozidiel H a L z interpola čného radu vozidiel.  
4.2.1.3.2. Na ú čely bodu 4.2.1.3 tejto čiastkovej prílohy sa vozidlo H z radu vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia 
ozna čuje ako vozidlo H  R . Vo všetkých príslušných odkazoch v bode 4.2.1 tejto čiastkovej prílohy sa vozidlo 
H nahradí vozidlom H  R a interpola čný rad vozidiel sa nahradí radom vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia.SK L 175/442 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.1.3.3. Na ú čely bodu 4.2.1.3 tejto čiastkovej prílohy sa vozidlo L z radu vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia 
ozna čuje ako vozidlo L  R . Vo všetkých príslušných odkazoch v bode 4.2.1 tejto čiastkovej prílohy sa vozidlo 
L nahradí vozidlom L  R a interpola čný rad vozidiel sa nahradí radom vozidiel z h ľadiska jazdného za ťaženia.  
4.2.1.3.4. Bez oh ľadu na požiadavky týkajúce sa rozsahu interpola čného radu vozidiel v bodoch 1.2.3.1 a 1.2.3.2 
čiastkovej prílohy 6 musí by ť rozdiel v spotrebe energie na cyklus medzi vozidlami H  R a L  R z radu vozidiel 
z h ľadiska jazdného za ťaženia najmenej 4 % a nesmie presiahnu ť 35 % na základe vozidla H  R po čas celého 
cyklu WLTC pre vozidlá triedy 3.  
Ak je vo vozidlách radu z h ľadiska jazdného za ťaženia inštalovaných viac prevodoviek, na stanovenie 
jazdného za ťaženia sa použije prevodovka s najvyššími stratami výkonu.  
4.2.1.3.5. Jazdné za ťaženie vozidiel H  R a/alebo L  R sa stanoví pod ľa tejto čiastkovej prílohy.  
Jazdné za ťaženie vozidiel H (a L) interpola čného radu vozidiel v rámci radu z h ľadiska jazdného za ťaženia sa 
vypo číta pod ľa bodov 3.2.3.2.2 až 3.2.3.2.2.4 čiastkovej prílohy 7:  
a) s použitím údajov vozidiel H  R a L  R radu z h ľadiska jazdného za ťaženia namiesto vozidiel H a L ako 
vstupných údajov pre rovnice;  
b) s použitím parametrov jazdného za ťaženia [t. j. skúšobná hmotnos ť, Δ (C  D × A  f ) v porovnaní s vozidlom 
L R a valivý odpor pneumatík] vozidla H (alebo L) interpola čného radu vozidiel ako vstupných údajov pre 
„konkrétne vozidlo“;  
c) opakovaním tohto výpo čtu pre každé vozidlo H a L každého interpola čného radu vozidiel v rámci radu 
z h ľadiska jazdného za ťaženia.  
Interpolácia jazdného za ťaženia sa uplat ňuje iba na tie relevantné charakteristiky jazdného za ťaženia, pri 
ktorých sa zistilo, že sú v prípade skúšobných vozidiel L  R a H  R rozdielne. V prípade ostatných relevantných 
charakteristík jazdného za ťaženia sa uplat ňuje hodnota platná pre vozidlo H  R . 
4.2.1.4. Uplatnenie radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia  
Vozidlo, ktoré sp ĺňa kritériá uvedené v bode 5.8 tejto prílohy a ktoré:  
a) reprezentuje plánovanú sériu dokon čených vozidiel patriacich do radu vozidiel z h ľadiska vzorca na 
stanovenie jazdného za ťaženia, pokia ľ ide o odhadovanú najhoršiu hodnotu C  D a tvar karosérie; a  
b) reprezentuje plánovanú sériu vozidiel patriacich do radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazd ­
ného za ťaženia, pokia ľ ide o odhadovanú priemernú hmotnos ť nadštandardného vybavenia.  
V prípade, že sa nedá ur čiť reprezentatívny tvar karosérie dokon čeného vozidla, skúšobné vozidlo bude 
vybavené štvorhranným boxom so zaoblenými rohmi s polomerom maximálne 25 mm a so šírkou rovnou 
maximálnej šírke vozidiel patriacich do radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia a s 
celkovou výškou skúšobného vozidla 3,0 m ± 0,1 m vrátane boxu.  
Výrobca a schva ľovací úrad sa musia dohodnú ť na tom, ktorý skúšobný model vozidla je reprezentatívny.  
Parametre vozidla, ako je skúšobná hmotnos ť, valivý odpor pneumatík a čelná plocha vozidiel H  M a L  M , sa 
ur čia tak, aby vozidlo H  M vytváralo najvyššiu spotrebu energie na cyklus a vozidlo L  M vytváralo najnižšiu 
spotrebu energie na cyklus v rámci radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia. 
Výrobca a schva ľovací úrad sa musia dohodnú ť na parametroch vozidiel H  M a L  M . 
Jazdné za ťaženie všetkých jednotlivých vozidiel radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia 
vrátane vozidiel H  M a L  M sa vypo číta pod ľa bodu 5.1 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/443
 
4.2.1.5. Pohyblivé aerodynamické časti karosérie  
Pohyblivé aerodynamické časti karosérie na skúšobných vozidlách musia fungova ť po čas stanovovania jazd ­
ného za ťaženia tak, ako je stanovené v podmienkach skúšky typu 1 WLTP (skúšobná teplota, rýchlos ť 
a rozsah zrýchlenia vozidla, za ťaženie motora at ď.). 
Každý systém vozidla, ktorý dynamicky modifikuje aerodynamický odpor vozidla (napr. ovládanie výšky 
vozidla) sa považuje za pohyblivú aerodynamickú čas ť karosérie. Ďalšie vhodné požiadavky sa doplnia, ak 
budúce vozidlá budú vybavené pohyblivými aerodynamickými prvkami, ktorých vplyv na aerodynamický 
odpor odôvodní stanovenie ďalších požiadaviek.  
4.2.1.6. Váženie  
Pred postupom stanovovania jazdného za ťaženia a po ňom sa vybrané vozidlo vrátane skúšobného vodi ča 
a vybavenia odváži, aby sa zistil aritmetický priemer hmotnosti m  av . Hmotnos ť vozidla musí by ť rovná alebo 
vyššia než skúšobná hmotnos ť vozidla H alebo vozidla L na za čiatku postupu stanovovania jazdného za ťa­ 
ženia.  
4.2.1.7. Konfigurácia skúšobného vozidla  
Konfigurácia skúšobného vozidla sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške a použije sa pri 
akýchko ľvek nasledujúcich skúškach dojazdu pri vo ľnobehu.  
4.2.1.8. Stav skúšobného vozidla  
4.2.1.8.1. Zábeh  
Na ú čely následnej skúšky sa skúšobné vozidlo primerane zabeháva najazdením najmenej 10 000 km, ale 
maximálne 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Na žiados ť výrobcu sa môže použi ť vozidlo po najazdení minimálne 3 000 km.  
4.2.1.8.2. Špecifikácie výrobcu  
Vozidlo musí by ť v súlade s výrobnými špecifikáciami vozidla stanovenými výrobcom, ktoré sa týkajú tlaku 
v pneumatikách opísaného v bode 4.2.2.3 tejto čiastkovej prílohy, geometrie kolies opísanej v bode 4.2.1.8.3 
tejto čiastkovej prílohy, svetlej výšky, výšky vozidla, pohonnej sústavy a mazadiel ložísk kolies a nastavenia 
bŕzd, aby sa zabránilo nereprezentatívnemu nežiaducemu odporu.  
4.2.1.8.3. Geometria kolies  
Zbiehavos ť a odklon sa nastavia na maximálnu odchýlku od pozd ĺžnej osi vozidla v rozsahu stanovenom 
výrobcom. Ak výrobca predpisuje pre vozidlo hodnoty zbiehavosti a odklonu, použijú sa tieto hodnoty. Na 
žiados ť výrobcu sa môžu použi ť hodnoty s vä čšími odchýlkami od pozd ĺžnej osi vozidla, než sú predpísané 
hodnoty. Predpísané hodnoty sú referen čnými hodnotami pre každú údržbu po čas životnosti vozidla.  
Ďalšie nastavite ľné parametre geometrie kolies (ako napríklad záklon) sa nastavia na hodnoty odporú čané 
výrobcom. Ak nie je odporú čaná žiadna hodnota, parametre sa nastavia na hodnoty aritmetického priemeru 
rozsahu stanoveného výrobcom.  
Takéto nastavite ľné parametre a nastavené hodnoty sa uvedú vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
4.2.1.8.4. Uzavreté diely  
Po čas stanovovania jazdného za ťaženia musí by ť uzavretá kapota motorového priestoru, kapota batožino ­
vého priestoru, ru čne ovládané pohyblivé diely a všetky okná.SK L 175/444 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.1.8.5. Režim dojazdu pri vo ľnobehu  
Ak nastavenia dynamometra nemôžu sp ĺňať kritériá opísané v bode 8.1.3 alebo 8.2.3 tejto čiastkovej prílohy 
z dôvodu nereprodukovate ľných pôsobiacich síl, vozidlo sa vybaví režimom dojazdu pri vo ľnobehu. Režim 
dojazdu pri vo ľnobehu musí schváli ť schva ľovací urád a použitie tohto režimu sa uvedie vo všetkých 
príslušných protokoloch o skúške.  
4.2.1.8.5.1. Ak je vozidlo vybavené režimom dojazdu pri vo ľnobehu, tento režim sa uvedie do činnosti po čas stanovo ­
vania jazdného za ťaženia a aj na vozidlovom dynamometri.  
4.2.2. Pneumatiky  
4.2.2.1. Výber pneumatík  
Výber pneumatík vychádza z bodu 4.2.1 tejto čiastkovej prílohy s ich valivým odporom meraným pod ľa 
prílohy 6 k predpisu EHK OSN č. 117, séria zmien 02.  
Koeficienty valivého odporu sú usporiadané a kategorizované pod ľa tried valivého odporu v nariadení (ES) 
č. 1222/2009.  
Skuto čné hodnoty valivého odporu pneumatík namontovaných na skúšobných vozidlách sa použijú na 
stanovenie sklonu interpola čnej priamky v rámci metódy interpolácie pod ľa bodu 3.2.3.2 čiastkovej prílohy 
7. Metóda interpolácie týkajúca sa jednotlivých vozidiel interpola čného radu vozidiel je založená na hodnote 
triedy koeficientov valivého odporu pneumatík namontovaných na konkrétnom vozidle, ako je uvedené 
v tabu ľke A4/1.  
Tabu ľka A4/1  
Triedy energetickej ú činnosti koeficientov valivého odporu (RRC) pre kategórie pneumatík C1, C2 
a C3 (kg/t)  
Trieda energe ­
tickej ú činnosti  Hodnota pre kategóriu C1  Hodnota pre kategóriu C2  Hodnota pre kategóriu C3  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D prázdny  prázdny  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  prázdny  
4.2.2.2. Stav pneumatík  
Pneumatiky používané na skúšku:  
a) nesmú by ť staršie než 2 roky po dátume výroby;  
b) nesmú by ť osobitne kondicionované alebo upravované (napr. zahrievané alebo umelo zostarnuté) 
s výnimkou obrusovania v pôvodnom tvare dezénu;  
c) pred stanovovaním jazdného za ťaženia musia by ť zabehnuté najazdením najmenej 200 km;  
d) pred skúškou musia ma ť konštantnú h ĺbku dezénu v rozmedzí od 100 do 80 % pôvodnej h ĺbky dezénu 
v každom bode po celej šírke behú ňa pneumatiky.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/445
 
4.2.2.2.1. Po meraní h ĺbky dezénu sa jazdná vzdialenos ť obmedzí na 500 km. Ak sa prekro čí vzdialenos ť 500 km, 
znovu sa odmeria h ĺbka dezénu.  
4.2.2.3. Tlak v pneumatikách  
Predné a zadné pneumatiky sa nahustia na spodný limit rozsahu tlaku pneumatík pre príslušnú nápravu a pre 
vybranú pneumatiku so zrete ľom na hmotnos ť vozidla po čas skúšky dojazdu pri vo ľnobehu pod ľa špecifi ­
kácií výrobcu vozidla.  
4.2.2.3.1. Nastavenie tlaku v pneumatikách  
Ak je rozdiel medzi teplotou okolia a teplotou kondicionovania vä čší než 5 °C, tlak v pneumatikách sa 
nastaví takto:  
a) pneumatiky sa kondicionujú dlhšie než 1 hodinu pri tlaku o 10 % vyššom, než je cie ľový tlak;  
b) pred skúškou sa tlak v pneumatikách zníži na tlak hustenia uvedený v bode 4.2.2.3 tejto čiastkovej 
prílohy, nastaví sa na rozdiel medzi teplotou kondicionovacieho prostredia a teplotou okolia pri skúške 
na úrovni 0,8 kPa na 1 °C pomocou tejto rovnice:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
ke ď: 
ΔP t je nastavená hodnota tlaku v pneumatikách pripo čítaná k tlaku pneumatík uvedenému v bode 
4.2.2.3 tejto čiastkovej prílohy (kPa),  
0,8 je korek čný faktor tlaku (kPa/°C),  
T soak je teplota kondicionovania pneumatík ( °C),  
T amb teplota okolia pri skúške ( °C);  
c) v čase medzi nastavovaním tlaku a zahrievaním vozidla sa pneumatiky musia chráni ť pred vonkajšími 
tepelnými zdrojmi vrátane slne čného žiarenia.  
4.2.3. Prístrojové vybavenie  
Všetky prístroje sa musia inštalova ť tak, aby boli minimalizované ich ú činky na aerodynamické charakteris ­
tiky vozidla.  
Ak sa predpokladá, že ú činok inštalovaného prístroja na (C  D × A  f ) bude vä čší než 0,015 m  2 , odmeria sa 
vozidlo bez prístroja a s prístrojom v aerodynamickom tuneli sp ĺňajúcom kritériá uvedené v bode 3.2 tejto 
čiastkovej prílohy. Zodpovedajúci rozdiel sa odpo číta od hodnoty f  2 . Na žiados ť výrobcu a so súhlasom 
schva ľovacieho úradu sa stanovená hodnota môže použi ť pri podobných vozidlách, u ktorých sa predpokladá 
rovnaký vplyv prístroja.  
4.2.4. Zahrievanie vozidla  
4.2.4.1. Na dráhe  
Zahrievanie sa vykonáva len jazdou vozidla.  
4.2.4.1.1. Pred zahrievaním vozidlo spoma ľuje s vypnutou spojkou alebo automatickou prevodovkou v neutrálnej 
polohe miernym brzdením z 80 na 20 km/h v čase od 5 do 10 sekúnd. Po tomto brzdení sa brzdový 
systém už ďalej nesmie aktivova ť ani ru čne nastavova ť. 
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa brzdy môžu aktivova ť aj po zahrievaní s rov ­
nakým spomalením, ako bolo opísané v tomto bode, a iba ak je to nevyhnutné.SK L 175/446 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.4.1.2. Zahrievanie a stabilizácia  
Všetky vozidlá jazdia rýchlos ťou rovnajúcou sa 90 % maximálnej rýchlosti uplatnite ľného cyklu WLTC. 
Vozidlo môže jazdi ť rýchlos ťou rovnajúcou sa 90 % maximálnej rýchlosti po čas nasledujúcej rýchlejšej 
fázy (pozri tabu ľku A4/2), ak táto fáza dop ĺňa uplatnite ľný cyklus WLTC pri zahrievaní vymedzený 
v bode 7.3.4 tejto čiastkovej prílohy. Vozidlo sa zahrieva najmenej 20 minút, kým sa nedosiahnu stabilné 
podmienky.  
Tabu ľka A4/2  
Zahrievanie a stabilizácia po fázach  
Trieda vozidla  Uplatnite ľný cyklus WLTC  90 % maximálnej 
rýchlosti  Nasledujúca rýchlejšia fáza  
Class1  fáza nízkej rýchlosti Low  1 + fáza 
strednej rýchlosti Medium  1 58 km/h  neuplat ňuje sa  
Class2  fáza nízkej rýchlosti Low  2 + fáza 
strednej rýchlosti Medium  2 + fáza 
vysokej rýchlosti High  2 + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti Extra High  2 111 km/h  neuplat ňuje sa  
fáza nízkej rýchlosti Low  2 + fáza 
strednej rýchlosti Medium  2 + fáza 
vysokej rýchlosti High  2 77 km/h  fáza ve ľmi vysokej 
rýchlosti Extra High 
(111 km/h)  
Class3  fáza nízkej rýchlosti Low  3 + fáza 
strednej rýchlosti Medium  3 + fáza 
vysokej rýchlosti High  3 + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti Extra High  3 118 km/h  neuplat ňuje sa  
fáza nízkej rýchlosti Low  3 + fáza 
strednej rýchlosti Medium  3 + fáza 
vysokej rýchlosti High  3 88 km/h  fáza ve ľmi vysokej 
rýchlosti Extra High 
(118 km/h)  
4.2.4.1.3. Kritériá vz ťahujúce sa na stabilný stav  
Pozri bod 4.3.1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3. Meranie a výpo čet jazdného za ťaženia metódou dojazdu pri vo ľnobehu  
Jazdné za ťaženie sa stanoví pomocou stacionárnej anemometrie (bod 4.3.1 tejto čiastkovej prílohy) alebo 
palubnej anemometrie (bod 4.3.2 tejto čiastkovej prílohy).  
4.3.1. Metóda dojazdu pri vo ľnobehu so stacionárnou anemometriou  
4.3.1.1. Výber referen čných rýchlostí na stanovenie krivky jazdného za ťaženia  
Referen čné rýchlosti na stanovenie krivky jazdného za ťaženia sa vyberajú pod ľa bodu 2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
4.3.1.2. Zber údajov  
Po čas skúšky sa meria uplynutý čas a rýchlos ť vozidla pri minimálnej frekvencii 5 Hz.  
4.3.1.3. Postup dojazdu vozidla pri vo ľnobehu  
4.3.1.3.1. Po postupe zahrievania vozidla opísanom v bode 4.2.4 tejto čiastkovej prílohy a bezprostredne pred každým 
skúšobným meraním sa musí vozidlo zrýchli ť na rýchlos ť o 10 až 15 km/h vyššiu, než je najvyššia refe ­
ren čná rýchlos ť, a touto rýchlos ťou musí jazdi ť najviac jednu minútu. Okamžite po tom sa za čne dojazd pri 
vo ľnobehu.  
4.3.1.3.2. Po čas dojazdu pri vo ľnobehu je prevodovka v neutrálnej polohe. Je potrebné čo možno najviac zabráni ť 
pohybu volantu a brzdy vozidla nesmú by ť v činnosti.  
4.3.1.3.3. Skúška sa opakuje, až kým údaje dojazdu pri vo ľnobehu nezodpovedajú požiadavkám na štatistickú presnos ť 
uvedeným v bode 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4. Hoci sa odporú ča, aby bol každý priebeh dojazdu pri vo ľnobehu neprerušovaný, je prípustný fragmentovaný 
priebeh, ak sa po čas jednej jazdy nedajú zozbiera ť údaje pre všetky referen čné rýchlostné body. Pri frag ­
mentovaných priebehoch sa musí dba ť na to, aby podmienky vozidla ostávali čo možno najstabilnejšie 
v každom bode rozdelenia.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/447
 
4.3.1.4. Stanovenie jazdného za ťaženia meraním času dojazdu pri vo ľnobehu  
4.3.1.4.1. Meria sa čas dojazdu pri vo ľnobehu zodpovedajúci referen čnej rýchlosti v  j ako čas, ktorý uplynul od rýchlosti 
vozidla (v  j + 5 km/h) po rýchlos ť (v j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Tieto merania sa vykonajú v opa čných smeroch, až kým sa nedosiahnu najmenej tri dvojice meraní, ktoré 
zodpovedajú požiadavkám na štatistickú presnos ť p j vymedzenú touto rovnicou:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
ke ď: 
P j je štatistická presnos ť meraní vykonaných pri referen čnej rýchlosti v  j , 
n je po čet dvojíc meraní,  
Δt j je aritmetický priemer času dojazdu pri vo ľnobehu pri referen čnej rýchlosti v  j v sekundách, daný 
rovnicou: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
ke ď: 
Δt ji je harmonizovaný aritmetický priemer času dojazdu pri vo ľnobehu i-tej dvojice meraní pri rýchlosti v  j 
v sekundách, daný rovnicou: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
ke ď: 
Δt jai a Δt jbi sú časy dojazdu pri vo ľnobehu i-teho merania pri referen čnej rýchlosti v  j v sekundách (s) 
v príslušných smeroch a a b,  
σ j je štandardná odchýlka vyjadrená v sekundách, ur čená takto: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h je koeficient uvedený v tabu ľke A4/3.  
Tabu ľka A4/3  
Koeficient h ako funkcia  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77SK L 175/448 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.3.1.4.3. Ak sa po čas merania v jednom smere vyskytne akýko ľvek externý faktor alebo zásah vodi ča, ktorý má vplyv 
na skúšku jazdného za ťaženia, toto meranie a zodpovedajúce meranie v opa čnom smere sú neplatné.  
Vyhodnotí sa maximálny po čet párov, ktoré ešte sp ĺňajú podmienky štatistickej presnosti, ako sú vymedzené 
v bode 4.3.1.4.2, a po čet neplatných párov meraní nesmie prekro čiť 1/3 celkového po čtu párov meraní.  
4.3.1.4.4. Na výpo čet hodnoty aritmetického priemeru jazdného za ťaženia s použitím harmonizovaného aritmetického 
priemeru striedavých časov dojazdu pri vo ľnobehu sa použije táto rovnica: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
ke ď: 
Δt j je harmonizovaný aritmetický priemer striedavých meraní času dojazdu pri vo ľnobehu pri rýchlosti v  j 
v sekundách (s), daný rovnicou:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
ke ď: 
Δt ja a Δt jb sú aritmetické priemery striedavých meraní času dojazdu pri vo ľnobehu v smeroch a a b v 
uvedenom poradí, ktoré zodpovedajú referen čnej rýchlosti v  j vyjadrené v sekundách (s), dané týmito 
dvomi rovnicami:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
pri čom: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
ke ď: 
m av je aritmetický priemer hmotností skúšobného vozidla na za čiatku a na konci ur čovania jazdného 
za ťaženia (kg),  
m r je ekvivalentná efektívna hmotnos ť rotujúcich komponentov pod ľa bodu 2.5.1 tejto čiastkovej 
prílohy.  
Koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici jazdného za ťaženia sa vypo čítajú regresnou analýzou pomocou metódy 
najmenších štvorcov.  
V prípade, že skúšobné vozidlo je reprezentatívnym vozidlom radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia, koeficient f  1 sa nastaví na nulu a koeficienty f  0 a f 2 sa prepo čítajú regresnou analýzou pomocou 
metódy najmenších štvorcov.  
4.3.2. Metóda dojazdu pri vo ľnobehu s palubnou anemometriou  
Vozidlo musí by ť zahriate a stabilizované pod ľa bodu 4.2.4 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3.2.1. Doplnkové prístrojové vybavenie na palubnú anemometriu  
Palubný anemometer a prístrojové vybavenie sa kalibruje po čas jeho používania na skúšobnom vozidle, ke ď 
sa taká kalibrácia uskuto čňuje po čas zahrievania na skúšku.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/449
 
4.3.2.1.1. Relatívna rýchlos ť vetra sa meria s minimálnou frekvenciou 1 Hz a s presnos ťou 0,3 m/s. Pri kalibrácii 
anemometra sa zoh ľad ňuje blokovanie vozidla.  
4.3.2.1.2. Smer vetra súvisí so smerom vozidla. Relatívny smer vetra (vybo čenie) sa meria s rozlíšením 1 stupe ň a s 
presnos ťou 3. Pásmo necitlivosti prístroja nesmie presiahnu ť 10 a musí smerova ť k zadnej časti vozidla.  
4.3.2.1.3. Pred dojazdom pri vo ľnobehu sa anemometer kalibruje na rýchlos ť vetra a kompenzáciu vybo čenia pod ľa 
špecifikácie uvedenej v prílohe A k norme ISO 10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4. Blokovanie anemometra sa pre kalibra čný postup koriguje, ako je opísané v prílohe A k norme ISO 10521- 
1:2006(E), s cie ľom minimalizova ť jeho ú činok.  
4.3.2.2. Výber rýchlostného rozsahu vozidla na stanovenie krivky jazdného za ťaženia  
Rýchlostný rozsah skúšobného vozidla sa vyberá pod ľa bodu 2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3.2.3. Zber údajov  
Po čas postupu sa s frekvenciou 5 Hz meria uplynutý čas, rýchlos ť vozidla a rýchlos ť vzduchu (rýchlos ť vetra, 
smer vetra) vzh ľadom na vozidlo. Teplota okolia sa synchronizuje a s minimálnou frekvenciou 1 Hz sa 
odoberajú vzorky.  
4.3.2.4. Postup dojazdu vozidla pri vo ľnobehu  
Merania sa vykonávajú striedavo v opa čných smeroch, až kým sa nedosiahne najmenej desa ť po sebe 
nasledujúcich jázd (pä ť v každom smere). Ak jednotlivá jazda nesp ĺňa požadované podmienky skúšky 
s palubnou anemometriou, táto jazda a zodpovedajúca jazda v opa čnom smere sú neplatné. Všetky platné 
páry sa zahrnú do závere čnej analýzy, pri čom to musí ís ť najmenej o 5 párov dojazdu pri vo ľnobehu. Kritériá 
štatistickej presnosti sú uvedené v bode 4.3.2.6.10 tejto čiastkovej prílohy.  
Anemometer sa inštaluje v takej polohe, aby sa minimalizoval jeho vplyv na prevádzkové charakteristiky 
vozidla.  
Anemometer sa inštaluje pod ľa jednej z týchto možností:  
a) na ramene približne 2 m pred predným aerodynamickým stagna čným bodom vozidla;  
b) na streche vozidla v jeho osi. Ak je to možné, anemometer sa namontuje vo vzdialenosti do 30 cm od 
vrchnej časti čelného skla;  
c) na kapote motorového priestoru vozidla v jeho osi, namontovaný v strede medzi prednou čas ťou vozidla 
a spodnou čas ťou čelného skla.  
Vo všetkých prípadoch musí by ť anemometer namontovaný rovnobežne s povrchom dráhy. V prípade, že sa 
použije poloha b) alebo c), výsledky dojazdu pri vo ľnobehu sa analyticky korigujú z h ľadiska dodato čného 
aerodynamického odporu vyvolaného anemometrom. Korekcia sa vykoná skúšaním vozidla, použitého na 
meranie dojazdu pri vo ľnobehu, v aerodynamickom tuneli s anemometrom inštalovaným v rovnakej polohe 
ako na dráhe a bez neho. Vypo čítaným rozdielom bude prírastkový koeficient aerodynamického odporu C  D 
kombinovaný s čelnou plochou, ktorý sa použije na korekciu výsledkov merania dojazdu pri vo ľnobehu.  
4.3.2.4.1. Po postupe zahrievania vozidla opísanom v bode 4.2.4. tejto čiastkovej prílohy a bezprostredne pred každým 
skúšobným meraním sa musí vozidlo zrýchli ť na rýchlos ť o 10 až 15 km/h vyššiu, než je najvyššia refe ­
ren čná rýchlos ť, a touto rýchlos ťou musí jazdi ť najviac 1 minútu. Okamžite po tom sa za čne dojazd pri 
vo ľnobehu.SK L 175/450 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.3.2.4.2. Po čas dojazdu pri vo ľnobehu je prevodovka v neutrálnej polohe. Je potrebné čo možno najviac zabráni ť 
pohybu volantu a brzdy vozidla nesmú by ť v činnosti.  
4.3.2.4.3. Odporú ča sa, aby bol každý priebeh dojazdu pri vo ľnobehu neprerušovaný. Je však prípustný fragmentovaný 
priebeh, ak sa po čas jednej jazdy nedajú zozbiera ť údaje pre všetky referen čné rýchlostné body. Pri frag ­
mentovaných priebehoch sa musí dba ť na to, aby podmienky vozidla ostávali čo možno najstabilnejšie 
v každom bode rozdelenia.  
4.3.2.5. Zostavenie pohybovej rovnice  
Symboly použité v pohybových rovniciach pre palubný anemometer sú uvedené v tabu ľke A4/4.  
Tabu ľka A4/4  
Symboly použité v pohybových rovniciach pre palubný anemometer  
Symbol  Jednotky  Opis  
A f m 2 čelná plocha vozidla  
a 0 … a  n stupne  -1 koeficienty aerodynamického odporu ako funkcia uhla 
vybo čenia  
A m N koeficient mechanického odporu  
B m N/(km/h)  koeficient mechanického odporu  
C m N/(km/h)  2 koeficient mechanického odporu  
C D (Y) koeficient aerodynamického odporu pri uhle vybo čenia Y  
D N  odpor  
D aero N aerodynamický odpor  
D f N odpor prednej nápravy (vrátane hnacej jednotky)  
D grav N gravita čný odpor  
D mech  N mechanický odpor  
D r N odpor zadnej nápravy (vrátane hnacej jednotky)  
D tyre N valivý odpor pneumatík  
(dh/ds)  —  sínus sklonu dráhy v smere jazdy (+ ozna čuje stúpanie)  
(dv/dt)  m/s  2 zrýchlenie  
g m/s  2 gravita čná konštanta  
m av kg aritmetický priemer hmotnosti skúšobného vozidla pred 
stanovením jazdného za ťaženia a po ňom 
ρ kg/m  3 hustota vzduchu  
t s  čas 
T K  teplota  
v km/h  rýchlos ť vozidla  
v r km/h  relatívna rýchlos ť vetra  
Y stup ňov uhol vybo čenia zdanlivého vetra vo vz ťahu k smeru 
jazdy vozidlaSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/451
 
4.3.2.5.1. Všeobecný tvar  
Všeobecný tvar pohybovej rovnice je takýto:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
ke ď: 
D mech  = D  tyre + D  f + D  r , 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r , 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
V prípade, že sklon skúšobnej dráhy je rovný 0,1 % alebo menej, D  grav sa môže nastavi ť na nulu.  
4.3.2.5.2. Modelovanie mechanického odporu  
Mechanický odpor, ktorý pozostáva zo samostatných komponentov predstavujúcich straty trením pneumatík 
D tyre , prednej a zadnej nápravy D  f a D  r vrátane strát prevodovky, sa modeluje vo forme troj členného poly ­
nómu ako funkcie rýchlosti vozidla v pomocou tejto rovnice: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
ke ď: 
A m , B  m a C  m sa ur čujú analýzou údajov pomocou metódy najmenších štvorcov. Tieto konštanty odrážajú 
kombinovaný odpor hnacej jednotky a pneumatík.  
V prípade, že skúšobné vozidlo je reprezentatívnym vozidlom radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia, koeficient B  m sa nastaví na nulu a koeficienty A  m a C  m sa prepo čítajú regresnou analýzou 
pomocou metódy najmenších štvorcov.  
4.3.2.5.3. Modelovanie aerodynamického odporu  
Koeficient aerodynamického odporu C  D (Y) sa modeluje vo forme štvor členného polynómu ako funkcie uhla 
vybo čenia Y pomocou tejto rovnice: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 až a  4 sú konštantné koeficienty, ktorých hodnota sa ur čuje analýzou údajov.  
Aerodynamický odpor sa ur čí na základe kombinácie koeficientu odporu s čelnou plochou vozidla A  f 
a relatívnej rýchlosti vetra: 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞSK L 175/452 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.3.2.5.4. Kone čná pohybová rovnica  
Po dosadení je kone čný tvar pohybovej rovnice takýto: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Spracovanie údajov  
Na opísanie sily jazdného za ťaženia ako funkcie rýchlosti sa vytvorí troj členná rovnica F = A + Bv + Cv  2 , 
korigovaná na štandardné podmienky teploty a tlaku okolia a bezvetrie. Metóda postupu uvedenej analýzy je 
opísaná v bodoch 4.3.2.6.1 až 4.3.2.6.10 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3.2.6.1. Ur čenie kalibra čných koeficientov  
Ak už kalibra čné koeficienty na korekciu blokovania vozidla neboli ur čené skôr, stanovia sa pri relatívnej 
rýchlosti vetra a uhle vybo čenia. Po čas zahrievacej fázy skúšobného postupu sa zaznamenávajú merania 
rýchlosti vozidla v, relatívnej rýchlosti vetra v  r uhla vybo čenia Y. Vykonajú sa dvojice jázd v každom 
smere na skúšobnej dráhe pri konštantnej rýchlosti 80 km/h a vypo číta sa aritmetický priemer hodnôt v, 
v r a Y za každú jazdu. Vyberú sa kalibra čné koeficienty, ktoré minimalizujú celkové chyby súvisiace s pro ­
tivetrom a bo čným vetrom po čas všetkých dvojíc jázd, t. j. sú čet (head  i – head  i+1 ) 2 atď., pri čom head  i 
a head  i+1 sa vz ťahujú na rýchlos ť vetra a smer vetra dvojíc jázd v opa čných smeroch po čas zahrievania/ 
stabilizácie vozidla pred skúškou.  
4.3.2.6.2. Stanovenie údajov v sekundových intervaloch  
Z údajov zozbieraných po čas jednotlivých dojazdov pri vo ľnobehu sa stanovia hodnoty pre v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, 
v r 2 , Y pomocou kalibra čných faktorov získaných pod ľa bodov 4.3.2.1.3 a 4.3.2.1.4 tejto čiastkovej prílohy. 
Na dosiahnutie frekvencie odberu vzoriek 1 Hz sa použije filtrovanie údajov.  
4.3.2.6.3. Predbežná analýza  
Všetky údajové body sa ihne ď analyzujú použitím techniky lineárnej regresnej analýzy pomocou metódy 
najmenších štvorcov s cie ľom ur čiť hodnoty A  m ,B m , C  m , a  0 , a  1 , a  2 , a  3 a a 4 pri známych hodnotách M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r a ρ. 
4.3.2.6.4. Údaje so zna čnými odchýlkami  
Vypo číta sa predpokladaná sila  m  e Ê dv 
dt Ì 
a porovná sa so sledovanými údajovými bodmi. Údajové body 
s nadmernými odchýlkami, napr. vyššími než tri štandardné odchýlky, sa ozna čia. 
4.3.2.6.5. Filtrovanie údajov (volite ľné) 
Použi ť sa môžu vhodné techniky filtrovania údajov a zostávajúce údajové body sa vyrovnajú.  
4.3.2.6.6. Eliminácia údajov  
Ozna čia sa zozbierané údajové body s uhlami vybo čenia vä čšími než ± 20 stup ňov od smeru jazdy vozidla. 
Ozna čia sa aj zozbierané údajové body s relatívnou rýchlos ťou vetra nižšou než + 5 km/h (s cie ľom zabráni ť 
podmienkam, ke ď je rýchlos ť zadného vetra vyššia než rýchlos ť vozidla). Analýza údajov sa obmedzí na 
rýchlosti vozidla v rámci rýchlostného rozsahu vybraného pod ľa bodu 4.3.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3.2.6.7. Analýza kone čných údajov  
Všetky údaje, ktoré neboli ozna čené, sa analyzujú pomocou techniky lineárnej regresnej analýzy (metóda 
najmenších štvorcov). Pri známych hodnotách M  e , Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , a ρ sa ur čia hodnoty A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 a a 4 . 
4.3.2.6.8. Analýza s obmedzeniami (nepovinná)  
S cie ľom lepšie oddeli ť aerodynamický a mechanický odpor sa môže použi ť analýza s obmedzeniami tak, že 
sa čelná plocha vozidla A  f a koeficient odporu C  D môžu považova ť za pevne stanovené, ak boli ur čené 
predtým.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/453
 
4.3.2.6.9. Korekcia na referen čné podmienky  
Pohybové rovnice sa korigujú na referen čné podmienky stanovené v bode 4.5 tejto čiastkovej prílohy.  
4.3.2.6.10. Štatistické kritériá pre palubnú anemometriu  
Vylú čenie každého jednotlivého páru dojazdov pri vo ľnobehu zmení vypo čítané jazdné za ťaženie pri každej 
referen čnej rýchlosti dojazdu pri vo ľnobehu v  j nižšej než požiadavka konvergencie pre všetky i a j: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
ke ď: 
ΔF i (v j ) je rozdiel medzi vypo čítaným jazdným za ťažením so všetkými dojazdmi pri vo ľnobehu a vypo čí­
taným jazdným za ťažením s vylú čením i-teho páru dojazdov pri vo ľnobehu (N),  
F(v  j ) je vypo čítané jazdné za ťaženie so zahrnutými všetkými dojazdmi pri vo ľnobehu (N),  
v j je referen čná rýchlos ť (km/h),  
n je po čet párov dojazdov pri vo ľnobehu so zahrnutými všetkými platnými pármi.  
Ak požiadavka konvergencie nie je splnená, páry sa vylu čujú z analýzy, pri čom sa za čína s párom, ktorý 
prináša najvä čšiu zmenu vypo čítaného jazdného za ťaženia, až kým sa požiadavka konvergencie nesplní, 
pokia ľ sa na stanovenie kon čeného jazdného za ťaženia použije aspo ň 5 platných párov.  
4.4. Meranie a výpo čet jazdného odporu metódou merania krútiaceho momentu  
Ako alternatíva metód dojazdu pri vo ľnobehu sa môže použi ť aj metóda merania krútiaceho momentu, pri 
ktorej sa jazdný odpor ur čí meraním krútiaceho momentu kolies na hnaných kolesách pri referen čných 
rýchlostných bodoch v časových intervaloch najmenej 5 sekúnd.  
4.4.1. Inštalovanie mera ča krútiaceho momentu  
Mera če krútiaceho momentu kolies sa inštalujú medzi nábojom kolesa a ráfikom každého hnaného kolesa, 
pri čom merajú krútiaci moment potrebný na udržanie konštantnej rýchlosti vozidla.  
Aby mera č krútiaceho momentu sp ĺňal požiadavky na presnos ť a precíznos ť, musí sa pravidelne kalibrova ť, 
a to najmenej raz ro čne pod ľa vnútroštátnych alebo medzinárodných noriem.  
4.4.2. Postup a odber vzoriek údajov  
4.4.2.1. Výber referen čných rýchlostí na stanovenie krivky jazdného odporu  
Referen čné rýchlostné body na stanovenie jazdného odporu sa vyberajú pod ľa bodu 2.2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
Referen čné rýchlosti sa merajú v zostupnom poradí. Na žiados ť výrobcu môžu by ť medzi meraniami stabi ­
liza čné časové intervaly, ale stabiliza čná rýchlos ť nesmie presiahnu ť výšku nasledujúcej referen čnej rýchlosti.  
4.4.2.2. Zber údajov  
Súbory údajov pozostávajúce zo skuto čnej rýchlosti v  ji , skuto čného krútiaceho momentu C  ji a času v prie ­
behu najmenej piatich sekúnd sa merajú pri každej rýchlosti v  j s frekvenciou odberu vzoriek najmenej 10 Hz. 
Súbory údajov zaznamenané po čas jedného časového úseku pri referen čnej rýchlosti v  j sa považujú za jedno 
meranie.SK L 175/454 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.4.2.3. Postup merania mera čom krútiaceho momentu vozidla  
Pred použitím metódy skúšobného merania mera čom krútiaceho momentu sa vykoná zahrievanie vozidla 
pod ľa bodu 4.2.4 tejto čiastkovej prílohy.  
Po čas skúšobného merania je potrebné čo možno najviac zabráni ť pohybu volantu a brzdy vozidla nesmú 
by ť v činnosti.  
Skúška sa opakuje, až kým údaje jazdného odporu nezodpovedajú požiadavkám na presnos ť merania 
uvedeným v bode 4.4.3.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Hoci sa odporú ča, aby každá skúšobná jazda prebehla bez prerušenia, sú prípustné fragmentované jazdy, ak 
sa po čas jednej jazdy nedajú zozbiera ť údaje pre všetky referen čné rýchlostné body. Pri fragmentovaných 
jazdách sa musí dba ť na to, aby podmienky vozidla ostávali čo možno najstabilnejšie v každom bode 
rozdelenia.  
4.4.2.4. Odchýlka rýchlosti  
Po čas merania v jednom referen čnom rýchlostnom bode musí by ť odchýlka rýchlosti od aritmetického 
priemeru rýchlosti v  ji -v jm , vypo čítaného pod ľa bodu 4.4.3 tejto čiastkovej prílohy, v rozmedzí hodnôt 
uvedených v tabu ľke A4/5.  
Okrem toho sa hodnota aritmetického priemeru rýchlosti v  jm v žiadnom referen čnom rýchlostnom bode 
nesmie odchy ľova ť od referen čnej rýchlosti v  j o viac než ± 1 km/h alebo 2 % referen čnej rýchlosti v  j pod ľa 
toho, ktorá hodnota je vä čšia. 
Tabu ľka A4/5  
Odchýlka rýchlosti  
Časový interval (s)  Odchýlka rýchlosti (km/h)  
5 – 10  ± 0,2  
10 – 15  ± 0,4  
15 – 20  ± 0,6  
20 – 25  ± 0,8  
25 – 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Atmosférická teplota  
Skúška sa vykonáva za rovnakých teplotných podmienok vymedzených v bode 4.1.1.2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
4.4.3. Výpo čet aritmetického priemeru rýchlosti a aritmetického priemeru krútiaceho momentu  
4.4.3.1. Postup výpo čtu 
Aritmetický priemer rýchlosti v  jm v km/h a aritmetický priemer krútiaceho momentu C  jm v Nm sa za každé 
meranie vypo číta zo súborov údajov zozbieraných pod ľa bodu 4.4.2.2 tejto čiastkovej prílohy pomocou 
týchto rovníc: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/455
 
a 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
ke ď: 
v ji je skuto čná rýchlos ť vozidla i-teho súboru údajov v referen čnom rýchlostnom bode j (km/h),  
k je po čet súborov údajov v rámci jedného merania,  
C ji je skuto čný krútiaci moment i-teho súboru údajov (Nm),  
C js je kompenza čný člen na kolísanie rýchlosti (Nm), daný touto rovnicou: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji nesmie by ť vä čšie než 0,05 a môže sa zanedba ť, ak hodnota α j nie je vyššia než ± 0,005 m/s  2 , 
m st je hmotnos ť skúšobného vozidla na za čiatku merania a meria sa bezprostredne pred za čiatkom 
postupu zahrievania, a nie skôr (kg),  
mr je ekvivalentná efektívna hmotnos ť rotujúcich komponentov pod ľa bodu 2.5.1 tejto čiastkovej prílohy 
(kg),  
r j je dynamický polomer pneumatiky stanovený v referen čnom bode 80 km/h alebo v najvyššom refe ­
ren čnom rýchlostnom bode vozidla, ak je táto rýchlos ť nižšia než 80 km/h, vypo čítaný pomocou 
tejto rovnice: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
ke ď: 
n je frekvencia rotácie pohá ňanej pneumatiky (s  -1 ), 
α j je aritmetický priemer zrýchlenia (m/s  2 ), ktorý sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
ke ď: 
t i je čas, za ktorý bol získaný i-ty súbor údajov (s).  
4.4.3.2. Presnos ť merania  
Tieto merania sa vykonajú v opa čných smeroch, až kým sa nedosiahnu najmenej tri dvojice meraní pri 
každej referen čnej rýchlosti v  i , pri ktorých  C j zodpovedá požiadavkám na presnos ť p j pod ľa tejto rovnice: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03SK L 175/456 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
n je po čet dvojíc meraní pre C  jm , 
C j je jazdný odpor pri rýchlosti v  j (Nm), daný rovnicou:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
ke ď: 
C jmi je aritmetický priemer krútiaceho momentu i-tej dvojice meraní pri rýchlosti v  j (Nm), daný rovnicou: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
ke ď: 
C jmai C jmbi sú aritmetické priemery krútiaceho momentu i-teho merania pri rýchlosti v  j stanovenej v bode 
4.4.3.1 tejto čiastkovej prílohy za každý smer a a b v uvedenom poradí (Nm),  
s je štandardná odchýlka (Nm) vypo čítaná pomocou tejto rovnice: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r
; 
h je koeficient ako funkcia n, ako je uvedené v tabu ľke A4/3 v bode 4.3.1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
4.4.4. Stanovenie krivky jazdného odporu  
Hodnoty aritmetického priemeru rýchlosti vozidla a aritmetického priemeru krútiaceho momentu v každom 
referen čnom rýchlostnom bode sa vypo čítajú pomocou týchto rovníc: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Nasledujúce regresné krivky hodnôt aritmetického priemeru jazdného odporu, s použitím metódy najmenších 
štvorcov, sa zostavia pre všetky dvojice údajov (v  jm , C  jm ) pri všetkých referen čných rýchlostiach opísaných 
v bode 4.4.2.1 tejto čiastkovej prílohy s cie ľom stanovi ť koeficienty c  0 , c 1 a c 2 . 
Koeficienty c  0 , c 1 a c 2 , ako aj časy dojazdu pri vo ľnobehu namerané na vozidlovom dynamometri (pozri bod 
8.2.4 tejto čiastkovej prílohy) sa uvedú vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
V prípade, že skúšobné vozidlo je reprezentatívnym vozidlom radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia, koeficient c  1 sa nastaví na nulu a koeficienty c  0 a c 2 sa prepo čítajú regresnou analýzou pomocou 
metódy najmenších štvorcov.  
4.5. Korekcia na referen čné podmienky a meracie zariadenie  
4.5.1. Korek čný faktor odporu vzduchu  
Korek čný faktor odporu vzduchu K  2 sa stanoví pomocou tejto rovnice: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/457
 
ke ď: 
T je aritmetický priemer atmosférickej teploty pri všetkých jednotlivých jazdách (K),  
P je aritmetický priemer atmosférického tlaku (kPa).  
4.5.2. Korek čný faktor valivého odporu  
Korek čný faktor valivého odporu K  0 skúšky konkrétneho vozidla a pneumatík v Kelvinoch  -1 (K -1 ) sa môže 
stanovi ť na základe empirických údajov a so súhlasom schva ľovacieho úradu alebo sa môže vypo číta ť takto: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Korekcia vetra  
4.5.3.1. Korekcia vetra so stacionárnou anemometriou  
4.5.3.1.1. Korekcia vetra pre absolútnu rýchlos ť vetra pozd ĺž skúšobnej dráhy sa vykoná odpo čítaním rozdielu, ktorý sa 
nedá vyrovna ť striedavými jazdami, od konštantného koeficientu f  0 uvedeného v bode 4.3.1.4.4 tejto čiast ­
kovej prílohy alebo od koeficientu c  0 uvedeného v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
4.5.3.1.2. Korekcia odporu vetra w  1 pri metóde dojazdu pri vo ľnobehu alebo w  2 pri metóde merania krútiaceho 
momentu sa vypo číta pomocou týchto rovníc:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
alebo w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
ke ď: 
w 1 je korekcia odporu vetra pri metóde dojazdu pri vo ľnobehu (N),  
f 2 je koeficient aerodynamického člena stanovený v bode 4.3.1.4.4 tejto čiastkovej prílohy,  
v w je nižšia z hodnôt aritmetického priemeru rýchlosti vetra z opa čných smerov pozd ĺž skúšobnej dráhy 
po čas skúšky (m/s),  
w 2 je korekcia odporu vetra pri metóde merania krútiaceho momentu (Nm),  
c 2 je koeficient aerodynamického člena pri metóde merania krútiaceho momentu stanovený v bode 
4.4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
4.5.3.2. Korekcia vetra s palubnou anemometriou  
Ak metóda dojazdu pri vo ľnobehu je založená na palubnej anemometrii, korekcie w  1 a w  2 v rovniciach 
v bode 4.5.3.1.2 sa nastavia na nulu, ke ďže korekcia vetra sa už uplat ňuje pod ľa bodu 4.3.2 tejto čiastkovej 
prílohy.SK L 175/458 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.5.4. Korek čný faktor skúšobnej hmotnosti  
Korek čný faktor K  1 skúšobnej hmotnosti skúšobného vozidla sa stanoví pomocou tejto rovnice: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
ke ď: 
f 0 je konštantný člen (N),  
TM je skúšobná hmotnos ť skúšobného vozidla (kg),  
m av je skuto čná skúšobná hmotnos ť skúšobného vozidla stanovená pod ľa bodu 4.3.1.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy (kg).  
4.5.5. Korekcia krivky jazdného za ťaženia  
4.5.5.1. Krivka stanovená v bode 4.3.1.4.4 tejto čiastkovej prílohy sa koriguje na referen čné podmienky takto: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
ke ď: 
F* je korigované jazdné za ťaženie (N),  
f 0 je konštantný člen (N),  
f 1 je koeficient člena prvého rádu [N (h/km)],  
f 2 je koeficient člena druhého rádu [N (h/km)  2 ], 
K 0 je korek čný faktor valivého odporu vymedzený v bode 4.5.2 tejto čiastkovej prílohy,  
K 1 je korekcia skúšobnej hmotnosti vymedzená v bode 4.5.4 tejto čiastkovej prílohy,  
K 2 je korek čný faktor odporu vzduchu vymedzený v bode 4.5.1 tejto čiastkovej prílohy,  
T je aritmetický priemer atmosférickej teploty okolia ( °C),  
v je rýchlos ť vozidla (km/h),  
w 1 je korekcia odporu vetra vymedzená v bode 4.5.3 tejto čiastkovej prílohy (N).  
Výsledok výpo čtu ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného za ťaženia 
A t vo výpo čte nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.1 tejto čiastkovej prílohy.  
Výsledok výpo čtu (f  1 × (1 + K  0 × (T – 20))) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného za ťaženia B  t vo 
výpo čte nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.1 tejto čiastkovej prílohy.  
Výsledok výpo čtu (K  2 × f  2 ) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného za ťaženia C  t vo výpo čte nastavenia 
za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.1 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/459
 
4.5.5.2. Krivka stanovená v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy sa koriguje na referen čné podmienky a inštalované 
meracie zariadenie týmto postupom.  
4.5.5.2.1. Korekcia na referen čné podmienky 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
ke ď: 
C* je korigovaný celkový jazdný odpor (Nm),  
c 0 je konštantný člen stanovený v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy (Nm),  
c 1 je koeficient člena prvého rádu stanovený v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy [Nm (h/km)],  
c 2 je koeficient člena druhého rádu stanovený v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy [Nm (h/km)  2 ], 
K 0 je korek čný faktor valivého odporu vymedzený v bode 4.5.2 tejto čiastkovej prílohy,  
K 1 je korekcia skúšobnej hmotnosti vymedzená v bode 4.5.4 tejto čiastkovej prílohy,  
K 2 je korek čný faktor odporu vzduchu vymedzený v bode 4.5.1 tejto čiastkovej prílohy,  
v je rýchlos ť vozidla (km/h),  
T je aritmetický priemer atmosférickej teploty ( °C),  
w 2 je korekcia odporu vetra vymedzená v bode 4.5.3 tejto čiastkovej prílohy.  
4.5.5.2.2. Korekcia na inštalované mera če krútiaceho momentu  
Ak sa jazdný odpor stanovuje metódou merania krútiaceho momentu, jazdný odpor sa koriguje na ú činky 
zariadenia na meranie krútiaceho momentu, ktoré je inštalované zvonku vozidla, na aerodynamické charak ­
teristiky vozidla.  
Koeficient jazdného odporu c  2 sa koriguje pomocou tejto rovnice: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
ke ď: 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) – (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ je výsledok sú činu koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy vozidla s inštalovaným 
zariadením na meranie krútiaceho momentu pri meraní v aerodynamickom tuneli sp ĺňajúcom 
kritériá uvedené v bode 3.2 tejto čiastkovej prílohy (m  2 ), 
C D × A  f je výsledok sú činu koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy vozidla s nenainštalo ­
vaným zariadením na meranie krútiaceho momentu pri meraní v aerodynamickom tuneli sp ĺňa­
júcom kritériá uvedené v bode 3.2 tejto čiastkovej prílohy (m  2 ).SK L 175/460 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.5.5.2.3. Cie ľové koeficienty jazdného odporu  
Výsledok výpo čtu ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného odporu 
a t vo výpo čte nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Výsledok výpo čtu (c  1 × (1 + K  0 × (T – 20))) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného odporu b  t vo výpo čte 
nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Výsledok výpo čtu (c  2corr  × r) sa používa ako cie ľový koeficient jazdného odporu c  t vo výpo čte nastavenia 
za ťaženia vozidlového dynamometra opísaného v bode 8.2 tejto čiastkovej prílohy.  
5. Metóda výpo čtu jazdného za ťaženia alebo jazdného odporu založená na parametroch vozidla  
5.1. Výpo čet jazdného za ťaženia a jazdného odporu vozidiel na základe reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska 
vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia  
Ak sa jazdné za ťaženie reprezentatívneho vozidla stanovuje metódou opísanou v bode 4.3 tejto čiastkovej 
prílohy, jazdné za ťaženie jednotlivých vozidiel sa vypo číta pod ľa bodu 5.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak sa jazdný odpor reprezentatívneho vozidla stanovuje metódou opísanou v bode 4.4 tejto čiastkovej 
prílohy, jazdný odpor konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa bodu 5.1.2 tejto čiastkovej prílohy.  
5.1.1. Na výpo čet jazdného za ťaženia vozidiel radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa použí ­
vajú parametre vozidla opísané v bode 4.2.1.4 tejto čiastkovej prílohy a koeficienty jazdného za ťaženia 
reprezentatívneho skúšobného vozidla stanovené pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy.  
5.1.1.1. Sila jazdného za ťaženia konkrétneho vozidla sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
ke ď: 
F c je vypo čítaná sila jazdného za ťaženia ako funkcia rýchlosti vozidla (N),  
f 0 je koeficient konštantného jazdného za ťaženia (N) vymedzený rovnicou: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r je konštantný koeficient jazdného za ťaženia reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na 
stanovenie jazdného za ťaženia (N),  
f 1 je koeficient jazdného za ťaženia prvého rádu a je rovný nule,  
f 2 je koeficient jazdného za ťaženia druhého rádu [N (h/km)  2 ] vymedzený rovnicou:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r je koeficient jazdného za ťaženia druhého rádu reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na 
stanovenie jazdného za ťaženia [N (h/km)  2 ], 
v je rýchlos ť vozidla v km/h,  
TM je skuto čná skúšobná hmotnos ť konkrétneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg),SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/461
 
TM  r je skúšobná hmotnos ť reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg),  
A f je čelná plocha jedného vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia (m  2 ), 
A fr je čelná plocha reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia 
(m 2 ), 
RR je valivý odpor pneumatík konkrétneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg/t),  
RRr je valivý odpor pneumatík reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg/t).  
5.2.1. Na výpo čet jazdného odporu vozidiel radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa používajú 
parametre vozidla opísané v bode 4.2.1.4 tejto čiastkovej prílohy a koeficienty jazdného odporu reprezenta ­
tívneho skúšobného vozidla stanovené v bode 4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
5.1.2.1. Jazdný odpor konkrétneho vozidla sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
ke ď: 
C c je vypo čítaný jazdný odpor ako funkcia rýchlosti vozidla (Nm),  
c 0 je koeficient konštantného jazdného odporu (Nm) vymedzený rovnicou: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r je konštantný koeficient jazdného odporu reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stano ­
venie jazdného za ťaženia (Nm),  
c 1 je koeficient jazdného odporu prvého rádu a je rovný nule,  
c 2 je koeficient jazdného odporu druhého rádu [N (h/km)  2 ], vymedzený rovnicou: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r je koeficient jazdného odporu druhého rádu reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na 
stanovenie jazdného za ťaženia [N (h/km)  2 ], 
v je rýchlos ť vozidla v km/h,  
TM je skuto čná skúšobná hmotnos ť konkrétneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg),  
TMr je skúšobná hmotnos ť reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg),  
A f je čelná plocha jedného vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia (m  2 ), 
A fr je čelná plocha reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia 
(m 2 ), 
RR je valivý odpor pneumatík konkrétneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg/t),SK L 175/462 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
RRr je valivý odpor pneumatík reprezentatívneho vozidla radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia (kg/t),  
r’ je dynamický polomer pneumatiky na vozidlovom dynamometri stanovený pri rýchlosti 80 km/h 
(m),  
1,02 je približný koeficient kompenzácie strát pohonnej sústavy.  
5.2. Výpo čet štandardného jazdného za ťaženia založený na parametroch vozidla  
5.2.1. Ako alternatíva stanovenia jazdného za ťaženia metódou merania dojazdu pri vo ľnobehu alebo krútiaceho 
momentu sa môže použi ť metóda štandardného jazdného za ťaženia.  
Na výpo čet štandardného jazdného za ťaženia na základe parametrov vozidla sa použijú viaceré parametre, 
napríklad skúšobná hmotnos ť, šírka a výška vozidla. Štandardné jazdné za ťaženie F  c sa vypo číta pre refe ­
ren čné rýchlostné body.  
5.2.1. Štandardná sila jazdného za ťaženia sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
ke ď: 
F c je vypo čítaná štandardná sila jazdného za ťaženia ako funkcia rýchlosti vozidla (N),  
f 0 je koeficient konštantného jazdného za ťaženia (N) vymedzený touto rovnicou: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
f 1 je koeficient jazdného za ťaženia prvého rádu a je rovný nule,  
f 2 je koeficient jazdného za ťaženia druhého rádu [N (h/km)  2 ] vymedzený touto rovnicou: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v je rýchlos ť vozidla (km/h),  
TM je skúšobná hmotnos ť (kg),  
width je šírka vozidla vymedzená v bode 6.2 normy ISO 612:1978 (m),  
height je výška vozidla vymedzená v bode 6.3 normy ISO 612:1978 (m).  
6. Metóda aerodynamického tunela  
Metóda aerodynamického tunela je metóda merania jazdného za ťaženia, pri ktorej sa využíva kombinácia 
aerodynamického tunela a vozidlového dynamometra alebo aerodynamického tunela a pásového dynamo ­
metra. Skúšobné zariadenia môžu by ť oddelené alebo navzájom integrované.  
6.1. Metóda merania  
6.1.1. Jazdné za ťaženie sa stanoví:  
a) s čítaním síl jazdného za ťaženia nameraných v aerodynamickom tuneli a síl jazdného za ťaženia namera ­
ných pomocou pásového dynamometra; alebo  
b) s čítaním síl jazdného za ťaženia nameraných v aerodynamickom tuneli a síl jazdného za ťaženia namera ­
ných pomocou vozidlového dynamometra.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/463
 
6.1.2. Aerodynamický odpor sa meria v aerodynamickom tuneli.  
6.1.3. Valivý odpor a straty pohonnej sústavy sa merajú pomocou pásového alebo vozidlového dynamometra, 
pri čom sa meria sú časne na prednej aj zadnej náprave.  
6.2. Schva ľovanie zariadení schva ľovacím úradom  
Výsledky meraní metódou aerodynamického tunela sa porovnávajú s výsledkami získanými pomocou 
metódy dojazdu pri vo ľnobehu, čím sa preukazuje spôsobilos ť zariadení, a toto porovnanie sa uvedie vo 
všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
6.2.1. Schva ľovací úrad vyberie tri vozidlá. Tieto vozidlá musia by ť reprezentatívne pre rozsah vozidiel (napr. 
ve ľkos ť, hmotnos ť), ktoré sa majú mera ť pomocou daných zariadení.  
6.2.2. S každým z týchto troch vozidiel sa vykonajú dve samostatné skúšky pomocou metódy dojazdu pri 
vo ľnobehu pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy a výsledné koeficienty jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 sa 
stanovia pod ľa uvedeného bodu a korigujú pod ľa bodu 4.5.5 tejto čiastkovej prílohy. Výsledkom skúšky 
dojazdu pri vo ľnobehu skúšobného vozidla je aritmetický priemer koeficientov jazdného za ťaženia z dvoch 
samostatných skúšok dojazdu pri vo ľnobehu. Ak sú na splnenie kritérií schválenia zariadení potrebné viac 
než dve skúšky dojazdu pri vo ľnobehu, vypo číta sa priemerná hodnota zo všetkých platných skúšok.  
6.2.3. Meranie metódou aerodynamického tunela pod ľa bodov 6.3 až 6.7 tejto čiastkovej prílohy sa vykoná na tých 
istých troch vozidlách, ktoré boli vybrané pod ľa bodu 6.2.1 tejto čiastkovej prílohy, a za rovnakých podmie ­
nok, pri čom sa stanovia výsledné koeficienty jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 . 
Ak sa výrobca rozhodne použi ť jeden alebo viac dostupných alternatívnych postupov v rámci metódy 
aerodynamického tunela (t. j. pod ľa bodu 6.5.2.1 o predkondicionovaní, bodov 6.5.2.2 a 6.5.2.3 o postupe 
a bodu 6.5.2.3.3 o nastavení dynamometra), tieto postupy sa použijú aj pri schva ľovaní zariadení.  
6.2.4. Kritériá schválenia  
Používané zariadenie alebo kombinácia zariadení sa schváli, ak sú splnené obe tieto kritériá:  
a) rozdiel v energii cyklu, vyjadrený ako ε k , medzi metódou aerodynamického tunela a metódou dojazdu pri 
vo ľnobehu musí by ť v rozsahu ± 0,05 pri každom z troch vozidiel k, a to pod ľa tejto rovnice:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
ke ď: 
ε k je rozdiel v energii cyklu vozidla k medzi metódou aerodynamického tunela a metódou 
dojazdu pri vo ľnobehu v prípade úplného cyklu WLTC vozidiel triedy 3 (%),  
E k,WTM  je energia cyklu vozidla k v prípade úplného cyklu WLTC pre vozidlá triedy 3, vypo čítaná 
pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 z jazdného za ťaženia zisteného metódou aerodynamic ­
kého tunela (J),  
E k,coastdown  je energia cyklu vozidla k v prípade úplného cyklu WLTC pre vozidlá triedy 3, vypo čítaná 
pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 z jazdného za ťaženia zisteného metódou dojazdu pri 
vo ľnobehu (J), aSK L 175/464 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
b) aritmetický priemer  x uvedených troch rozdielov nepresahuje hodnotu 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Zariadenie sa môže používa ť na stanovenie jazdného za ťaženia maximálne dva roky po udelení schvá ­
lenia.  
Každá kombinácia valcového vozidlového dynamometra alebo pohyblivého pásu a aerodynamického tunela 
sa musí schva ľova ť osobitne.  
6.3. Príprava vozidla a teplota  
Kondicionovanie a príprava vozidla sa vykonávajú pod ľa bodov 4.2.1. a 4.2.2. tejto čiastkovej prílohy 
a uplat ňujú sa pri meraniach pomocou pásového alebo valcového vozidlového dynamometra aj aerodyna ­
mického tunela.  
Ak použije alternatívny postup zahrievania opísaný v bode 6.5.2.1, nastavenie cie ľovej skúšobnej hmotnosti, 
váženie vozidla a meranie sa vykonajú bez prítomnosti vodi ča vo vozidle.  
Skúšobné komory pásového alebo vozidlového dynamometra musia ma ť nastavovací bod teploty 20 °C 
s toleranciou ± 3 °C. Na žiados ť výrobcu môže ma ť nastavovací bod hodnotu aj 23 °C s toleranciou ± 3 °C.  
6.4. Metóda aerodynamického tunela  
6.4.1. Kritériá výberu aerodynamického tunela  
Konštrukcia aerodynamického tunela, skúšobné metódy a korekcie musia poskytnú ť hodnotu (C  D × A  f ) 
reprezentatívnu z h ľadiska hodnoty (C  D × A  f ) získanej pri jazde na dráhe a s opakovate ľnos ťou 0,015 m  2 . 
Pri všetkých meraniach (C  D × A  f ) musia by ť splnené kritériá aerodynamického tunela uvedené v bode 3.2 
tejto čiastkovej prílohy, a to s týmito modifikáciami:  
a) pomer blokovania pevným telesom, opísaný v bode 3.2.4 tejto čiastkovej prílohy, musí by ť nižší než 
25 %;  
b) povrch pásu, ktorý je v kontakte s ktorouko ľvek pneumatikou, musí presahova ť d ĺžku kontaktnej plochy 
pneumatiky najmenej o 20 % a musí by ť najmenej taký široký ako daný kontaktný povrch;  
c) štandardná odchýlka celkového tlaku vzduchu pri výstupe dýzy opísaná v bode 3.2.8 tejto čiastkovej 
prílohy musí by ť nižšia než 1 %;  
d) pomer blokovania obmedzovacieho systému, opísaný v bode 3.2.10 tejto čiastkovej prílohy, musí by ť 
nižší než 3 %,  
6.4.2. Meranie v aerodynamickom tuneli  
Vozidlo musí by ť v stave opísanom v bode 6.3 tejto čiastkovej prílohy.  
Vozidlo sa umiestni rovnobežne s pozd ĺžnou stredovou osou tunela s maximálnou odchýlkou 10 mm.  
Vozidlo sa umiestni s uhlom vybo čenia 0° a s toleranciou ± 0,1°.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/465
 
Aerodynamický odpor sa meria najmenej 60 sekúnd s minimálnou frekvenciou 5 Hz. Alternatívne sa odpor 
môže mera ť s minimálnou frekvenciou 1 Hz a s najmenej 300 po sebe idúcimi vzorkami. Výsledkom bude 
aritmetický priemer hodnôt odporu.  
Ak má vozidlo pohyblivé aerodynamické časti karosérie, uplatní sa bod 4.2.1.5 tejto čiastkovej prílohy. Ak sú 
pohyblivé časti závislé od rýchlosti, meranie v aerodynamickom tuneli sa musí vykona ť pri každej možnej 
polohe týchto častí a schva ľovaciemu úradu sa poskytnú údaje o vz ťahu medzi referen čnou rýchlos ťou, 
polohou pohyblivých častí a zodpovedajúcou hodnotou (C  D × A  f ). 
6.5. Pás používaný v rámci metódy aerodynamického tunela  
6.5.1. Kritériá pásu  
6.5.1.1. Opis pásového skúšobného zariadenia  
Kolesá rotujú na pásoch, ktoré nemenia valivé charakteristiky kolies v porovnaní s charakteristikami na dráhe. 
Sily merané v smere x zah ŕňajú aj trecie sily v pohonnej sústave.  
6.5.1.2. Obmedzovací systém vozidla  
Dynamometer musí by ť vybavený centrovacím zariadením, ktoré zabezpe čuje vyrovnanú polohu vozidla, 
pokia ľ ide o rotáciu okolo osi z, s toleranciou ± 0,5°. Obmedzovací systém udržiava centrovanú polohu 
hnacích kolies po čas dojazdov pri vo ľnobehu v rámci stanovovania jazdného za ťaženia v týchto limitoch:  
6.5.1.2.1. Prie čna poloha (os y)  
Vozidlo zostane vo vyrovnanej polohe v smere osi y a pohyb do strán sa minimalizuje.  
6.5.1.2.2. Predná a zadná poloha (os x)  
Bez toho, aby bola dotknutá požiadavka uvedená v bode 6.5.1.2.1 tejto čiastkovej prílohy, musia by ť obe 
nápravy umiestnené v rozsahu ± 10 mm od prie čnych stredových osí pásu.  
6.5.1.2.3. Vertikálna sila  
Obmedzovací systém musí by ť navrhnutý tak, aby na hnacie kolesá neprenášal žiadnu vertikálnu silu.  
6.5.1.3. Presnos ť meraných síl  
Meria sa iba reak čná sila spojená s otá čaním kolies. Do výsledku sa nezah ŕňajú žiadne vonkajšie sily (napr. 
sila vzduchu z chladiaceho ventilátora, obmedzovacích systémov vozidla, aerodynamické reak čné sily pásu, 
straty dynamometra at ď.). 
Sila v smere osi x sa meria s presnos ťou ± 5 N.  
6.5.1.4. Regulácia rýchlosti pásu  
Rýchlos ť pásu sa reguluje s presnos ťou ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Povrch pásu  
Povrch pásu musí by ť čistý, suchý a zbavený cudzorodého materiálu, ktorý by mohol spôsobi ť prešmyko ­
vanie pneumatík.  
6.5.1.6. Chladenie  
Proti vozidlu prúdi vzduch s premenlivou rýchlos ťou. Nastavovací bod lineárnej rýchlosti vzduchu na výstupe 
ventilátora je rovný zodpovedajúcej rýchlosti dynamometra nad rýchlos ťami merania 5 km/h. Odchýlka 
lineárnej rýchlosti vzduchu na výstupe ventilátora musí zosta ť v rozsahu ± 5 km/h alebo ± 10 % zodpove ­
dajúcej rýchlosti merania, a to pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia.SK L 175/466 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
6.5.2. Meranie pásu  
Postup merania sa môže vykonáva ť bu ď pod ľa bodu 6.5.2.2 alebo pod ľa bodu 6.5.2.3 tejto čiastkovej 
prílohy.  
6.5.2.1. Predkondicionovanie  
Vozidlo sa musí kondicionova ť na dynamometer, ako je opísané v bodoch 4.2.4.1.1 až 4.2.4.1.3 tejto 
čiastkovej prílohy.  
Nastavenie za ťaženia dynamometra F  d na predkondicionovanie je: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
ke ď: 
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Ekvivalentná zotrva čná hmotnos ť dynamometra je skúšobnou hmotnos ťou. 
Ako aerodynamický odpor sa na nastavenie za ťaženia použije hodnota z bodu 6.7.2 tejto čiastkovej prílohy 
a môže sa nastavi ť priamo ako vstupná hodnota. Inak sa použijú hodnoty a  d , b  d , a c  d z uvedeného bodu.  
Na žiados ť výrobcu sa alternatívne k bodu 4.2.4.1.2 tejto čiastkovej prílohy môže zahrievanie vykonáva ť 
jazdou vozidla s pásom.  
V tom prípade musí by ť rýchlos ť zahrievania 110 % maximálnej rýchlosti uplatnite ľného cyklu WLTC 
a trvanie musí presiahnu ť 1 200 sekúnd, až kým zmena meranej sily po čas 200 sekúnd nie je nižšia než 
5 N.  
6.5.2.2. Postup merania so stabilizovanou rýchlos ťou 
6.5.2.2.1. Skúška sa vykonáva od najvyššieho po najnižší referen čný rýchlostný bod.  
6.5.2.2.2. Bezprostredne po meraní na predchádzajúcom rýchlostnom bode sa plynulým prechodom vykoná spoma ­
lenie približne o 1 m/s  2 z aktuálneho na nasledujúci uplatnite ľný referen čný rýchlostný bod.  
6.5.2.2.3. Referen čná rýchlos ť sa musí stabilizova ť najmenej 4 sekundy a najviac 10 sekúnd. Meracie zariadenie musí 
zabezpe čova ť, aby bol signál meranej sily po uplynutí tohto času stabilizovaný.  
6.5.2.2.4. Sila pri každej referen čnej rýchlosti sa meria najmenej 6 sekúnd a rýchlos ť vozidla musí by ť po čas tohto 
intervalu konštantná. Výsledná sila pre daný referen čný rýchlostný bod F  jDyno  je aritmetickým priemerom sily 
po čas merania.  
Kroky v bodoch 6.5.2.2.2 až 6.5.2.2.4 tejto čiastkovej prílohy sa opakujú pri každej referen čnej rýchlosti.  
6.5.2.3. Postup merania pri spoma ľovaní  
6.5.2.3.1. Predkondicionovanie a nastavovanie dynamometra sa vykonáva pod ľa bodu 6.5.2.1 tejto čiastkovej prílohy. 
Pred každým dojazdom pri vo ľnobehu sa vozidlo najmenej 1 minútu pohybuje najvyššou referen čnou 
rýchlos ťou alebo ak sa použije alternatívny postup zahrievania, rýchlos ťou na úrovni 110 % najvyššej 
referen čnej rýchlosti. Vozidlo následne zrýchli na rýchlos ť najmenej o 10 km/h vyššiu, než je najvyššia 
referen čná rýchlos ť, a okamžite po tom sa za čne dojazd pri vo ľnobehu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/467
 
6.5.2.3.2. Meranie sa vykonáva pod ľa bodov 4.3.1.3.1 až 4.3.1.4.4 tejto čiastkovej prílohy. Dojazd pri vo ľnobehu 
v opa čných smeroch sa nevyžaduje a rovnica používaná na výpo čet hodnoty Δt ji pod ľa bodu 4.3.1.4.2 tejto 
čiastkovej prílohy sa neuplat ňuje. Meranie sa ukon čí po dvoch spomaleniach, ak je sila dvoch dojazdov pri 
vo ľnobehu pre každý referen čný rýchlostný bod v rozsahu ± 10 N, inak sa vykonajú najmenej tri dojazdy pri 
vo ľnobehu pod ľa kritérií stanovených v bode 4.3.1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
6.5.2.3.3. Sila f  jDyno  pri každej referen čnej rýchlosti v  j sa vypo číta odpo čítaním simulovanej aerodynamickej sily: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
ke ď: 
f jDecel  je sila stanovená pod ľa rovnice na výpo čet F  j uvedenej v bode 4.3.1.4.4 tejto čiastkovej prílohy pre 
referen čný rýchlostný bod j (N),  
c d je koeficient stanovený dynamometrom, ako je vymedzený v bode 6.5.2.1 tejto čiastkovej prílohy 
[N/(km/h)  2 ]. 
Alternatívne sa na žiados ť výrobcu môže koeficient c  d nastavi ť na nulu po čas dojazdu pri vo ľnobehu a na 
výpo čet hodnoty f  jDyno  . 
6.5.2.4. Podmienky merania  
Vozidlo musí by ť v stave opísanom v bode 4.3.1.3.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Po čas dojazdu pri vo ľnobehu je prevodovka v neutrálnej polohe. Je potrebné čo možno najviac zabráni ť 
pohybu volantu a brzdy vozidla nesmú by ť v činnosti.  
6.5.3. Výsledky merania pásovou metódou  
Výsledok merania pomocou pásového dynamometra f  jDyno  sa pre ďalšie výpo čty pod ľa bodu 6.7 tejto 
čiastkovej prílohy ozna čuje ako f  j . 
6.6. Vozidlový dynamometer používaný pri metóde aerodynamického tunela  
6.6.1. Kritériá  
Okrem kritérií opísaných v bodoch 1 a 2 čiastkovej prílohy 5 sa uplat ňujú aj kritériá opísané v bodoch 
6.6.1.1 až 6.6.1.6 tejto čiastkovej prílohy.  
6.6.1.1. Opis vozidlového dynamometra  
Predná a zadná náprava sú vybavené jedným valcom s priemerom najmenej 1,2 metra. Sily merané v smere 
x zah ŕňajú aj trecie sily v pohonnej sústave.  
6.6.1.2. Obmedzovací systém vozidla  
Dynamometer musí by ť vybavený centrovacím zariadením, ktoré zabezpe čuje vyrovnanú polohu vozidla. 
Obmedzovací systém udržiava centrovanú polohu hnacích kolies po čas dojazdov pri vo ľnobehu v rámci 
stanovovania jazdného za ťaženia v týchto odporú čaných limitoch:  
6.6.1.2.1. Poloha vozidla  
Vozidlo, ktoré sa má skúša ť, sa inštaluje na valec vozidlového dynamometra, ako je stanovené v bode 7.3.3 
tejto čiastkovej prílohy.  
6.6.1.2.2. Vertikálna sila  
Obmedzovací systém musí sp ĺňať požiadavky uvedené v bode 6.5.1.2.3 tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/468 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
6.6.1.3. Presnos ť meraných síl  
Presnos ť meraných síl musí sp ĺňať požiadavky uvedené v bode 6.5.1.3 tejto čiastkovej prílohy okrem sily 
v smere osi x, ktorá sa meria s presnos ťou uvedenou v bode 2.4.1 čiastkovej prílohy 5.  
6.6.1.4. Regulácia rýchlosti dynamometra  
Rýchlos ť valca sa reguluje s presnos ťou ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5. Povrch valca  
Povrch valca musí sp ĺňať požiadavky uvedené v bode 6.5.1.5 tejto čiastkovej prílohy.  
6.6.1.6. Chladenie  
Chladiaci ventilátor musí sp ĺňať požiadavky uvedené v bode 6.5.1.6 tejto čiastkovej prílohy.  
6.6.2. Meranie dynamometrom  
Meranie sa vykonáva pod ľa opisu v bode 6.5.2 tejto čiastkovej prílohy.  
6.6.3. Korekcia krivky valca vozidlového dynamometra  
Sily merané na vozidlovom dynamometri sa korigujú na referen čnú hodnotu rovnajúcu sa dráhe (plochý 
povrch) a výsledok sa ozna čuje ako f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
ke ď: 
c1 je čas ť valivého odporu pneumatík f  jDyno  , 
c2 je korek čný faktor špecifického polomeru vozidlového dynamometra,  
f jDyno  je sila vypo čítaná pod ľa bodu 6.5.2.3.3 pri každej referen čnej rýchlosti j (N),  
R Wheel  je polovica menovitého konštruk čného priemeru pneumatiky (m),  
R Dyno  je polomer valca vozidlového dynamometra (m).  
Výrobca a schva ľovací úrad sa musia dohodnú ť na použití faktorov c1 a c2, na základe výsledkov korela čnej 
skúšky poskytnutých výrobcom pre celý rozsah charakteristík pneumatiky, ktorá sa má skúša ť na vozidlovom 
dynamometri.  
Ako alternatíva sa môže použi ť táto konzervatívna rovnica: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Výpo čty 
6.7.1. Korekcia výsledkov pásového a vozidlového dynamometra  
Sily merané pod ľa bodov 6.5 a 6.6 tejto čiastkovej prílohy sa korigujú na referen čné podmienky pomocou 
tejto rovnice: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/469
 
ke ď: 
F Dj je korigovaný odpor meraný na pásovom alebo vozidlovom dynamometri pri referen čnej rýchlosti 
j (N),  
f j je meraná sila pri referen čnej rýchlosti j (N),  
K 0 je korek čný faktor valivého odporu vymedzený v bode 4.5.2 tejto čiastkovej prílohy (K  -1 ), 
K 1 je korekcia skúšobnej hmotnosti vymedzená v bode 4.5.4 tejto čiastkovej prílohy (N),  
T je aritmetický priemer teploty v skúšobnej komore po čas merania (K).  
6.7.2. Výpo čet aerodynamickej sily  
Aerodynamický odpor sa vypo číta pomocou nasledujúcej rovnice. Ak je vozidlo vybavené pohyblivými 
aerodynamickými čas ťami karosérie závislými od rýchlosti, pre príslušné referen čné rýchlostné body sa 
použijú zodpovedajúce hodnoty (C  D × A  f ). 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
ke ď: 
F Aj je aerodynamický odpor meraný v aerodynamickom tuneli pri referen čnej rýchlosti j (N),  
(C D × A  f ) j je sú čin koeficientu odporu a čelnej plochy pre ur čitý referen čný rýchlostný bod j, v ktorom sa to 
dá uplatni ť (m  2 ), 
ρ 0 je hustota suchého vzduchu vymedzená v bode 3.2.10 tejto čiastkovej prílohy (kg/m  3 ), 
v j je referen čná rýchlos ť j (km/h),  
6.7.3. Výpo čet hodnôt jazdného za ťaženia  
Celkové jazdné za ťaženie ako sú čet výsledkov získaných pod ľa bodov 6.7.1 a 6.7.2 tejto čiastkovej prílohy sa 
vypo číta pomocou tejto rovnice: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
pre všetky uplatnite ľné referen čné rýchlostné body j (N),  
Pre všetky vypo čítané hodnoty F  * 
j sa koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici jazdného za ťaženia vypo čítajú regresnou 
analýzou pomocou metódy najmenších štvorcov a použijú sa ako cie ľové koeficienty uvedené v bode 8.1.1 
tejto čiastkovej prílohy.  
V prípade, že vozidlo (resp. vozidlá) skúšané metódou aerodynamického tunela je reprezentatívnym 
vozidlom radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia, koeficient f  1 sa nastaví na nulu a koe ­
ficienty f  0 a f 2 sa prepo čítajú regresnou analýzou pomocou metódy najmenších štvorcov.  
7. Prenos jazdného za ťaženia na vozidlový dynamometer  
7.1. Príprava na skúšku na vozidlovom dynamometri  
7.1.1. Laboratórne podmienky  
7.1.1.1. Valec (valce)  
Valec, resp. valce vozidlového dynamometra musia by ť čisté, suché a zbavené cudzorodého materiálu, ktorý 
by mohol spôsobi ť prešmykovanie pneumatík. V prípade vozidlových dynamometrov s viacerými valcami 
musí dynamometer pracova ť v rovnakom spriahnutom alebo nespriahnutom stave ako pri nasledujúcej 
skúške typu 1. Rýchlos ť vozidlového dynamometra sa meria z valca spriahnutého s jednotkou absorbujúcou 
energiu.SK L 175/470 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
7.1.1.1.1. Prešmykovanie pneumatík  
Na vozidlo alebo do vozidla sa môže umiestni ť doplnkové závažie na elimináciu prešmykovania pneumatík. 
Výrobca nastaví za ťaženie na vozidlovom dynamometri s doplnkovým závažím. Doplnkové závažie sa 
použije na nastavenie za ťaženia, ako aj pri emisnej skúške a skúške spotreby paliva. Použitie akéhoko ľvek 
doplnkového závažia sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
7.1.1.2. Laboratórna teplota  
Atmosférická teplota v laboratóriu musí by ť nastavená na bod 23 °C a nesmie sa po čas skúšky odchy ľova ť 
o viac než ± 5 °C, pokia ľ pre nasledujúcu skúšku nie je stanovené inak.  
7.2. Príprava vozidlového dynamometra  
7.2.1. Nastavenie zotrva čnej hmotnosti  
Ekvivalentná zotrva čná hmotnos ť vozidlového dynamometra sa nastaví pod ľa bodu 2.5.3 tejto čiastkovej 
prílohy. Ak vozidlový dynamometer nie je schopný splni ť požiadavky presného nastavenia zotrva čnej hmot ­
nosti, použije sa najbližšie vyššie nastavenie zotrva čnosti s maximálnym zvýšením o 10 kg.  
7.2.2. Zahrievanie vozidlového dynamometra  
Vozidlový dynamometer sa zahrieva v súlade s odporú čaniami výrobcu dynamometra alebo primeraným 
spôsobom tak, aby sa straty trením dynamometra mohli stabilizova ť. 
7.3. Príprava vozidla  
7.3.1. Nastavenie tlaku v pneumatikách  
Tlak v pneumatikách pri teplote kondicionovania skúšky typu 1 sa nastaví na maximálne 50 % nad dolným 
limitom rozpätia tlaku v pneumatikách pre vybranú pneumatiku tak, ako to stanoví výrobca vozidla (pozri 
bod 4.2.2.3 tejto čiastkovej prílohy), a uvedie sa vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
7.3.2. Ak nastavenia dynamometra nemôžu sp ĺňať kritériá opísané v bode 8.1.3 tejto čiastkovej prílohy z dôvodu 
nereprodukovate ľných pôsobiacich síl, vozidlo sa vybaví režimom dojazdu pri vo ľnobehu. Režim dojazdu pri 
vo ľnobehu musí schváli ť schva ľovací úrad a použitie tohto režimu sa uvedie vo všetkých príslušných proto ­
koloch o skúške.  
7.3.2.1. Ak je vozidlo vybavené režimom dojazdu pri vo ľnobehu, tento režim sa uvedie do činnosti po čas stanovo ­
vania jazdného za ťaženia a aj na vozidlovom dynamometri.  
7.3.3. Umiestnenie vozidla na dynamometri  
Skúšané vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer v priamej polohe a musí by ť bezpe čne uchytené. 
V prípade použitia vozidlového dynamometra s jedným valcom musí by ť vzdialenos ť medzi stredom 
kontaktnej plochy pneumatiky na valci a vrcholom valca v rozmedzí ± 25 mm alebo ± 2 % priemeru valca, 
a to pod ľa toho, ktorá hodnota je menšia.  
7.3.3.1. Ak sa použije metóda merania krútiaceho momentu, tlak v pneumatikách sa nastaví tak, aby dynamický 
polomer bol v rozmedzí 0,5 % dynamického polomeru r  j vypo čítaného pomocou rovníc uvedených v bode 
4.4.3.1 tejto čiastkovej prílohy v referen čnom rýchlostnom bode 80 km/h. Dynamický polomer na vozid ­
lovom dynamometri sa vypo číta postupom opísaným v bode 4.4.3.1 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak je toto nastavenie mimo rozsahu vymedzeného v bode 7.3.1 tejto čiastkovej prílohy, metóda merania 
krútiaceho momentu sa nesmie použi ť. 
7.3.4. Zahrievanie vozidla  
7.3.4.1. Vozidlo sa zahrieva uplatnite ľným cyklom WLTC. Ak sa vozidlo zahrievalo až do 90 % maximálnej rýchlosti 
nasledujúcej rýchlejšej fázy po čas postupu vymedzeného v bode 4.2.4.1.2 tejto čiastkovej prílohy, táto vyššie 
fáza sa pridá k uplatnite ľnému cyklu WLTC.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/471
 
Tabu ľka A4/6  
Zahrievanie vozidla  
Trieda 
vozidla  Uplatnite ľný cyklus WLTC  Prechod na nasledujúcu rýchlejšiu 
fázu  Zahrievací cyklus  
trieda 1  fáza nízkej rýchlosti Low  1 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  1 neuplat ňuje sa  fáza nízkej rýchlosti Low  1 + 
fáza strednej rýchlosti Medium  1 
trieda 2  fáza nízkej rýchlosti Low  2 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  2 + fáza vysokej 
rýchlosti High  2 + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti Extra High  2 neuplat ňuje sa  
fáza nízkej rýchlosti Low  2 + 
fáza strednej rýchlosti Medium  2 
+ fáza vysokej rýchlosti High  2 + 
fáza ve ľmi vysokej rýchlosti 
Extra High  2 fáza nízkej rýchlosti Low  2 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  2 + fáza vysokej 
rýchlosti High  2 áno (fáza ve ľmi vysokej 
rýchlosti Extra High  2 ) 
nie fáza nízkej rýchlosti Low  2 + 
fáza strednej rýchlosti Medium  2 
+ fáza vysokej rýchlosti High  2 
trieda 3  fáza nízkej rýchlosti Low  3 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  3 + fáza vysokej 
rýchlosti High  3 + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti Extra High  3 fáza nízkej rýchlosti Low  3 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  3 + fáza vysokej 
rýchlosti High  3 + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti Extra High  3 fáza nízkej rýchlosti Low  3 + 
fáza strednej rýchlosti Medium  3 
+ fáza vysokej rýchlosti High  3 + 
fáza ve ľmi vysokej rýchlosti 
Extra High  3 fáza nízkej rýchlosti Low  3 + 
fáza strednej rýchlosti 
Medium  3 + fáza vysokej 
rýchlosti High  3 áno (fáza ve ľmi vysokej 
rýchlosti Extra High  3 ) 
nie fáza nízkej rýchlosti Low  3 + 
fáza strednej rýchlosti Medium  3 
+ fáza vysokej rýchlosti High  3 
7.3.4.2. Ak je už vozidlo zahriate, spustí sa s najvyššou rýchlos ťou fáza cyklu WLTC použitá v súlade s bodom 
7.3.4.1 tejto čiastkovej prílohy.  
7.3.4.3. Alternatívny postup zahrievania  
7.3.4.3.1. Na žiados ť výrobcu vozidla a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže použi ť alternatívny postup zahrie ­
vania. Schválený alternatívny postup zahrievania sa môže použi ť pre vozidlá v rámci toho istého radu 
z h ľadiska jazdného za ťaženia a musí sp ĺňať požiadavky stanovené v bodoch 7.3.4.3.2 až 7.3.4.3.5 tejto 
čiastkovej prílohy.  
7.3.4.3.2. Vyberie sa najmenej jedno vozidlo reprezentujúce daný rad z h ľadiska jazdného za ťaženia.  
7.3.4.3.3.  Spotreba energie na cyklus vypo čítaná pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 s koeficientmi korigovaného jazdného 
za ťaženia f  0a , f 1a a f 2a sa pre alternatívny postup zahrievania rovná alebo je vyššia než spotreba energie na cyklus 
vypo čítaná s koeficientmi cie ľového jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 pre každú uplatnite ľnú fázu.  
Koeficienty korigovaného jazdného za ťaženia f  0a , f 1a a f 2a , sa vypo čítajú pomocou týchto rovníc:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
ke ď: 
A d_alt , B  d_alt a C  d_alt sú koeficienty nastavenia vozidlového dynamometra po alternatívnom postupe 
zahrievania,  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  a C  d_WLTC  sú koeficienty nastavenia vozidlového dynamometra po postupe zahrievania 
v rámci cyklu WLTC opísaného v bode 7.3.4.1 tejto čiastkovej prílohy a pri 
platnom nastavení vozidlového dynamometra pod ľa bodu 8 tejto čiastkovej 
prílohy.  
7.3.4.3.4. Koeficienty korigovaného jazdného za ťaženia f  0a , f 1a a f 2a sa používajú iba na ú čel bodu 7.3.4.3.3 tejto 
čiastkovej prílohy. Na ostatné ú čely sa používajú koeficienty cie ľového jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 . 
7.3.4.3.5. Podrobné informácie o postupe a o jeho rovnocennosti sa poskytnú schva ľovaciemu úradu.SK L 175/472 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
8. Nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra  
8.1. Nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra metódou dojazdu pri vo ľnobehu  
Táto metóda sa používa v prípade, ke ď boli stanovené koeficienty jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 . 
V prípade radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa táto metóda použije, ak sa 
jazdné za ťaženie reprezentatívneho vozidla stanoví metódou dojazdu pri vo ľnobehu, opísanou v bode 4.3 
tejto čiastkovej prílohy. Hodnoty cie ľového jazdného za ťaženia sú hodnoty vypo čítané pomocou metódy 
opísanej v bode 5.1 tejto čiastkovej prílohy.  
8.1.1. Po čiato čné nastavenie za ťaženia  
V prípade vozidlového dynamometra s reguláciou koeficientu za ťaženia sa jednotka vozidlového dynamo ­
metra absorbujúca energiu nastaví pomocou ľubovo ľných prvotných koeficientov A  d , B  d a C  d pod ľa tejto 
rovnice: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
ke ď: 
F d je nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra (N),  
v je rýchlos ť valca vozidlového dynamometra (km/h).  
Odporú čané koeficienty, ktoré sa majú použi ť na po čiato čné nastavenie za ťaženia, sú tieto:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
pre jednoosové vozidlové dynamometre alebo  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
pre dvojosové vozidlové dynamometre, kde A  t , B  t a C  t sú koeficienty cie ľového jazdného za ťaženia;  
b) empirické hodnoty, ako sú tie, ktoré sa použili na nastavenie podobného typu vozidla.  
V prípade vozidlového dynamometra s polygonálnou funkciou kontroly sa pre jednotku vozidlového dyna ­
mometra absorbujúcu energiu nastavia primerané hodnoty za ťaženia pri každej referen čnej rýchlosti.  
8.1.2. Dojazd pri vo ľnobehu  
Skúška dojazdu pri vo ľnobehu na vozidlovom dynamometri sa vykonáva pod ľa postupu uvedeného v bode 
8.1.3.4.1 alebo v bode 8.1.3.4.2 tejto čiastkovej prílohy a za čne sa najneskôr 120 sekúnd po dokon čení 
postupu zahrievania. Po sebe idúce dojazdy pri vo ľnobehu sa za čnú okamžite. Na žiados ť výrobcu a so 
súhlasom schva ľovacieho úradu sa čas medzi postupom zahrievania a dojazdmi pri vo ľnobehu pri použití 
iteratívnej metódy môže pred ĺžiť s cie ľom zabezpe čiť riadne nastavenie vozidla na dojazd pri vo ľnobehu. 
Výrobca predloží schva ľovaciemu úradu dôkazy, že je potrebný dodato čný čas, a dôkazy o tom, že parametre 
nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra (napr. teplota chladiaceho média a/alebo motorového oleja) 
nebudú ovplyvnené.  
8.1.3. Overovanie  
8.1.3.1. Hodnota cie ľového jazdného za ťaženia sa vypo číta pomocou koeficientu cie ľového jazdného za ťaženia A  t , B t 
a C  t , pri každej referen čnej rýchlosti v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/473
 
ke ď: 
A t , B  t a C  t sú parametre cie ľového jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 v uvedenom poradí,  
F tj je cie ľové jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (N), 
v j je j-ta referen čná rýchlos ť (km/h).  
8.1.3.2. Merané jazdné za ťaženie sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
ke ď: 
F mj je merané jazdné za ťaženie pri každej referen čnej rýchlosti v  j (N), 
TM je skúšobná hmotnos ť vozidla (kg),  
m r je ekvivalentná efektívna hmotnos ť rotujúcich komponentov pod ľa bodu 2.5.1 tejto čiastkovej prílohy 
(kg),  
Δt j je čas dojazdu pri vo ľnobehu zodpovedajúci rýchlosti v  j (s). 
8.1.3.3. Simulované jazdné za ťaženie na vozidlovom dynamometri sa vypo číta pod ľa metódy uvedenej v bode 4.3.1.4 
tejto čiastkovej prílohy s výnimkou merania v opa čných smeroch a s uplatnite ľnými korekciami pod ľa bodu 
4.5 tejto čiastkovej prílohy, pri čom výsledkom je krivka simulovaného jazdného za ťaženia: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Simulované jazdné za ťaženie pri každej referen čnej rýchlosti v  j sa stanoví pomocou tejto rovnice s vypo čí­
tanými hodnotami A  s , B  s a C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Na nastavenie za ťaženia dynamometra sa môžu použi ť dve rôzne metódy. Ak zrých ľovanie vozidla zabez ­
pe čuje dynamometer, použijú sa metódy opísané v bode 8.1.3.4.1 tejto čiastkovej prílohy. Ak sa 
zrých ľovanie vozidla zabezpe čuje jeho vlastnou energiou, použijú sa metódy uvedené v bodoch 8.1.3.4.1 
alebo 8.1.3.4.2 tejto čiastkovej prílohy. Minimálne zrýchlenie vynásobené rýchlos ťou musí by ť 6 m  2 /s 3 . 
Vozidlá, ktoré nedokážu dosiahnu ť hodnotu 6 m  2 /s 3 , musia jazdi ť s ovláda čom akcelerátora naplno stla če­
ným.  
8.1.3.4.1. Metóda ustáleného priebehu  
8.1.3.4.1.1. Softvér dynamometra zabezpe čuje vykonávanie celkovo štyroch dojazdov pri vo ľnobehu: Od prvého dojazdu 
pri vo ľnobehu sa vypo čítajú koeficienty nastavenia dynamometra pre druhý dojazd pod ľa bodu 8.1.4 tejto 
čiastkovej prílohy. Po prvom dojazde pri vo ľnobehu softvér zabezpe čí vykonanie troch ďalších dojazdov pri 
vo ľnobehu bu ď s pevnými koeficientmi nastavenia dynamometra stanovenými po prvom dojazde pri 
vo ľnobehu alebo s upravenými koeficientmi nastavenia dynamometra pod ľa bodu 8.1.4 tejto čiastkovej 
prílohy.SK L 175/474 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2. Kone čné koeficienty nastavenia dynamometra A, B a C sa vypo čítajú pomocou týchto rovníc: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
ke ď: 
A t , B  t a C  t sú parametre cie ľového jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 v uvedenom poradí,  
A sn , B  sn a C  sn sú koeficienty simulovaného jazdného za ťaženia n-tého dojazdu,  
A dn , B  dn a C  dn sú koeficienty nastavenia dynamometra n-tého dojazdu,  
n je číselný index dojazdov pri vo ľnobehu vrátane prvého stabiliza čného dojazdu.  
8.1.3.4.2. Iteratívna metóda  
Vypo čítané sily v stanovených rýchlostných rozsahoch musia s toleranciou ± 10 N zodpoveda ť silám po 
regresii síl metódou najmenších štvorcov pre dva po sebe idúce dojazdy pri vo ľnobehu alebo sa vykonajú 
ďalšie dojazdy pri vo ľnobehu po úprave nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra pod ľa bodu 8.1.4 
tejto čiastkovej prílohy až do dosiahnutia uvedenej tolerancie.  
8.1.4. Úprava nastavenia  
Nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra sa upravuje pomocou týchto rovníc: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Preto: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
ke ď: 
F dj je po čiato čné nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra (N),  
F * 
dj je upravené nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra (N),  
F j je úprava jazdného za ťaženia rovná (F  sj - F  tj ) (N),  
F sj je simulované jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (N), 
F tj je cie ľové jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (N), 
A * 
d , B  * 
d a C  * 
d sú nové koeficienty nastavenia vozidlového dynamometra.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/475
 
8.2. Nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra metódou merania krútiaceho momentu  
Táto metóda sa používa v prípade, ke ď sa jazdný odpor stanoví metódou merania krútiaceho momentu 
pod ľa bodu 4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
V prípade radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa táto metóda použije, ak sa 
jazdný odpor reprezentatívneho vozidla stanoví metódou merania krútiaceho momentu, opísanou v bode 4.4 
tejto čiastkovej prílohy. Hodnoty cie ľového jazdného za ťaženia sú hodnoty vypo čítané pomocou metódy 
uvedenej v bode 5.1 tejto čiastkovej prílohy.  
8.2.1. Po čiato čné nastavenie za ťaženia  
V prípade vozidlového dynamometra s reguláciou koeficientu za ťaženia sa jednotka vozidlového dynamo ­
metra absorbujúca energiu nastaví pomocou ľubovo ľných prvotných koeficientov A  d , B  d a C  d pod ľa tejto 
rovnice: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
ke ď: 
F d je nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra (N),  
v je rýchlos ť valca vozidlového dynamometra (km/h).  
Na po čiato čné nastavenie za ťaženia sa odporú čajú tieto koeficienty:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
pre jednoosové vozidlové dynamometre alebo  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
pre dvojosové vozidlové dynamometre, kde  
a t , b t a c t sú koeficienty cie ľového jazdného odporu, a  
r′ je dynamický polomer pneumatiky na vozidlovom dynamometri, stanovený pri rýchlosti 80 km/h (m); 
alebo  
b) empirické hodnoty, ako sú tie, ktoré sa použili na nastavenie podobného typu vozidla.  
V prípade vozidlového dynamometra s polygonálnou funkciou kontroly sa pre jednotku vozidlového dyna ­
mometra absorbujúcu energiu nastavia primerané hodnoty za ťaženia pri každej referen čnej rýchlosti.  
8.2.2. Meranie krútiaceho momentu kolesa  
Skúška merania krútiaceho momentu na vozidlovom dynamometri sa vykonáva postupom uvedeným v bode 
4.4.2 tejto čiastkovej prílohy. Mera č, resp. mera če krútiaceho momentu musia by ť identické s mera čom, resp. 
mera čmi použitými v predchádzajúcej jazdnej skúške.  
8.2.3. Overovanie  
8.2.3.1. Krivka cie ľového jazdného odporu (krútiaceho momentu) sa stanoví pomocou rovnice uvedenej v bode 
4.5.5.2.1 tejto čiastkovej prílohy a dá sa zapísa ť takto: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jSK L 175/476 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
8.2.3.2. Krivka simulovaného jazdného odporu (krútiaceho momentu) na vozidlovom dynamometri sa vypo číta 
pod ľa metódy opísanej v bode 4.4.3 s presnos ťou merania uvedenou v tom istom bode tejto čiastkovej 
prílohy a krivka jazdného odporu (krútiaceho momentu) sa stanoví pod ľa bodu 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy 
s uplatnite ľnými korekciami pod ľa bodu 4.5. tejto čiastkovej prílohy, a to všetko s výnimkou merania v opa č­
ných smeroch, pri čom výsledkom je krivka simulovaného jazdného odporu: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Hodnota simulovaného jazdného odporu (krútiaceho momentu) sa musí s toleranciou ± 10 N × r’ rovna ť 
cie ľovému jazdnému odporu v každom referen čnom rýchlostnom bode, kde r’ je dynamický polomer pneu ­
matiky na vozidlovom dynamometri, stanovený pri rýchlosti 80 km/h.  
Ak tolerancia pri niektorej referen čnej rýchlosti nesp ĺňa kritériá metódy opísanej v tomto bode, na úpravu 
nastavenia za ťaženia vozidlového dynamometra sa použije postup uvedený v bode 8.2.3.3 tejto čiastkovej 
prílohy.  
8.2.3.3. Úprava nastavenia  
Nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra sa upravuje pomocou tejto rovnice: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
preto: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
ke ď: 
F * 
dj je nové nastavenie za ťaženia vozidlového dynamometra (N),(F  sj - F  tj ) (Nm),  
F ej je úprava jazdného za ťaženia rovná (F  sj – F  tj ) (Nm),  
F sj je simulované jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (Nm),  
F tj je cie ľové jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (Nm),  
A * 
d , B  * 
d a C  * 
d sú nové koeficienty nastavenia vozidlového dynamometra,  
r’ je dynamický polomer pneumatiky na vozidlovom dynamometri, stanovený pri rýchlosti 
80 km/h (m).  
Zopakujú postupy uvedené v bodoch 8.2.2 a 8.2.3 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/477
 
8.2.3.4. Ak sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.2.3.2 tejto čiastkovej prílohy, vo všetkých príslušných proto ­
koloch o skúške sa uvedie hmotnos ť pohá ňanej nápravy, resp. náprav, špecifikácie pneumatík a nastavenie 
za ťaženia vozidlového dynamometra.  
8.2.4. Transformácia koeficientov jazdného odporu na koeficienty jazdného za ťaženia f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1. Ak dojazd vozidla pri vo ľnobehu nie je opakovate ľný a režim dojazdu pri vo ľnobehu pod ľa bodu 4.2.1.8.5 
tejto čiastkovej prílohy nie je použite ľný, koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici jazdného za ťaženia sa vypo čítajú 
pomocou rovníc uvedených v bode 8.2.4.1.1 tejto čiastkovej prílohy. Vo všetkých ostatných prípadoch sa 
vykoná postup opísaný v bodoch 8.2.4.2. až 8.2.4.4. tejto čiastkovej prílohy.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
ke ď: 
c 0 , c 1 , c 2 sú koeficienty jazdného odporu stanovené v bode 4.4.4 tejto čiastkovej prílohy (Nm), [Nm/ 
(km/h)], [Nm/(km/h)  2 ], 
r je dynamický polomer pneumatiky vozidla, s ktorým bol stanovený jazdný odpor (m).  
1,02 je približný koeficient kompenzácie strát pohonnej sústavy.  
8.2.4.1.2. Stanovené hodnoty f  0 , f 1 , f 2 sa nepoužívajú pri nastavovaní vozidlového dynamometra ani pri žiadnych 
skúškach emisií alebo jazdného dosahu. Používajú sa iba v týchto prípadoch:  
a) stanovenie zmenšenia, bod 8 čiastkovej prílohy 1;  
b) ur čenie bodov preradenia prevodových stup ňov, čiastková príloha 2;  
c) interpolácia CO  2 a spotreby paliva, bod 3.2.3 čiastkovej prílohy 7;  
d) výpo čet výsledkov elektrifikovaných vozidiel, bod 4 čiastkovej prílohy 8.  
8.2.4.2. Po nastavení vozidlového dynamometra v rámci stanovených tolerancií sa vykoná postup dojazdu vozidla pri 
vo ľnobehu na vozidlovom dynamometri, ako je uvedené v bode 4.3.1.3 tejto čiastkovej prílohy. Časy 
dojazdu pri vo ľnobehu sa uvedú vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
8.2.4.3. Jazdné za ťaženie F  j pri referen čnej rýchlosti v  j (N) sa stanoví pomocou tejto rovnice:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jSK L 175/478 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
F j je jazdné za ťaženie pri referen čnej rýchlosti v  j (N), 
TM je skúšobná hmotnos ť vozidla (kg),  
m r je ekvivalentná efektívna hmotnos ť rotujúcich komponentov pod ľa bodu 2.5.1 tejto čiastkovej prílohy 
(kg),  
Δv = 10 km/h  
Δt j je čas dojazdu pri vo ľnobehu zodpovedajúci rýchlosti v  j (s). 
8.2.4.4. Koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici jazdného za ťaženia sa vypo čítajú regresnou analýzou pomocou metódy 
najmenších štvorcov v celom rozsahu referen čných rýchlostí.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/479
 
Čiastková príloha 5  
Skúšobné zariadenie a kalibrácia  
1. Špecifikácie a nastavenie skúšobného zariadenia  
1.1. Špecifikácie chladiaceho ventilátora  
1.1.1. Proti vozidlu prúdi vzduch s premenlivou rýchlos ťou. Nastavovací bod lineárnej rýchlosti vzduchu na 
výstupe ventilátora je rovný zodpovedajúcej rýchlosti valca pri rýchlostiach valca nad 5 km/h. Odchýlka 
lineárnej rýchlosti vzduchu na výstupe ventilátora musí zosta ť v rozsahu ± 5 km/h alebo ± 10 % zodpo ­
vedajúcej rýchlosti valca, pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia. 
1.1.2. Uvedená rýchlos ť vzduchu sa ur čí ako priemerná hodnota z ur čitého po čtu meracích bodov, ktoré:  
a) sú v prípade ventilátorov s pravouhlými výstupmi umiestnené v prostriedku každého pravouholníka 
a rozde ľujú celý výstup ventilátora na 9 častí (rozde ľujú vodorovnú aj zvislú stranu výstupu venti ­
látora na 3 rovnaké časti). Plocha v strede sa nemeria (ako je uvedené na obrázku A5/1),  
Obrázok A5/1  
Ventilátor s pravouhlým výstupom
  
b) v prípade ventilátorov s kruhovými výstupmi je výstup rozdelený na 8 rovnakých výsekov zvislou 
líniou, vodorovnou líniou a líniami pod uhlom 45°. Meracie body ležia na radiálnej stredovej línii 
každého výseku (22,5°) v dvoch tretinách polomeru výstupu (ako je uvedené na obrázku A5/2).  
Obrázok A5/2  
Ventilátor s kruhovým výstupom
  
Tieto merania sa uskuto čňujú bez akéhoko ľvek vozidla alebo inej prekážky pred ventilátorom. Zaria ­
denie použité na meranie lineárnej rýchlosti vzduchu sa umiestni vo vzdialenosti 0 až 20 cm od výstupu 
vzduchu.  
1.1.3. Výstup ventilátora musí ma ť tieto charakteristiky:  
a) plocha: najmenej 0,3 m  2 a 
b) šírka/priemer: najmenej 0,8 m.SK L 175/480 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.1.4. Poloha ventilátora musí by ť takáto:  
a) výška spodného okraja nad základ ňou: približne 20 cm;  
b) vzdialenos ť od prednej časti vozidla: približne 30 cm.  
1.1.5. Výška a prie čna poloha chladiaceho ventilátora sa môžu meni ť na žiados ť výrobcu a pokia ľ to 
schva ľovací úrad uzná za vhodné.  
1.1.6. V prípadoch opísaných v bode 1.1.5 tejto čiastkovej prílohy sa umiestnenie chladiaceho ventilátora 
(výška a vzdialenos ť) uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške a použije sa pri akýchko ľvek 
ďalších skúškach.  
2. Vozidlový dynamometer  
2.1. Všeobecné požiadavky  
2.1.1. Dynamometer musí by ť schopný simulova ť jazdné za ťaženie s tromi koeficientmi jazdného za ťaženia, 
ktoré sa môžu prispôsobi ť tvaru krivky za ťaženia.  
2.1.2. Vozidlový dynamometer môže ma ť jeden alebo dva valce. V prípade, že sa používajú dvojvalcové 
vozidlové dynamometre, musia by ť valce trvalo spriahnuté alebo predný valec musí priamo alebo 
nepriamo pohá ňať všetky zotrva čné hmotnosti a zariadenie absorbujúce energiu.  
2.2. Osobitné požiadavky  
Vo vz ťahu k špecifikáciám výrobcu dynamometra sa uplat ňujú tieto osobitné požiadavky:  
2.2.1. Hádzanie valca musí by ť menšie než 0,25 mm na všetkých miestach merania.  
2.2.2. Priemer valca sa musí rovna ť stanovenej menovitej hodnote s toleranciou ± 1,0 mm na všetkých mies ­
tach merania.  
2.2.3. Dynamometer musí ma ť systém merania času používaný na stanovenie zrýchlenia a na meranie času 
dojazdu vozidla/dynamometra pri vo ľnobehu. Tento systém merania času musí ma ť presnos ť najmenej 
± 0,001 %. To sa overuje pri prvej inštalácii.  
2.2.4. Dynamometer musí ma ť systém merania rýchlostí s presnos ťou najmenej ± 0,080 km/h. To sa overuje 
pri prvej inštalácii.  
2.2.5. Dynamometer musí ma ť časovú odozvu (odozva 90 % na postupnú zmenu ťažnej sily) kratšiu než 100 
ms pri okamžitom zrýchlení, ktoré je najmenej 3 m/s  2 . To sa overuje pri prvej inštalácii a po vä čšej 
údržbe.  
2.2.6. Základnú zotrva čnos ť dynamometra stanoví jeho výrobca a musí sa potvrdi ť s toleranciou ± 0,5 % pre 
každú meranú základnú zotrva čnos ť a s toleranciou ± 0,2 % pre každú aritmetickú strednú hodnotu 
pomocou dynamickej derivácie zo skúšok pri konštantnom zrýchlení, spomalení a konštantnej sile.  
2.2.7. Rýchlos ť valca sa meria s frekvenciou najmenej 1 Hz.  
2.3. Dodato čné osobitné požiadavky na vozidlové dynamometre vozidiel, ktoré sa majú skúša ť v režime 
pohonu štyroch kolies  
2.3.1. Systém ovládania pohonu štyroch kolies musí by ť navrhnutý tak, aby boli pri skúške vozidla v priebehu 
cyklu WLTC splnené tieto požiadavky:SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/481
 
2.3.1.1. Simulácia cestného za ťaženia sa uplat ňuje tak, že pri prevádzke v režime pohonu štyroch kolies sa 
reprodukuje rovnaké rozloženie síl, aké by sa vyskytlo pri jazde vozidla na hladkom, suchom a rovnom 
povrchu vozovky.  
2.3.1.2. Pri prvej inštalácii a po vä čšej údržbe musia by ť splnené požiadavky stanovené v bode 2.3.1.2.1 tejto 
čiastkovej prílohy a bu ď v bode 2.3.1.2.2, alebo v bode 2.3.1.2.3 tejto čiastkovej prílohy. Rozdiel 
v rýchlosti medzi predným a zadným valcom sa posudzuje pomocou filtrácie údajov o rýchlosti valca, 
získavaných s frekvenciou minimálne 20 Hz, metódou k ĺzavých priemerov za 1 s.  
2.3.1.2.1. Rozdiel vo vzdialenosti prejdenej predným a zadným valcom musí by ť menší než 0,2 % vzdialenosti 
prejdenej po čas cyklu WLTC. Absolútny po čet sa integruje na ú čely výpo čtu celkového rozdielu vo 
vzdialenosti po čas cyklu WLTC.  
2.3.1.2.2. Rozdiel vo vzdialenosti prejdenej predným a zadným valcom musí by ť menší než 0,1 m v každom 
časovom úseku 200 ms.  
2.3.1.2.3. Rozdiel všetkých rýchlostí valcov musí by ť v rozmedzí ± 0,16 km/h.  
2.4. Kalibrácia vozidlového dynamometra  
2.4.1. Systém merania sily  
Presnos ť a linearita sníma ča sily musí by ť najmenej ± 10 N pre všetky intervaly merania. To sa overuje 
pri prvej inštalácii, po vä čšej údržbe a do 370 dní pred skúškou.  
2.4.2. Kalibrácia parazitných strát dynamometra  
Parazitné straty dynamometra sa merajú a aktualizujú v prípade, že sa ktoráko ľvek nameraná hodnota líši 
od bežnej krivky strát o viac než 9,0 N. To sa overuje pri prvej inštalácii, po vä čšej údržbe a do 35 dní 
pred skúškou.  
2.4.3. Overenie simulácie jazdného za ťaženia bez vozidla  
Výkon dynamometra sa overuje vykonaním skúšky po čas neza ťaženého dojazdu pri vo ľnobehu, a to pri 
prvej inštalácii, po vä čšej údržbe a do 7 dní pred skúškou. Aritmetický priemer odchýlky hodnoty sily 
po čas dojazdu pri vo ľnobehu musí by ť v každom referen čnom rýchlostnom bode menší než 10 N alebo 
2 %, pod ľa toho, ktorá hodnota je vä čšia. 
3. Systém riedenia výfukových plynov  
3.1. Špecifikácia systému  
3.1.1. Preh ľad 
3.1.1.1. Používa sa systém riedenia plného prietoku výfukových plynov. Celkové výfukové plyny vozidla sa 
nepretržite riedia okolitým vzduchom za regulovaných podmienok, pomocou systému odberu vzoriek 
s konštantným objemom. Použi ť sa môže Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) alebo viaceré 
Venturiho trubice s kritickým prietokom usporiadané paralelne, objemové čerpadlo (PDP), podzvuková 
Venturiho trubica (SSV) alebo ultrazvukový prietokomer (UFM). Meria sa celkový objem zmesi výfuko ­
vých plynov a riediaceho vzduchu a na analýzu sa nepretržite odoberá proporcionálna vzorka tohto 
objemu. Množstvá emitovaných zlú čenín výfukových plynov sa stanovujú z koncentrácií vzorky a kori ­
gujú sa vzh ľadom na príslušný obsah riediaceho vzduchu a celkový prietok po čas trvania skúšky.  
3.1.1.2. Systém riedenia výfukových plynov pozostáva zo spojovacej trubice, zmiešavacieho zariadenia, zrie ďo­
vacieho tunela, zariadenia na kondicionovanie riediaceho vzduchu, sacieho zariadenia a zariadenia na 
meranie prietoku. Sondy na odber vzoriek sa namontujú do zrie ďovacieho tunela pod ľa špecifikácií 
uvedených v bodoch 4.1, 4.2 a 4.3 tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.1.3. Zmiešavacím zariadením opísaným v bode 3.1.1.2 tejto čiastkovej prílohy je nádoba, napríklad tá, ktorá 
je znázornená na obrázku A5/3, v ktorej sa výfukové plyny vozidla a riediaci vzduch zmiešajú tak, aby sa 
v mieste odberu vzoriek vytvorila homogénna zmes.SK L 175/482 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Všeobecné požiadavky  
3.2.1. Výfukové plyny vozidla sa riedia dostato čným množstvom okolitého vzduchu, aby sa zabránilo akej ­
ko ľvek kondenzácii vody v systéme odberu vzoriek a merania za všetkých podmienok, aké sa môžu 
po čas skúšky vyskytnú ť. 
3.2.2. Zmes vzduchu a výfukových plynov musí by ť homogénna v bode, kde sú umiestnené sondy na odber 
vzoriek (bod 3.3.3 tejto čiastkovej prílohy). Sondy na odber vzoriek musia odobera ť reprezentatívne 
vzorky zriedených výfukových plynov.  
3.2.3. Systém musí umož ňova ť meranie celkového objemu zriedených výfukových plynov.  
3.2.4. Systém odberu vzoriek musí by ť plynotesný. Konštrukcia systému odberu vzoriek s premenlivým 
riedením a materiály, z ktorých je zhotovený, musia by ť také, aby neovplyv ňovali koncentráciu žiadnej 
zlú čeniny zriedených výfukových plynov. Ak akýko ľvek komponent systému (výmenník tepla, cyklónový 
odlu čova č, sacie zariadenie at ď.) mení koncentráciu ktorýchko ľvek zlú čenín výfukových plynov a syste ­
matická chyba sa nedá korigova ť, odber vzoriek, pokia ľ ide o túto zlú čeninu, sa musí vykonáva ť pred 
týmto komponentom.  
3.2.5. Všetky časti systému riedenia, ktoré sú v styku s neriedenými alebo zriedenými výfukovými plynmi, 
musia by ť navrhnuté tak, aby sa minimalizovalo usádzanie alebo zmena vlastností tuhých častíc alebo 
častíc. Všetky časti musia by ť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami 
výfukových plynov, a musia by ť elektricky uzemnené, aby sa zabránilo elektrostatickým ú činkom.  
3.2.6. Ak je skúšané vozidlo vybavené výfukovým potrubím obsahujúcim viac vetiev, spojovacie trubice musia 
by ť pripojené pod ľa možnosti čo najbližšie k vozidlu bez toho, aby to nepriaznivo ovplyv ňovalo ich 
prevádzku.  
3.3. Osobitné požiadavky  
3.3.1. Spojenie s výfukom vozidla  
3.3.1.1. Za čiatok spojovacej trubice je koncom výfukovej trubice. Koniec spojovacej trubice je miestom odberu 
vzoriek alebo prvým miestom riedenia.  
V prípade usporiadaní s viacerými výfukovými trubicami, ke ď sú všetky trubice spojené, sa za za čiatok 
spojovacej trubice považuje posledné miesto, v ktorom sú všetky výfukové trubice spojené. V tom 
prípade sa trubica medzi koncom výfukovej trubice a za čiatkom spojovacej trubice môže alebo nemusí 
izolova ť alebo zahrieva ť. 
3.3.1.2. Spojovacia trubica medzi vozidlom a zrie ďovacím systémom musí by ť skonštruovaná tak, aby sa mini ­
malizovali tepelné straty.  
3.3.1.3. Spojovacia trubica musí sp ĺňať tieto požiadavky:  
a) musí by ť kratšia než 3,6 m alebo kratšia než 6,1 m, ak je tepelne izolovaná. Jej vnútorný priemer 
nesmie presiahnu ť 105 mm, izola čné materiály musia ma ť hrúbku najmenej 25 mm a tepelná vodi ­
vos ť nesmie presiahnu ť 0,1 W/m  –1 K –1 pri teplote 400 °C. Volite ľne sa trubica môže zahria ť na 
teplotu vyššiu než rosný bod. Je predpoklad, že sa to dosiahne v prípade, ke ď sa trubica zahreje 
na 70 °C;  
b) nesmie spôsobova ť, aby sa statický tlak vo výstupných výfukových trubiciach skúšaného vozidla líšil 
o viac než ± 0,75 kPa pri rýchlosti 50 km/h alebo o viac než ± 1,25 kPa po čas celého trvania skúšky 
od statického tlaku zaznamenaného v čase, ke ď k výfukovému potrubiu vozidla nie je ni č pripojené. 
Tlak sa meria vo výstupnej výfukovej trubici alebo v pred ĺžení s rovnakým priemerom, pod ľa 
možnosti čo najbližšie ku koncu výfukovej trubice. Systémy odberu vzoriek schopné udržiava ť 
statický tlak v rozmedzí ± 0,25 kPa sa môžu použi ť, ak výrobca v písomnej žiadosti schva ľovaciemu 
úradu zdôvodní potrebu užšej tolerancie;  
c) žiadny komponent spojovacej trubice nesmie by ť z materiálu, ktorý by mohol ovplyv ňova ť zloženie 
plynných alebo tuhých zložiek výfukových plynov. Aby sa zabránilo tvorbe akýchko ľvek častíc 
z elastomérových konektorov, použité elastoméry musia by ť čo najviac tepelne stabilné a musia by ť 
minimálne vystavené pôsobeniu výfukových plynov. Odporú ča sa nepoužíva ť elastomérové konektory 
na premostenie spojenia medzi výfukom vozidla a spojovacou trubicou.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/483
 
3.3.2. Kondicionovanie riediaceho vzduchu  
3.3.2.1. Riediaci vzduch používaný na primárne riedenie výfukových plynov v tuneli na odber vzoriek s kon ­ 
štantným objemom (CVS) prechádza cez médium schopné redukova ť častice s rozmerom, ktorý naj čas ­
tejšie preniká materiálom filtra, o ≤ 99,95 %, alebo cez filter triedy minimálne H13 pod ľa normy EN 
1822:2009. To predstavuje špecifikáciu vysokoú činných vzduchových filtrov tuhých častíc (HEPA). 
Predtým ako riediaci vzduch prejde do filtra HEPA, môže sa pre čisti ť prechodom cez aktívne uhlie. 
Odporú ča sa umiestni ť dodato čný filter na hrubšie častice pred filter HEPA a za čisti č s aktívnym uhlím, 
ak sa používa.  
3.3.2.2. Na žiados ť výrobcu vozidla sa môžu odobra ť vzorky riediaceho vzduchu pod ľa osved čenej technickej 
praxe s cie ľom stanovi ť príspevok tunela k úrovni tuhých častíc a častíc pozadia, ktorý sa potom môže 
od číta ť od hodnôt nameraných v zriedených výfukových plynoch. Pozri bod 1.2.1.3 čiastkovej prílohy 6.  
3.3.3. Zrie ďovací tunel  
3.3.3.1. Musí sa zabezpe čiť možnos ť zmiešavania výfukových plynov vozidla a riediaceho vzduchu. Môže sa na 
to použi ť zmiešavacie zariadenie.  
3.3.3.2. Homogénnos ť zmesi v ktoromko ľvek priereze v mieste sondy na odber vzoriek sa nesmie líši ť o viac než 
± 2 % od aritmetického priemeru hodnôt získaných najmenej v piatich bodoch umiestnených v rovna ­
kých vzdialenostiach na priemere prúdu plynu.  
3.3.3.3. Na odber vzoriek na zistenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc (PM) a po čtu emitovaných častíc (PN) 
sa použije zrie ďovací tunel, ktorý:  
a) pozostáva z priamej trubice z elektricky vodivého materiálu, ktorá je uzemnená;  
b) vyvoláva turbulentné prúdenie (Reynoldsovo číslo ≥ 4 000) a má dostato čnú d ĺžku, aby sa zabezpe ­ 
čilo úplné zmiešanie výfukových plynov a riediaceho vzduchu;  
c) má priemer najmenej 200 mm;  
d) môže by ť izolovaný a/alebo zahrievaný.  
3.3.4. Sacie zariadenie  
3.3.4.1. Toto zariadenie môže ma ť taký rozsah stanovených rýchlostí, aby sa zabezpe čil dostato čný prietok na 
zabránenie akejko ľvek kondenzácii vody. Tento výsledok sa dosiahne, ke ď je prietok bu ď: 
a) dvakrát vä čší než maximálny prietok výfukových plynov vznikajúci pri zrých ľovaniach jazdného 
cyklu; alebo  
b) dostato čný na zabezpe čenie toho, aby koncentrácia CO  2 v odbernom vaku so zriedenými výfukovými 
plynmi bola nižšia než 3 % objemu v prípade benzínu a nafty, nižšia než 2,2 % objemu v prípade LPG 
a nižšia než 1,5 % objemu v prípade NG/biometánu.  
3.3.4.2. Súlad s požiadavkami uvedenými v bode 3.3.4.1 tejto čiastkovej prílohy nemusí by ť nevyhnutný, ak je 
systém CVS navrhnutý tak, aby zabránil kondenzácii takými technikami alebo kombináciou techník, ako 
sú: 
a) znižovanie obsahu vody v riediacom vzduchu (odvlh čovanie riediaceho vzduchu);  
b) zahrievanie riediaceho vzduchu v systéme CVS a všetkých komponentov až po zariadenie na meranie 
prietoku zriedených výfukových plynov a volite ľne systém odberu vzoriek do vaku vrátane odberných 
vakov, ako aj systém merania koncentrácii vo vaku.  
V takých prípadoch sa výber prietoku v systéme CVS pre skúšku zdôvodní preukázaním, že v žiadnom 
bode systému CVS, systému odberu vzoriek do vaku ani analytického systému nemôže dôjs ť ku konden ­
zácii vody.SK L 175/484 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.3.5. Meranie objemu v systéme primárneho riedenia  
3.3.5.1. Metóda merania celkového objemu zriedených výfukových plynov, ktorá je sú čas ťou systému odberu 
vzoriek s konštantným objemom, musí by ť taká, aby presnos ť merania za všetkých prevádzkových 
podmienok bola ± 2 %. Ak zariadenie nemôže vyrovnáva ť kolísania teplôt zmesi výfukových plynov 
a riediaceho vzduchu v bode merania, použije sa výmenník tepla na udržanie stanovenej prevádzkovej 
teploty v rozsahu ± 6 °C pri systéme PDP CVS, ± 11 °C pri systéme CFV CVS, ± 6 °C pri systéme UFM 
CVS a ± 11 °C pri systéme SSV CVS.  
3.3.5.2. V prípade potreby sa môže použi ť nejaká forma ochrany zariadenia na meranie objemu, napr. cyklónový 
odlu čova č, filter hrubých častíc at ď. 
3.3.5.3. Sníma č teploty musí by ť namontovaný bezprostredne pred zariadením na meranie objemu. Tento 
sníma č teploty musí ma ť presnos ť ± 1 °C a časovú odozvu 0,1 sekundy pri 62 % stanovených zmien 
teploty (hodnota meraná v silikónovom oleji).  
3.3.5.4. Meranie rozdielu tlaku oproti atmosférickému tlaku sa vykonáva pred zariadením na meranie objemu a v 
prípade potreby za ním.  
3.3.5.5. Tlak sa po čas skúšky meria s presnos ťou ± 0,4 kPa. Pozri tabu ľku A5/5.  
3.3.6. Opis odporú čaného systému  
Na obrázku A5/3 sú schematicky znázornené systémy riedenia výfukových plynov, ktoré sp ĺňajú požia ­
davky stanovené v tejto čiastkovej prílohe.  
Odporú čajú sa tieto komponenty:  
a) filter riediaceho vzduchu, ktorý môže by ť v prípade potreby predhrievaný. Filter pozostáva z jedno ­
tlivých filtrov v tomto poradí: volite ľný filter s aktívnym uhlím (na vstupe) a filter HEPA (na výstupe). 
Odporú ča sa umiestni ť dodato čný filter na hrubšie častice pred filter HEPA a za filter s aktívnym 
uhlím, ak sa používa. Filter s aktívnym uhlím slúži na zníženie a stabilizáciu koncentrácie 
uh ľovodíkov z okolitých emisií v riediacom vzduchu;  
b) spojovacia trubica, ktorou sa výfukové plyny vozidla vedú do zrie ďovacieho tunela;  
c) volite ľný výmenník tepla opísaný v bode 3.3.5.1 tejto čiastkovej prílohy;  
d) zmiešavacie zariadenie, v ktorom sa homogénne zmiešavajú výfukové plyny a riediaci vzduch a ktoré 
môže by ť umiestnené v blízkosti vozidla tak, aby sa minimalizovala d ĺžka spojovacej trubice;  
e) zrie ďovací tunel, z ktorého sa odoberajú vzorky tuhých častíc;  
f) môže sa použi ť nejaká forma ochrany meracieho systému napr. cyklónový odlu čova č, filter hrubých 
častíc at ď.; 
g) sacie zariadenie s dostato čnou kapacitou na spracovanie celkového objemu zriedených výfukových 
plynov.  
Detailná zhoda s týmito obrázkami nie je dôležitá. Môžu sa použi ť prídavné komponenty, ako sú 
prístroje, ventily, solenoidy a spína če, aby sa získali dopl ňujúce informácie a skoordinovali funkcie 
jednotlivých komponentov systému.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/485
 
Obrázok A5/3  
Systém riedenia výfukových plynov
  
3.3.6.1. Objemové čerpadlo (PDP)  
3.3.6.1.1. Objemové čerpadlo (PDP) systému riedenia plného prietoku výfukových plynov vyhovuje požiadavkám 
stanoveným v tejto čiastkovej prílohe tým, že meria prietok plynu cez čerpadlo pri konštantnej teplote 
a tlaku. Celkový objem sa meria po čtom otá čok vykonaných kalibrovaným objemovým čerpadlom. 
Proporcionálna vzorka sa získa odberom pomocou čerpadla, prietokomeru a regula čným ventilom prie ­
toku pri konštantnom prietoku.  
3.3.6.2. Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV)  
3.3.6.2.1. Použitie Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV) pre systém riedenia plného prietoku výfukových 
plynov je založené na zásadách mechaniky prúdenia, pokia ľ ide o kritické prúdenie. Meniaca sa rýchlos ť 
prúdenia zmesi riediaceho vzduchu a výfukových plynov sa udržiava pri rýchlosti zvuku, ktorá je priamo 
úmerná druhej odmocnine teploty plynov. Prietok sa po čas skúšky nepretržite monitoruje, vypo čítava 
a integruje.  
3.3.6.2.2. Použitie prídavnej Venturiho trubice s kritickým prietokom zabezpe čí úmernos ť vzoriek plynov odobe ­
raných zo zrie ďovacieho tunela. Ke ďže tlak aj teplota sú na vstupoch k obidvom Venturiho trubiciam 
zhodné, objem toku plynov odvádzaných na odber vzoriek je úmerný celkovému objemu vytváranej 
zmesi zriedených výfukových plynov, a tým sú splnené požiadavky stanovené v tejto čiastkovej prílohe.  
3.3.6.2.3. Meracia Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) meria objem prietoku zriedených výfukových 
plynov.  
3.3.6.3. Podzvuková Venturiho trubica (SSV)  
3.3.6.3.1. Použitie podzvukovej Venturiho trubice (SSV) (obrázok A5/4) pri systéme riedenia plného prietoku 
výfukových plynov je založené na zásadách mechaniky prúdenia. Meniaca sa rýchlos ť prúdenia zmesi 
riediaceho vzduchu a výfukových plynov sa udržiava pri podzvukovej rýchlosti, ktorá sa vypo číta z fyzic ­
kých rozmerov podzvukovej Venturiho trubice a merania absolútnej teploty (T) a tlaku (P) pri vstupe 
Venturiho trubice a tlaku v hrdle Venturiho trubice. Prietok sa po čas skúšky nepretržite monitoruje, 
vypo čítava a integruje.  
3.3.6.3.2. Podzvukovou Venturiho trubicou (SSV) sa meria objem prietoku zriedených výfukových plynov.SK L 175/486 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/4  
Schéma podzvukovej Venturiho trubice (SSV)
  
3.3.6.4. Ultrazvukový prietokomer (UFM)  
3.3.6.4.1. Ultrazvukový prietokomer (UFM) meria rýchlos ť zriedených výfukových plynov v potrubí systému CVS 
na základe ultrazvukovej detekcie prietoku pomocou páru alebo viacerých párov ultrazvukových vysie ­
lačov/prijíma čov namontovaných v potrubí, ako je znázornené na obrázku A5/5. Rýchlos ť prúdiaceho 
plynu sa stanoví na základe rozdielu medzi časom, ktorý ultrazvukový signál potrebuje na prechod od 
vysiela ča k prijíma ču v smere proti prúdu plynu a v smere prúdu plynu. Rýchlos ť plynu sa prepo čítava na 
štandardný objemový prietok pomocou kalibra čného faktora pre priemer trubice s korekciami reálneho 
času pre teplotu zriedených výfukových plynov a absolútny tlak.  
3.3.6.4.2. Komponenty systému zah ŕňajú: 
a) sacie zariadenie vybavené regulátorom rýchlosti, prietokovým ventilom alebo inou metódou na 
nastavenie prietoku systému CVS a zárove ň na zachovanie konštantného objemového prietoku v štan ­
dardných podmienkach;  
b) ultrazvukový prietokomer (UFM);  
c) zariadenia na meranie teploty (T) a tlaku (P) vyžadované na korekciu prietoku;  
d) volite ľný výmenník tepla na reguláciu teploty zriedených výfukových plynov vstupujúcich do ultraz ­
vukového prietokomeru. Ak je inštalovaný výmenník tepla, musí by ť schopný regulova ť teplotu 
zriedených výfukových plynov na hodnotu uvedenú v bode 3.3.5.1 tejto čiastkovej prílohy. Po čas 
celej skúšky sa musí teplota zmesi vzduchu a výfukových plynov meraná v bode bezprostredne pred 
sacím zariadením s toleranciou ± 6 °C rovna ť aritmetickému priemeru prevádzkovej teploty po čas 
skúšky.  
Obrázok A5/5  
Schéma ultrazvukového prietokomeru (UFM)
  
3.3.6.4.3. Na konštrukciu a používanie systému CVS s ultrazvukovým prietokomerom sa vz ťahujú tieto 
podmienky:  
a) rýchlos ť zriedených výfukových plynov musí zabezpe čova ť Reynoldsovo číslo vä čšie než 4 000, aby 
sa udržalo konzistentné turbulentné prúdenie pred ultrazvukovým prietokomerom;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/487
 
b) ultrazvukový prietokomer musí by ť inštalovaný v trubici s konštantným priemerom a d ĺžkou, ktorá sa 
rovná 10-násobku vnútorného priemeru pred ním a 5-násobku priemeru za ním;  
c) sníma č teploty (T) zriedených výfukových plynov sa inštaluje bezprostredne pred ultrazvukovým 
prietokomerom. Tento sníma č musí ma ť presnos ť ± 1 °C a časovú odozvu 0,1 sekundy pri 62 % 
stanovených zmien teploty (hodnota meraná v silikónovom oleji);  
d) absolútny tlak (P) zriedených výfukových plynov sa meria bezprostredne pred ultrazvukovým prie ­
tokomerom s presnos ťou ± 0,3 kPa;  
e) ak nie je výmenník tepla inštalovaný pred ultrazvukovým prietokomerom, prietok zriedených výfu ­
kových plynov po čas skúšky, korigovaný na štandardné podmienky, sa udržiava na konštantnej 
úrovni. To sa môže dosiahnu ť reguláciou sacieho zariadenia, prietokovým ventilom alebo inou 
metódou.  
3.4. Postup kalibrácie systému CVS  
3.4.1. Všeobecné požiadavky  
3.4.1.1. Systém CVS sa kalibruje pomocou presného prietokomera a regulátora prietoku v intervaloch uvedených 
v tabu ľke A5/4. Prietok systémom sa meria pri rôznych hodnotách tlaku a regula čné parametre systému 
sa merajú a vz ťahujú na prietok. Zariadenie na meranie prietoku [napr. kalibrovaná Venturiho trubica, 
laminárny prietokomer (LFE), kalibrovaný turbínový prietokomer] musí by ť dynamické a vhodné na 
meranie vysokých rýchlostí prietoku, ktoré sa vyskytujú pri skúšaní systému odberu vzoriek s kon ­ 
štantným objemom. Zariadenie musí ma ť osved čenie o presnosti v súlade so schválenou vnútroštátnou 
alebo medzinárodnou normou.  
3.4.1.2. V nasledujúcich bodoch sú opísané metódy kalibrácie jednotiek PDP, CFV, SSV a UFM používajúcich 
laminárny prietokomer, ktoré zabezpe čujú požadovanú presnos ť spolu so štatistickou kontrolou plat ­
nosti kalibrácie.  
3.4.2. Kalibrácia objemového čerpadla (PDP)  
3.4.2.1. Tento postup kalibrácie opisuje vybavenie, skúšobnú zostavu a rôzne parametre, ktoré sa merajú 
s cie ľom stanovi ť prietok čerpadla systému CVS. Všetky parametre týkajúce sa čerpadla sa merajú sú časne 
s parametrami týkajúcimi sa prietokomeru, ktorý je spojený v sérii s čerpadlom. Vypo čítaný prietok 
(vyjadrený v m  3 /min na vstupe čerpadla pre namerané hodnoty absolútneho tlaku a teploty) sa môže 
potom znázorni ť vo vz ťahu ku korela čnej funkcii, ktorá zah ŕňa príslušné parametre čerpadla. Potom sa 
stanoví lineárna rovnica, ktorá vyjadruje vz ťah medzi prietokom čerpadla a korela čnou funkciou. V prí ­
pade, že systém CVS má viacrýchlostný pohon, kalibrácia sa vykoná pre každý z použitých rozsahov.  
3.4.2.2. Tento postup kalibrácie je založený na meraní absolútnych hodnôt parametrov čerpadla a prietokomeru 
vz ťahujúcich sa na prietok v každom bode. Na zabezpe čenie presnosti a plynulosti kalibra čnej krivky 
musia by ť splnené tieto tri podmienky:  
3.4.2.2.1. Tlaky čerpadla sa merajú skôr na vývodoch na samotnom čerpadle, a nie vo vonkajšom potrubí na 
vstupe a výstupe čerpadla. Tlakové ventily, ktoré sú namontované hore a dole v strede čelnej dosky 
pohonu čerpadla, sú vystavené skuto čným tlakom vo vnútri čerpadla, a preto umož ňujú zisti ť absolútne 
rozdiely tlakov.  
3.4.2.2.2. Pri kalibrácii sa udržiava stabilná teplota. Prietokomer laminárneho prúdenia je citlivý na výkyvy vstupnej 
teploty, ktoré spôsobujú rozptyl meraných hodnôt. Postupné zmeny teploty o ± 1 °C sú prijate ľné, 
pokia ľ nastávajú v časovom úseku nieko ľkých minút.  
3.4.2.2.3. Všetky spojenia medzi prietokomerom a čerpadlom systému CVS musia by ť nepriepustné.  
3.4.2.3. Parametre čerpadla merané po čas skúšky výfukových emisií sa používajú na výpo čet prietoku z kali ­
bra čnej rovnice.SK L 175/488 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.4.2.4. Na obrázku A5/6 tejto čiastkovej prílohy je znázornený príklad usporiadania kalibra čnej zostavy. Zmeny 
sú prípustné za predpokladu, že ich schva ľovací úrad schváli ako zmeny s porovnate ľnou presnos ťou. Ak 
sa použije usporiadanie znázornené na obrázku A5/6, nasledujúce údaje musia ma ť hodnoty v rámci 
daných limitov presnosti:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa  
teplota okolia T ± 0,2 K  
teplota vzduchu na LFE, ETI ± 0,15 K  
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa  
pokles tlaku v tryske LFE, EDP ± 0,0015 kPa  
teplota vzduchu na vstupe čerpadla CVS, PTI ± 0,2 K  
teplota vzduchu na výstupe čerpadla CVS, PTO ± 0,2 K  
podtlak na vstupe čerpadla CVS, PPI ± 0,22 kPa  
tlaková výška na výstupe čerpadla CVS, PPO ± 0,22 kPa  
otá čky čerpadla po čas skúšky n ± 1 min  –1 
čas trvania periódy (minimum 250 s), t ± 0,1 s.  
Obrázok A5/6  
Konfigurácia kalibrácie PDP
  
3.4.2.5. Po zapojení systému pod ľa obrázka A5/6 sa regulátor prietoku nastaví do úplne otvorenej polohy a pred 
za čiatkom kalibrácie sa čerpadlo systému CVS nechá beža ť 20 minút.  
3.4.2.5.1. Regula čný ventil prietoku sa čiasto čne privrie na zvä čšenie podtlaku na vstupe čerpadla (približne o 1 
kPa), čo umožní získa ť najmenej šes ť údajových bodov pre celkovú kalibráciu. Systém sa potom stabi ­
lizuje po čas troch minút a opakuje sa odber údajov.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/489
 
3.4.2.5.2. Prietok vzduchu Q  s sa v každom skúšobnom bode vypo číta v štandardných jednotkách m  3 /min z údajov 
prietokomera pomocou metódy predpísanej výrobcom.  
3.4.2.5.3. Prietok vzduchu sa potom prepo číta na prietok čerpadla V  0 v m  3 /ot pri absolútnej teplote a tlaku na 
vstupe čerpadla.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
ke ď: 
V 0 je prietok čerpadla pre T  p a P  p (m 3 /ot),  
Q s je prietok vzduchu pri tlaku 101,325 kPa a teplote 273,15 K (0 °C) (m  3 /min),  
T p je teplota na vstupe čerpadla (K),  
P p je absolútny tlak na vstupe čerpadla (kPa),  
n sú otá čky čerpadla (min  –1 ). 
3.4.2.5.4. Na kompenzáciu vzájomného pôsobenia otá čok čerpadla, kolísania tlaku čerpadla a preklzávania 
čerpadla sa vypo číta korela čná funkcia x  0 medzi otá čkami čerpadla n, rozdielom tlakov medzi vstupom 
a výstupom čerpadla a absolútnym tlakom na výstupe čerpadla pomocou tejto rovnice: n  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
ke ď: 
x 0 je korela čná funkcia,  
ΔP p je rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla (kPa),  
P e je absolútny tlak na výstupe čerpadla (PPO + P  b ) (kPa).  
Vykoná sa lineárne vyrovnanie metódou najmenších štvorcov, aby sa získali kalibra čné rovnice, ktoré 
majú tieto tvary:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kde B a M sú sklony a A a a D  0 sú priese čníky kriviek.  
3.4.2.6. Systém CVS, ktorý má viac rýchlostí, sa kalibruje pre každú použitú rýchlos ť. Kalibra čné krivky vytvo ­
rené pre rôzne rozsahy musia by ť približne rovnobežné a hodnoty priese čníkov D  0 sa musia zvyšova ť 
s poklesom rozsahu prietoku čerpadla.  
3.4.2.7. Hodnoty vypo čítané z rovnice musia by ť v rozmedzí 0,5 % nameranej hodnoty V  0 . Hodnoty M sa budú 
v prípade jednotlivých čerpadiel líši ť. Kalibrácia sa vykonáva pri prvej inštalácii a po vä čšej údržbe.SK L 175/490 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.4.3. Kalibrácia Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV)  
3.4.3.1. Kalibrácia CFV je založená na rovnici pre kritický prietok Venturiho trubicou:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
ke ď: 
Q s je prietok (m  3 /min),  
K v je kalibra čný koeficient,  
P je absolútny tlak (kPa),  
T je absolútna teplota (K).  
Tok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe.  
Postupom kalibrácie opísaným v bodoch 3.4.3.2 až 3.4.3.3.3.4 tejto čiastkovej prílohy sa stanoví 
hodnota kalibra čného koeficientu pri nameraných hodnotách tlaku, teploty a prietoku vzduchu.  
3.4.3.2. Na kalibráciu Venturiho trubice s kritickým prietokom sú potrebné merania prietokov, pri čom nasledu ­
júce veli činy musia ma ť hodnoty s týmito toleranciami:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa  
teplota vzduchu na LFE, prietokomer, ETI ± 0,15 K  
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa  
pokles tlaku v tryske LFE, EDP ± 0,0015 kPa  
prietok vzduchu, Q  s ± 0,5 %  
podtlak na vstupe CFV, PPI ± 0,02 kPa  
teplota na vstupe Venturiho trubice T  v ± 0,2 K  
3.4.3.3. Zariadenie musí by ť usporiadané pod ľa obrázka A5/7 a skontrolované na netesnos ť. Akáko ľvek netes ­
nos ť medzi prietokomerom a Venturiho trubicou s kritickým prietokom vážne ovplyvní presnos ť kali ­
brácie, a preto sa jej musí zabráni ť.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/491
 
Obrázok A5/7  
Konfigurácia kalibrácie CFV
  
3.4.3.3.1. Regulátor prietoku sa nastaví do otvorenej polohy, spustí sa sacie zariadenie a systém sa stabilizuje. 
Zaznamenávajú sa údaje zo všetkých prístrojov.  
3.4.3.3.2. Zmení sa nastavenie regulátora prietoku a vykoná sa najmenej osem meraní v rozsahu kritického prie ­
toku Venturiho trubicou.  
3.4.3.3.3. Údaje zaznamenané po čas kalibrácie sa použijú v tomto výpo čte: 
3.4.3.3.3.1. Prietok vzduchu Q  s v každom skúšobnom bode sa vypo číta z údajov prietokomeru pomocou metódy 
predpísanej výrobcom.  
Pre každý skúšobný bod sa vypo čítajú hodnoty kalibra čného koeficientu:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
ke ď: 
Q s je prietok pri teplote 273,15 K (0 °C) a tlaku 101,325 kPa (m  3 /min),  
T v je teplota na vstupe Venturiho trubice v Kelvinoch (K),  
P v je absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice (kPa).SK L 175/492 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2. K  v sa znázorní ako funkcia tlaku P  v na vstupe Venturiho trubice. Pri prietoku rýchlos ťou zvuku bude 
hodnota K  v pomerne konštantná. Pri poklese tlaku (zvýšenie podtlaku) sa Venturiho trubica uvo ľní a K  v 
sa zmenší. Tieto hodnoty K  v sa nepoužívajú na ďalšie výpo čty. 
3.4.3.3.3.3. Pre minimálne osem bodov v kritickej oblasti sa vypo číta aritmetický priemer hodnoty K  v a štandardná 
odchýlka.  
3.4.3.3.3.4. Ak štandardná odchýlka presiahne 0,3 % aritmetického priemeru hodnoty K  v , vykoná sa korekcia.  
3.4.4. Kalibrácia podzvukovej Venturiho trubice (SSV)  
3.4.4.1. Kalibrácia SSV vychádza z prietokovej rovnice pre podzvukovú Venturiho trubicu. Tok plynu je funkciou 
vstupného tlaku a vstupnej teploty a poklesu tlaku medzi vstupom a hrdlom trubice SSV.  
3.4.4.2. Analýza údajov  
3.4.4.2.1. Prietok vzduchu Q  ssv pri každom obmedzujúcom nastavení (minimálne 16 nastavení) sa vypo číta 
v štandardných jednotkách m  3 /s na základe údajov prietokomera pomocou metódy predpísanej výrob ­
com. Výtokový koeficient C  d sa vypo číta na základe kalibra čných údajov pre každé nastavenie pomocou 
tejto rovnice:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
ke ď: 
Q SSV je prietok vzduchu za štandardných podmienok [101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)] (m  3 /s), 
T je teplota na vstupe Venturiho trubice v Kelvinoch (K),  
d V je priemer hrdla trubice SSV (m),  
r p je pomer tlaku v hrdle SSV k absolútnemu statickému tlaku na vstupe trubice,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D je pomer priemeru hrdla SSV d  V k vnútornému priemeru vstupnej trubice D,  
C d je výtokový koeficient SSV,  
p p je absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice (kPa).  
Na ur čenie rozsahu podzvukového prietoku sa C  d znázorní ako funkcia Reynoldsovho čísla Re v hrdle 
trubice SSV. Reynoldsovo číslo v hrdle trubice SSV sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
ke ď: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 je 25,55152 v SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/493
 
Q ssv je prietok vzduchu za štandardných podmienok [101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)] (m  3 /s), 
d v je priemer hrdla trubice SSV (m),  
μ je absolútna alebo dynamická viskozita plynu (kg/ms),  
b je 1,458 × 10  6 (empirická konštanta) (kg/ms K  0,5 ), 
S je 110,4 (empirická konštanta) (K).  
3.4.4.2.2. Ke ďže Q  SSV je vstupná veli čina v rovnici pre Re, výpo čty sa musia za čať po čiato čným odhadom hodnoty 
Q SSV alebo C  d kalibra čnej Venturiho trubice a musia sa opakova ť tak dlho, kým Q  SSV nekonverguje. 
Presnos ť pri metóde konvergencie musí by ť najmenej 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Pre minimálne šestnás ť bodov v oblasti podzvukového prietoku musia vypo čítané hodnoty C  d výslednej 
rovnice úpravy kalibra čnej krivky zodpoveda ť s toleranciou ± 0,5 % nameranej hodnote C  d pre každý 
kalibra čný bod.  
3.4.5. Kalibrácia ultrazvukového prietokomeru (UFM)  
3.4.5.1. Ultrazvukový prietokomer sa musí kalibrova ť pomocou vhodného referen čného prietokomeru.  
3.4.5.2. Ultrazvukový prietokomer sa musí kalibrova ť v konfigurácii systému CVS, ktorá sa použije v skúšobnej 
komore (potrubie na zriedené výfukové plyny, sacie zariadenie), a musí sa skontrolova ť na netesnos ť. 
Pozri obrázok A5/8.  
3.4.5.3. Na kondicionovanie kalibrovacieho prietoku sa inštaluje ohrieva č v prípade, že systém ultrazvukového 
prietokomera neobsahuje výmenník tepla.  
3.4.5.4. Pre každé nastavenie prietok systému CVS, ktoré sa bude používa ť, sa kalibrácia vykoná pri teplotách 
v rozpätí od izbovej teploty po maximálnu teplotu, ktorá sa vyskytne po čas skúšania vozidla.  
3.4.5.5. Pri kalibrácii elektronických častí ultrazvukového prietokomera [sníma če teploty (T) a tlaku (P)] sa musí 
dodržiava ť postup odporú čaný výrobcom.  
3.4.5.6. Na kalibráciu prietokov ultrazvukového prietokomeru sú potrebné merania a nasledujúce veli činy (v 
prípade použitia laminárneho prietokomeru) musia ma ť hodnoty s týmito toleranciami:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa  
teplota vzduchu na LFE, prietokomer, ETI ± 0,15 K  
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa  
pokles tlaku v tryske LFE (EDP) ± 0,0015 kPa  
prietok vzduchu Q  s ± 0,5 %  
podtlak na vstupe UFM P  act ± 0,02 kPa  
teplota na vstupe UFM T  act ± 0,2 K  
3.4.5.7. Postup  
3.4.5.7.1. Zariadenie musí by ť usporiadané pod ľa obrázka A5/8 a skontrolované na netesnos ť. Akáko ľvek netes ­
nos ť medzi zariadením na meranie prietoku a ultrazvukovým prietokomerom vážne ovplyvní presnos ť 
kalibrácie.SK L 175/494 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/8  
Konfigurácia kalibrácie UFM
  
3.4.5.7.2. Spustí sa sacie zariadenie. Rýchlos ť sacieho zariadenia a/alebo poloha prietokového ventilu sa nastaví tak, 
aby bol zabezpe čený daný prietok na overovanie a aby sa systém stabilizoval. Zaznamenávajú sa údaje 
zo všetkých prístrojov.  
3.4.5.7.3. V prípade systémov UFM bez výmenníka tepla je v činnosti ohrieva č na zvýšenie teploty vzduchu pri 
kalibrácii, čo umož ňuje stabilizáciu a zaznamenávanie údajov zo všetkých prístrojov. Teplota sa zvyšuje 
v primeraných krokoch, až kým sa nedosiahne maximálna teplota zriedených výfukových plynov o čaká ­
vaná po čas emisnej skúšky.  
3.4.5.7.4. Ohrieva č sa následne vypne a sacie zariadenie a/alebo prietokový ventil sa nastaví na ďalší daný prietok, 
ktorý sa bude používa ť pri emisnej skúške vozidla, a potom sa postup kalibrácie zopakuje.  
3.4.5.8. Údaje zaznamenané po čas kalibrácie sa použijú v nasledujúcich výpo čtoch. Prietok vzduchu Q  s 
v každom skúšobnom bode sa vypo číta z údajov prietokomeru pomocou metódy predpísanej výrobcom. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
ke ď: 
Q s je prietok vzduchu za štandardných podmienok [101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)] (m  3 /s), 
Q reference  je prietok vzduchu kalibrovacieho prietokomeru za štandardných podmienok [101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)] (m  3 /s), 
K v je kalibra čný koeficient.  
V prípade systémov UFM bez výmenníka tepla sa K  v znázorní ako funkcia teploty T  act . 
Maximálna zmena K  v nesmie presiahnu ť 0,3 % aritmetického priemeru hodnoty K  v všetkých meraní 
vykonaných pri rôznych teplotách.  
3.5. Postup overenia systému  
3.5.1. Všeobecné požiadavky  
3.5.1.1. Celková presnos ť systému odberu vzoriek CVS a analytického systému sa stanoví zavedením známej 
hmotnosti zlú čenín plynných emisií do systému, zatia ľ čo ten je v činnosti za podmienok normálnej 
skúšky, a následným analyzovaním a vypo čítaním zlú čenín plynných emisií pod ľa rovníc uvedených 
v čiastkovej prílohe 7. Je známe, že metóda použitia clony kritického prietoku (CFO) opísaná v bode 
3.5.1.1.1 tejto čiastkovej prílohy a gravimetrická metóda opísaná v bode 3.5.1.1.2 tejto čiastkovej prílohy 
poskytujú dostato čnú presnos ť.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/495
 
Maximálna prípustná odchýlka medzi množstvom privádzaného plynu a množstvom nameraného plynu 
je 2 %.  
3.5.1.1.1. Metóda použitia clony kritického prietoku ( ďalej len „metóda CFO“)  
Metódou CFO sa meria konštantný prietok čistého plynu (CO, CO  2 alebo C  3 H 8 ) pomocou zariadenia 
s clonou kritického prietoku.  
3.5.1.1.1.1. Známe množstvo čistého oxidu uho ľnatého, oxidu uhli čitého alebo propánu sa privedie do systému CVS 
cez kalibrovanú clonu kritického prietoku. Ak je vstupný tlak dos ť vysoký, prietok q, ktorý sa nastavuje 
pomocou clony kritického prietoku, je nezávislý od výstupného tlaku clony (kritické prúdenie). Systém 
CVS je v činnosti ako pri normálnej skúške výfukových emisií a na následné analýzy musí by ť k dispo ­
zícii dostatok času. Plyn zhromaždený v odbernom vaku sa analyzuje obvyklým prístrojom (bod 4.1 
tejto čiastkovej prílohy) a výsledky sa porovnávajú s koncentráciou už známych vzoriek plynov. Ak 
odchýlky presahujú 2 %, musí sa zisti ť a odstráni ť prí čina poruchy.  
3.5.1.1.2. Gravimetrická metóda  
Gravimetrickou metódou sa meria množstvo čistého plynu (CO, CO  2 alebo C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1. Hmotnos ť malej f ľaše naplnenej čistým oxidom uho ľnatým, oxidom uhli čitým alebo propánom sa ur čí 
s presnos ťou ± 0,01 g. Systém CVS je v činnosti za podmienok normálnej skúšky výfukových emisií, 
pri čom sa do systému vstrekuje čistý plyn po čas intervalu posta čujúceho na následnú analýzu. Množstvo 
použitého čistého plynu sa ur čí metódou diferenciálneho váženia. Plyn zhromaždený vo vaku sa analy ­
zuje pomocou prístroja bežne používaného na analýzu výfukových plynov, ako je opísané v bode 4.1 
tejto čiastkovej prílohy. Výsledky sa potom porovnajú s predtým vypo čítanými hodnotami koncentrácie. 
Ak odchýlky presahujú 2 %, musí sa zisti ť a odstráni ť prí čina poruchy.  
4. Zariadenie na meranie emisií  
4.1. Zariadenie na meranie plynných emisií  
4.1.1. Preh ľad systému  
4.1.1.1. Na ú čely analýzy sa nepretržite odoberá proporcionálna vzorka zriedených výfukových plynov a riedia ­
ceho vzduchu.  
4.1.1.2. Hmotnos ť plynných emisií sa stanoví z koncentrácií proporcionálnej vzorky a z celkového objemu 
nameraného v priebehu skúšky. Koncentrácie vzorky sa korigujú tak, aby sa zoh ľadnili príslušné koncen ­
trácie zlú čenín v riediacom vzduchu.  
4.1.2. Požiadavky na systém odberu vzoriek  
4.1.2.1. Vzorka zriedených výfukových plynov sa odoberá pred sacím zariadením.  
4.1.2.1.1. S výnimkou bodu 4.1.3.1 (systém odberu vzoriek uh ľovodíkov), bodu 4.2 (zariadenie na meranie 
hmotnosti emitovaných tuhých častíc) a bodu 4.3 (zariadenie na meranie po čtu emitovaných častíc) 
tejto čiastkovej prílohy sa vzorka zriedených výfukových plynov môže odobera ť za zariadeniami na 
kondicionovanie (ak sú inštalované).  
4.1.2.2. Prietok pri odbere do vakov sa nastaví tak, aby boli zabezpe čené dostato čné objemy riediaceho vzduchu 
a zriedených výfukových plynov vo vakoch systému CVS a aby bolo možné meranie koncentrácií, 
pri čom nesmie presiahnu ť 0,3 % prietoku zriedených výfukových plynov, pokia ľ sa objem vaku naplnený 
zriedenými výfukovými plynmi nepridá k celému objemu systému CVS.  
4.1.2.3. Vzorka riediaceho vzduchu sa odoberá v blízkosti vstupu riediaceho vzduchu (za filtrom, ak je namon ­
tovaný).  
4.1.2.4. Vzorka riediaceho vzduchu nesmie by ť kontaminovaná výfukovými plynmi z oblasti zmiešavania.  
4.1.2.5. Rýchlos ť odberu vzoriek riediaceho vzduchu musí by ť porovnate ľná s rýchlos ťou použitou pri odbere 
vzoriek zriedených výfukových plynov.SK L 175/496 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.1.2.6. Materiály použité na odber vzoriek musia by ť také, aby nemenili koncentráciu zlú čenín emisií.  
4.1.2.7. Na oddelenie tuhých častíc zo vzorky sa môžu použi ť filtre.  
4.1.2.8. Akéko ľvek ventily používané na usmer ňovanie výfukových plynov musia by ť rýchlo nastavite ľné 
a rýchlo činné.  
4.1.2.9. Medzi trojcestnými ventilmi a odbernými vakmi sa môžu použi ť rýchloupínacie plynotesné spoje s auto ­
maticky samotesniacimi prípojkami na strane vaku. Na vedenie vzoriek do analyzátora sa môžu použi ť aj 
iné systémy (napr. trojcestné uzatváracie ventily).  
4.1.2.10. Skladovanie vzoriek  
4.1.2.10.1. Vzorky plynov sa uchovávajú v odberných vakoch s dostato čnou kapacitou, aby nebol obmedzovaný tok 
vzoriek.  
4.1.2.10.2. Materiál vakov musí by ť taký, aby neovplyv ňoval samotné merania ani chemické zloženie vzoriek plynov 
o viac než ± 2 % po 30 minútach (napr. laminované polyetylénové/polyamidové povlaky alebo fluori ­
zované polymérové uh ľovodíky).  
4.1.3. Systémy odberu vzoriek  
4.1.3.1. Systém odberu vzoriek uh ľovodíkov [vyhrievaný plame ňový ioniza čný detektor (HFID)]  
4.1.3.1.1. Systém odberu vzoriek uh ľovodíkov pozostáva z ohrievanej sondy na odber vzoriek, vedenia, filtra 
a čerpadla. Vzorka sa odoberá pred výmenníkom tepla (ak je namontovaný). Sonda na odber vzoriek 
sa nainštaluje v rovnakej vzdialenosti od vstupu výfukového plynu ako sonda na odber častíc, a to tak, 
aby sa vzorky pri odbere navzájom neovplyv ňovali. Jej vnútorný priemer musí by ť minimálne 4 mm.  
4.1.3.1.2. Všetky ohrievané časti sa ohrievacím systémom udržiavajú na teplote 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Aritmetický priemer koncentrácie meraných uh ľovodíkov sa stanoví integráciou podielu údajov od číta ­
vaných po sekunde a času trvania fázy alebo skúšky.  
4.1.3.1.4. Ohrievané odberné vedenie musí by ť vybavené ohrievaným filtrom F  H s ú činnos ťou 99 % na častice 
≥ 0,3 μm, aby z plynulého toku plynu požadovaného na analýzu sa odlú čili všetky tuhé častice.  
4.1.3.1.5. Oneskorenie systému odberu vzoriek (od sondy po vstup do analyzátora) nesmie by ť dlhšie ako 4 
sekundy.  
4.1.3.1.6. Aby sa zabezpe čila reprezentatívna vzorka, použije sa detektor HFID so systémom konštantného 
prúdenia (výmenník tepla), pokia ľ sa nevykonáva kompenzácia kolísania prietoku v systéme CVS.  
4.1.3.2. Systém odberu NO alebo NO  2 (ak je to použite ľné) 
4.1.3.2.1. Súvislý tok vzoriek zriedených výfukových plynov sa privádza do analyzátora.  
4.1.3.2.2. Aritmetický priemer koncentrácie NO alebo NO  2 sa stanoví integráciou podielu údajov od čítavaných po 
sekunde a času trvania fázy alebo skúšky.  
4.1.3.2.3. Aby sa zabezpe čila reprezentatívna vzorka, použije sa súvislé meranie NO alebo NO  2 so systémom 
konštantného prúdenia (výmenník tepla), pokia ľ sa nevykonáva kompenzácia kolísania prietoku v sys ­
téme CVS.  
4.1.4. Analyzátory  
4.1.4.1. Všeobecné požiadavky na analýzu plynov  
4.1.4.1.1. Analyzátory musia ma ť merací rozsah kompatibilný s presnos ťou vyžadovanou pre meranie koncentrácií 
zlú čenín vzorky výfukových plynov.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/497
 
4.1.4.1.2. Ak nie je stanovené inak, chyba merania nesmie presahova ť ± 2 % (vnútorná chyba analyzátora) bez 
oh ľadu na referen čnú hodnotu kalibra čných plynov.  
4.1.4.1.3. Vzorka okolitého vzduchu sa meria tým istým analyzátorom s rovnakým rozsahom.  
4.1.4.1.4. Pred analyzátormi sa nesmie použi ť žiadne zariadenie na vysúšanie plynov, kým sa nepreukáže, že nemá 
vplyv na obsah zlú čenín v prúde plynov.  
4.1.4.2. Analýza oxidu uho ľnatého (CO) a oxidu uhli čitého (CO  2 ) 
4.1.4.2.1. Analyzátory musia by ť nedisperzného typu s absorpciou v infra červenom pásme (NDIR).  
4.1.4.3. Analýza uh ľovodíkov (HC) pre všetky palivá okrem nafty  
4.1.4.3.1. Analyzátor musí by ť typu plame ňového ioniza čného detektora (FID) kalibrovaný propánom vyjadreným 
ako ekvivalent atómov uhlíka (C  1 ). 
4.1.4.4. Analýza uh ľovodíkov (HC) pre naftu a volite ľne pre iné palivá  
4.1.4.4.1. Analyzátor musí by ť typu vyhrievaného plame ňového ioniza čného detektora s detektorom, ventilmi, 
potrubím at ď. ohriaty na 190 °C ± 10 °C. Musí by ť kalibrovaný propánom vyjadreným ako ekvivalent 
atómov uhlíka (C  1 ). 
4.1.4.5. Analýza metánu (CH  4 ) 
4.1.4.5.1. Analyzátorom je bu ď plynový chromatograf kombinovaný s plame ňovým ioniza čným detektorom (FID), 
alebo plame ňový ioniza čný detektor (FID) kombinovaný s odlu čova čom nemetánových uh ľovodíkov 
kalibrovaný metánom alebo propánom vyjadreným ako ekvivalent atómov uhlíka (C  1 ). 
4.1.4.6. Analýza oxidov dusíka (NO  x ) 
4.1.4.6.1. Analyzátor musí by ť chemiluminiscen čného typu (CLA) alebo nedisperzného typu s rezonan čnou 
absorpciou v ultrafialovom pásme (NDUV).  
4.1.5. Opis odporú čaného systému  
4.1.5.1. Na obrázku A5/9 je schematicky znázornený systém odberu vzoriek plynných emisií.SK L 175/498 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/9  
Schéma systému riedenia plného prietoku výfukových plynov  q
 
4.1.5.2. V nasledujúcich bodoch sú uvedené príklady komponentov systému.  
4.1.5.2.1. Dve sondy na odber vzoriek na súvislý odber vzoriek riediaceho vzduchu a zmesi zriedených výfukových 
plynov a vzduchu.  
4.1.5.2.2. Filter na odlu čovanie tuhých častíc z prúdov plynov zachytávaných na analýzu.  
4.1.5.2.3. Čerpadlá a regulátory prietoku na zabezpe čenie konštantného homogénneho toku vzoriek zriedených 
výfukových plynov a riediaceho vzduchu odoberaných po čas skúšky zo sond na odber vzoriek, pri čom 
tok vzoriek plynov musí by ť taký, aby na konci každej skúšky bolo množstvo vzoriek dostato čné na 
analýzu.  
4.1.5.2.4. Rýchlo činné ventily na odvádzanie konštantného toku vzoriek plynov do odberných vakov alebo do 
ovzdušia.  
4.1.5.2.5. Plynotesné rýchlo uzavierate ľné spojovacie prvky medzi rýchlo činnými ventilmi a odbernými vakmi. 
Spojka na strane odberného vaku sa musí uzatvára ť automaticky. Ako alternatívu je možné použi ť 
iné spôsoby dopravy vzoriek do analyzátora (napr. trojcestné uzatváracie kohútiky).  
4.1.5.2.6. Vaky na zachytávanie vzoriek zriedeného výfukového plynu a riediaceho vzduchu v priebehu skúšky.  
4.1.5.2.7. Odberná Venturiho trubica s kritickým prietokom na odber proporcionálnych vzoriek zriedených výfu ­
kových plynov (len CFV-CVS).  
4.1.5.3. Dodato čné komponenty vyžadované na odber vzoriek uh ľovodíkov s použitím vyhrievaného plame ňo­
vého ioniza čného detektora (HFID), ako je znázornené na obrázku A5/10.  
4.1.5.3.1. Vyhrievaná sonda na odber vzoriek v zrie ďovacom tuneli, umiestnená v rovnakej zvislej rovine ako 
sondy na odber vzoriek tuhých častíc.  
4.1.5.3.2. Vyhrievaný filter umiestnený za bodom odberu vzoriek a pred detektorom HFID.  
4.1.5.3.3. Vyhrievané prepínacie ventily medzi prívodmi nulového plynu alebo kalibra čného plynu a detektorom 
HFID.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/499
 
4.1.5.3.4. Prostriedky integrovania a zaznamenávania okamžitých koncentrácií uh ľovodíkov.  
4.1.5.3.5. Vyhrievané odberné vedenie a vyhrievané komponenty od vyhrievanej sondy po detektor HFID.  
Obrázok A5/10  
Komponenty vyžadované na odber vzoriek uh ľovodíkov s použitím detektora HFID
  
4.2. Zariadenie na meranie hmotnosti emisií tuhých častíc  
4.2.1. Špecifikácia  
4.2.1.1. Preh ľad systému  
4.2.1.1.1. Jednotka na odber vzoriek tuhých častíc pozostáva zo sondy na odber vzoriek (PSP) umiestnenej 
v zrie ďovacom tuneli, trubice na prenos častíc (PTT), držiaka (držiakov) filtra (FH), čerpadla ( čerpadiel), 
regulátorov prietoku a meracích jednotiek. Pozri obrázky A5/11, A5/12 a A5/13.  
4.2.1.1.2. Použi ť sa môže predtriedi č ve ľkosti častíc (PCF) (napr. cyklónový separátor alebo prachový filter). 
V takom prípade sa odporú ča, aby sa inštaloval pred držiakom filtra.SK L 175/500 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/11  
Alternatívna konfigurácia sondy na odber vzoriek tuhých častíc
  
4.2.1.2. Všeobecné požiadavky  
4.2.1.2.1. Sonda na odber vzoriek na skúšanie toku plynu, z ktorého sa odoberajú častice, musí by ť umiestnená 
v zrie ďovacom tuneli tak, aby sa z homogénnej zmesi vzduchu a výfukových plynov mohla odobera ť 
reprezentatívna vzorka toku plynu, a musí by ť umiestnená pred výmenníkom tepla (ak je inštalovaný).  
4.2.1.2.2. Prietok vzorky tuhých častíc musí by ť úmerný celkovému prietoku zriedených výfukových plynov 
v zrie ďovacom tuneli s toleranciou ± 5 % prietoku vzorky tuhých častíc. Overenie úmernosti odberu 
vzoriek tuhých častíc sa vykoná po čas uvedenia systému do prevádzky a pod ľa požiadaviek 
schva ľovacieho úradu.  
4.2.1.2.3. Odobratá vzorka zriedených výfukových plynov sa udržiava na teplote vyššej než 20 °C a nižšej než 
52 °C vo vzdialenosti do 20 cm pred alebo za čelom filtra na odber vzoriek tuhých častíc. Na tento ú čel 
je povolené ohrievanie alebo izolovanie komponentov systému na odber vzoriek tuhých častíc.  
Ak sa po čas skúšky, pri ktorej nedochádza k periodickej regenerácii, prekro čí limit 52 °C, prietok 
v systéme CVS sa musí zvýši ť alebo sa musí uplatni ť dvojité zrie ďovanie (za predpokladu, že prietok 
v systéme CVS je už dostato čný na to, aby nedochádzalo ku kondenzácii v systéme CVS, v odberných 
vakoch alebo v analytickom systéme).  
4.2.1.2.4. Vzorka tuhých častíc sa odoberá zo samostatného filtra umiestneného spolu s držiakom v prúde zrie ­
dených výfukových plynov ur čených na odber vzoriek.  
4.2.1.2.5. Všetky časti systému riedenia a systému odberu vzoriek od výfukového potrubia až po držiak filtra, ktoré 
sú v styku s neriedenými a riedenými výfukovými plynmi, musia by ť navrhnuté tak, aby sa minimalizo ­
valo usádzanie alebo zmena vlastností tuhých častíc. Všetky časti musia by ť vyrobené z elektricky 
vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukových plynov, a musia by ť elektricky uzemnené, 
aby sa zabránilo elektrostatickým ú činkom.  
4.2.1.2.6. Ak nie je možné vyrovnáva ť kolísanie prietoku, musí sa zabezpe čiť výmenník tepla a zariadenie na 
reguláciu teploty, ako sa stanovuje v bode 3.3.5.1 alebo 3.3.6.4.2 tejto čiastkovej prílohy tak, aby sa 
zabezpe čilo, že prietok v systéme je konštantný a rýchlos ť odberu vzoriek je primerane proporcionálna.  
4.2.1.2.7. Teploty potrebné na meranie hmotnosti emitovaných tuhých častíc (PM) sa merajú s presnos ťou ± 1 °C 
a časom odozvy (t  10 – t  90 ) najviac 15 s.  
4.2.1.2.8. Tok vzoriek zo zrie ďovacieho tunela sa meria s presnos ťou ± 2,5 % zaznamenanej hodnoty alebo 
± 1,5 % plného rozsahu stupnice, pod ľa toho, ktorá hodnota je menšia  
Uvedená presnos ť toku vzoriek z tunela systému CVS platí aj v prípade použitia dvojitého riedenia. 
V dôsledku toho sa meranie a regulácia toku sekundárneho riediaceho vzduchu a prietoku zriedených 
výfukových plynov cez filter vykonáva s vyššou presnos ťou.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/501
 
4.2.1.2.9. Všetky údajové kanály potrebné na meranie hmotnosti emitovaných tuhých častíc (PM) sa zaznamená ­
vajú s frekvenciou 1 Hz alebo rýchlejšie. Spravidla to zah ŕňa 
a) teplotu zriedených výfukových plynov pri filtri na odber vzoriek tuhých častíc;  
b) prietok pri odbere vzoriek;  
c) prietok sekundárneho riediaceho vzduchu (ak sa použije sekundárne riedenie);  
d) teplotu sekundárneho riediaceho vzduchu (ak sa použije sekundárne riedenie).  
4.2.1.2.10. V prípade systémov dvojitého riedenia sa v rovnici presnos ť objemu zriedených výfukových plynov 
prenášaných zo zrie ďovacieho tunela V  ep , vymedzená v bode 3.3.2 čiastkovej prílohy 7, nemeria priamo, 
ale stanoví sa diferenciálnym meraním toku.  
Presnos ť prietokomerov používaných na meranie a reguláciu dvojito riedených výfukových plynov 
prechádzajúcich cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc a na meranie/reguláciu sekundárneho riediaceho 
vzduchu musí by ť dostato čná na to, aby objem V  ep stanovený diferenciálnou metódou sp ĺňal požiadavky 
na presnos ť a proporcionálny odber vzoriek stanovené pre jednorazové riedenie.  
Požiadavka, aby nedošlo k žiadnej kondenzácii výfukových plynov v zrie ďovacom tuneli systému CVS, 
v systéme merania prietoku zriedených výfukových plynov, v systéme odberu do vakov CVS ani v ana ­
lytickom systéme, sa uplat ňuje aj v prípade použitia systémov dvojitého riedenia.  
4.2.1.2.11. Každý prietokomer použitý pri odbere vzoriek tuhých častíc a v systéme dvojitého riedenia sa podrobí 
overeniu linearity pod ľa požiadaviek výrobcu prístroja.  
Obrázok A5/12  
Systém odberu vzoriek tuhých častíc t 10 – t  90
SK L 175/502 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/13  
Systém odberu vzoriek tuhých častíc s dvojitým riedením
  
4.2.1.3. Osobitné požiadavky  
4.2.1.3.1. Sonda na odber vzoriek  
4.2.1.3.1.1. Sonda na odber vzoriek musí zabezpe čova ť charakteristiky triedenia častíc pod ľa ve ľkosti, uvedené 
v bode 4.2.1.3.1.4 tejto čiastkovej prílohy. Odporú ča sa, aby sa tento ú činok dosiahol použitím otvorenej 
sondy na odber vzoriek s ostrým zakon čením oto čenej priamo do smere prúdu a predtriedi ča (cyklónový 
separátor, prachový filter at ď.). Alternatívne sa môže použi ť vhodná sonda na odber vzoriek, aká je 
znázornená na obrázku A5/11, za predpokladu, že dosiahne predtriediace charakteristiky opísané v bode 
4.2.1.3.1.4 tejto čiastkovej prílohy.  
4.2.1.3.1.2. Sonda na odber vzoriek s minimálnym vnútorným priemerom 8 mm sa nainštaluje vo vzdialenosti 
najmenej 10-násobku priemeru tunela za vstupom výfukových plynov do tunela.  
Ak sa z jednej sondy na odber vzoriek odoberá sú časne viac než jedna vzorka, tok vzoriek pochádzajúci 
z tejto sondy sa musí rozdeli ť na rovnaké čiastkové toky, aby sa zabránilo odberu artefaktov vzorky.  
Ak sa použije viac sond, každá sonda musí by ť otvorená s ostrým zakon čením a oto čená priamo v smere 
toku. Sondy musia by ť rovnomerne rozmiestnené okolo stredovej pozd ĺžnej osi zrie ďovacieho tunela 
s odstupmi medzi sondami najmenej 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Vzdialenos ť od vrcholu sondy na odber vzoriek po inštalovaný filter musí by ť najmenej 5-násobkom 
priemeru sondy, nesmie však presiahnu ť 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Predtriedi č (napr. cyklónový separátor, prachový filter at ď.) sa umiestni pred súpravou držiaka filtra. 
Predtriedi č musí zabezpe čiť 50 % ú činnos ť pri zachytávaní častíc s priemerom od 2,5 μm do 10 μm pri 
objemovom prietoku zvolenom na odber vzoriek na zistenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc. 
Predtriedi č musí umožni ť, aby najmenej 99 % hmotnostnej koncentrácie častíc s ve ľkos ťou 1 μm, vstu ­
pujúcich do predtriedi ča prešlo cez výstup predtriedi ča pri objemovom prietoku zvolenom na odber 
vzoriek na zistenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc.  
4.2.1.3.2. Trubica na prenos častíc (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Akéko ľvek ohyby trubice na prenos častíc (PTT) musia by ť hladké a musia ma ť čo najvä čší polomer.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/503
 
4.2.1.3.3. Sekundárne riedenie  
4.2.1.3.3.1. Volite ľne sa vzorka odobratá zo systému CVS na ú čely merania hmotnosti emisií tuhých častíc (PM) 
môže riedi ť v druhej etape, pri čom musia by ť splnené tieto požiadavky:  
4.2.1.3.3.1.1. Sekundárny riediaci vzduch sa filtruje cez médium schopné redukova ť častice s rozmerom, ktorý naj čas ­
tejšie preniká materiálom filtra, o ≥ 99,95 %, alebo cez filter HEPA triedy minimálne H13 pod ľa normy 
EN 1822:2009. Predtým ako riediaci vzduch prejde do filtra HEPA, môže sa pre čisti ť prechodom cez 
aktívne uhlie. Odporú ča sa umiestni ť dodato čný filter na hrubšie častice pred filter HEPA a za čisti č 
s aktívnym uhlím, ak sa používa.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekundárny riediaci vzduch by sa mal pod ľa možnosti vstrekova ť do trubice PTT v blízkosti výstupu 
zriedených výfukových plynov zo zrie ďovacieho tunela.  
4.2.1.3.3.1.3. Čas zotrvania od bodu vstreknutia sekundárneho riediaceho vzduchu po čelo filtra musí by ť aspo ň 0,25 
sekundy, ale najviac 5 sekúnd.  
4.2.1.3.3.1.4. Ak sa dvakrát riedená vzorka vracia do systému CVS, miesto návratu vzorky sa zvolí tak, aby nepre ­
kážalo odberu ďalších vzoriek zo systému CVS.  
4.2.1.3.4. Vzorkovacie čerpadlo a prietokomer  
4.2.1.3.4.1. Meracia jednotka prietoku vzorky plynu pozostáva z čerpadiel, regulátorov prietoku plynu a meracích 
jednotiek prietoku.  
4.2.1.3.4.2. Teplota toku plynu v prietokomeri nesmie kolísa ť o viac než ± 3 °C s výnimkou týchto situácií:  
a) ke ď je prietokomer odberu vzoriek vybavený systémom monitorovania a regulácie prietoku v režime 
reálneho času s frekvenciou 1 Hz alebo vyššou;  
b) po čas regenera čných skúšok na vozidlách vybavených periodicky regeneratívnymi zariadeniami na 
dodato čnú úpravu výfukových plynov.  
Ak by bol objem zmeny prietoku neprijate ľný v dôsledku nadmerného za ťaženia filtra, skúška bude 
neplatná. Ak sa to zopakuje, prietok sa zmenší.  
4.2.1.3.5. Filter a držiak filtra  
4.2.1.3.5.1. Za filtrom sa v smere toku umiestni ventil. Ventil sa musí otvori ť a zavrie ť do 1 sekundy po za čiatku 
a konci skúšky.  
4.2.1.3.5.2. Pri danej skúške sa čelná rýchlos ť plynu cez filter nastaví na po čiato čnú hodnotu v rozsahu 20 cm/s až 
105 cm/s a na za čiatku skúšky sa musí nastavi ť tak, aby sa neprekro čila rýchlos ť 105 cm/s, ak systém 
riedenia pracuje s prietokom vzorky úmerným prietoku vzorky cez systém CVS.  
4.2.1.3.5.3. Musia sa používa ť filtre zo sklených vlákien potiahnutých fluorouhlíkom alebo membránové filtre na 
báze fluorouhlíka.  
Všetky typy filtrov musia ma ť ú činnos ť záchytu častíc s priemerom 0,3 μm DOP (dioktylftalát) alebo 
PAO (polyalfaolefín) CS 68649-12-7 alebo CS 68037-01-4 najmenej 99 % pri rýchlosti prechodu plynu 
cez čelo filtra 5,33 cm/s meranej pod ľa jednej z týchto noriem:  
a) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element;  
b) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.SK L 175/504 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4. Zostava držiaka filtra musí by ť skonštruovaná tak, aby zabezpe čovala rovnomerné rozloženie prúdu cez 
činnú plochu filtra. Filter musí by ť okrúhly a musí ma ť činnú plochu najmenej 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Špecifikácie vážiacej komory (alebo miestnosti) a analytických váh  
4.2.2.1. Podmienky vážiacej komory (alebo miestnosti)  
a) Teplota vo vážiacej komore (alebo miestnosti), v ktorej sa kondicionujú a vážia filtre na odber vzoriek 
tuhých častíc, sa v priebehu celého kondicionovania a váženia filtrov udržiava v rozmedzí 22 °C 
± 2 °C (22 °C ± 1 °C, ak je to možné).  
b) Vlhkos ť sa udržiava na rosnom bode nižšom než 10,5 °C a relatívnej vlhkosti 45 % ± 8 %.  
c) Ur čité odchýlky od špecifikácií teploty a vlhkosti vo vážiacej komore (alebo miestnosti) sú povolené 
za predpokladu, že ich celkové trvanie po čas ktorejko ľvek periódy kondicionovania jedného filtra 
nepresiahne 30 minút.  
d) Úrove ň ne čistôt okolia v prostredí vážiacej komory (alebo miestnosti), ktoré by sa usádzali sa na 
filtroch na odber vzoriek tuhých častíc po čas ich stabilizácie, sa musí minimalizova ť. 
e) Po čas váženia nie sú povolené žiadne odchýlky od špecifikovaných podmienok.  
4.2.2.2. Lineárna odozva analytických váh  
Analytické váhy, ktoré sa používajú na stanovenie hmotnosti filtra, musia sp ĺňať kritériá overenia 
linearity použitím lineárnej regresie uvedené v tabu ľke A5/1. Z toho vyplýva presnos ť najmenej 2 μg 
a rozlíšenie najmenej 1 μg (1 číslica = 1 μg). Skúšajú sa najmenej 4 rovnomerne rozmiestnené referen čné 
hmotnosti. Nulová hodnota musí by ť v rozmedzí ± 1 μg. 
Tabu ľka A5/1  
Kritériá overenia analytických váh  
Merací systém  Úsek a0  Sklon a1  Štandardná chyba 
SEE Koeficient 
determinácie r  2 
Váhy tuhých častíc  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % max.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Eliminácia ú činkov statickej elektriny  
Účinky statickej elektriny sa neutralizujú. Môže sa to dosiahnu ť uzemnením váh tak, že sa umiestnenia 
na antistatickú podložku, a neutralizáciou filtrov na odber vzoriek tuhých častíc pred vážením pomocou 
polóniového neutralizátora alebo zariadenia s podobným ú činkom. Alternatívne sa neutralizovanie static ­
kých ú činkov môže dosiahnu ť vyrovnávaním statického náboja.  
4.2.2.4. Korekcia na vztlak  
Hmotnos ť vzorkovacieho filtra a referen čného filtra sa koriguje na ich vztlak vo vzduchu. Korekcia na 
vztlak je funkciou hustoty filtra na odber vzoriek, hustoty vzduchu a hustoty kalibra čného závažia váh, 
pri čom do úvahy sa neberie vztlak samotných tuhých častíc.  
Ak hustota materiálu filtra nie je známa, použijú sa tieto hustoty:  
a) filter zo sklenených vlákien potiahnutých polytetrafluóretylénom: 2 300 kg/m  3 ; 
b) membránový filter z polytetrafluóretylénu: 2 144 kg/m  3 ; 
c) membránový filter z polytetrafluóretylénu s podperným krúžkom z polymetylpenténu: 920 kg/m  3 .SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/505
 
V prípade kalibra čných závaží z nehrdzavejúcej ocele sa použije hustota 8 000 kg/m  3 . Ak je kalibra čné 
závažie vyrobené z iného materiálu, jeho hustota musí by ť známa a musí sa použi ť. Malo by sa 
dodržiava ť Medzinárodné odporú čanie OIML R 111-1 Medzinárodnej organizácie legálnej metrológie, 
vydanie 2004(E) (alebo rovnocenné), týkajúce sa kalibra čných závaží.  
Používa sa táto rovnica:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
ke ď: 
Pe f je korigovaná hmotnos ť vzorky tuhých častíc (mg),  
Pe uncorr  je nekorigovaná hmotnos ť vzorky tuhých častíc (mg),  
ρ a je hustota vzduchu (kg/m3),  
ρ w je hustota kalibra čného závažia váh (kg/m  3 ), 
ρ f je hustota filtra na odber vzoriek tuhých častíc (kg/m  3 ). 
Hustota vzduchu ρ a sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b je celkový atmosférický tlak (kPa),  
T a je teplota vzduchu v prostredí váh v Kelvinoch (K),  
M mix je molárna hmotnos ť vzduchu v prostredí váh 28,836 g mol  –1 , 
R je molárna plynová konštanta 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Zariadenie na meranie po čtu emitovaných častíc  
4.3.1. Špecifikácia  
4.3.1.1. Preh ľad systému  
4.3.1.1.1. Systém na odber vzoriek častíc sa skladá zo sondy na odber vzoriek alebo miesta odberu, kde sa odoberá 
vzorka z homogénne zmiešaného toku v systéme riedenia, z odstra ňova ča prchavých častíc (VPR) umiest ­
neného pred po čítadlom častíc (PNC) a vhodnej prenosovej trubice. Pozri obrázok A5/14.  
4.3.1.1.2. Odporú ča sa, aby sa pred vstup do odstra ňova ča VPR umiestnil predtriedi č ve ľkosti častíc (PCF) (napr. 
cyklónový separátor, prachový filter at ď.). Predtriedi č PCF musí zabezpe čiť 50 % ú činnos ť pri zachytávaní 
častíc s priemerom od 2,5 μm do 10 μm pri objemovom prietoku zvolenom na odber vzoriek častíc. 
Predtriedi č PCF musí umož ňova ť, aby najmenej 99 % hmotnostnej koncentrácie častíc s ve ľkos ťou 1 μm, 
vstupujúcich do predtriedi ča PCF, prešlo cez výstup predtriedi ča PCF pri objemovom prietoku zvolenom 
na odber vzoriek.SK L 175/506 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Prijate ľnou alternatívou použitia predtriedi ča PCF je sonda na odber vzoriek pôsobiaca ako vhodné 
zariadenie na triedenie pod ľa ve ľkosti, napríklad taká, aká je znázornená na obrázku A5/11.  
4.3.1.2. Všeobecné požiadavky  
4.3.1.2.1. Miesto odberu vzoriek častíc sa musí nachádza ť v systéme riedenia. V prípade, že sa používa systém 
dvojitého riedenia, miesto odberu vzoriek častíc musí sa musí nachádza ť v systéme primárneho riedenia.  
4.3.1.2.1.1. Vrchol sondy na odber vzoriek alebo PSP a trubica PTT spolu tvoria systém prenosu častíc (PTS). Systém 
PTS privádza vzorku zo zrie ďovacieho tunela do vstupu odstra ňova ča VPR. PTS musí sp ĺňať tieto 
podmienky:  
a) sonda na odber vzoriek sa inštaluje vo vzdialenosti najmenej 10 priemerov tunela za vstupom 
výfukových plynov v smere proti toku plynu v tuneli, pri čom jej os pri vrchole je rovnobežná 
s osou zrie ďovacieho tunela;  
b) sonda na odber vzoriek musí by ť umiestnená pred akýmko ľvek zariadením na kondicionovanie (napr. 
výmenníkom tepla);  
c) sonda na odber vzoriek musí by ť umiestnená v zrie ďovacom tuneli tak, aby bola vzorka odoberaná 
z homogénnej zmesi riediaceho prostriedku a výfukových plynov.  
4.3.1.2.1.2. Vzorka plynov prúdiaca cez systém PTS musí sp ĺňať tieto podmienky:  
a) v prípade, že sa používa systém riedenia plného prietoku výfukových plynov, musí by ť Reynoldsovo 
číslo prúdenia (Re) nižšie než 1 700;  
b) v prípade, že sa používa systém dvojitého riedenia, musí by ť Reynoldsovo číslo (Re) prúdenia v trubici 
PTT, t. j. za sondou na odber vzoriek alebo miestom odberu vzoriek, nižšie než 1 700;  
c) čas zotrvania musí by ť ≤ 3 sekundy.  
4.3.1.2.1.3. Akáko ľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre systém PTS, v prípade ktorej je možné preukáza ť ekvi ­
valentný prienik častíc ve ľkosti 30 nm, sa považuje za prijate ľnú. 
4.3.1.2.1.4. Výstupná trubica (OT), ktorou sa odvádza zriedená vzorka z odstra ňova ča VPR do vstupu po čítadla PNC, 
musí ma ť tieto vlastnosti:  
a) vnútorný priemer ≥ 4 mm;  
b) čas zotrvania toku vzorky plynov ≤ 0,8 sekúnd.  
4.3.1.2.1.5. Akáko ľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre trubicu OT, v prípade ktorej je možné preukáza ť ekvi ­
valentný prienik častíc ve ľkosti 30 nm, sa považuje za prijate ľnú. 
4.3.1.2.2. VPR zah ŕňa zariadenia na riedenie vzoriek a na odstra ňovanie prchavých častíc.  
4.3.1.2.3. Všetky časti systému riedenia a systému odberu vzoriek od výfukového potrubia až po po čítadlo PNC, 
ktoré sú v styku s neriedenými a riedenými výfukovými plynmi, musia by ť navrhnuté tak, aby sa mini ­
malizovalo usádzanie častíc. Všetky časti musia by ť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré 
nereagujú so zložkami výfukových plynov, a musia by ť elektricky uzemnené, aby sa zabránilo elektro ­
statickým ú činkom.  
4.3.1.2.4. Systém odberu vzoriek častíc musí ma ť zabudovaný osved čený systém odoberania vzoriek častíc kvapa ­
liny, ktorý nesmie zah ŕňať ostré ohyby a náhle zmeny prierezu, musí ma ť hladký vnútorný povrch 
a d ĺžka odberného vedenia musí by ť minimalizovaná. Postupné zmeny prierezu sú prípustné.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/507
 
4.3.1.3. Osobitné požiadavky  
4.3.1.3.1. Vzorka častíc nesmie pred prechodom cez po číta č častíc (PNC) prejs ť cez čerpadlo.  
4.3.1.3.2. Odporú ča sa použi ť predtriedi č vzoriek.  
4.3.1.3.3. Jednotka na predkondicionovanie vzoriek musí:  
a) umož ňova ť riedenie vzorky v jednom alebo vo viacerých fázach, aby sa na vstupe do po čítadla PNC 
dosiahla nižšia koncentrácia po čtu častíc, než je horný prah režimu odpo čítavania jednotlivých častíc 
po čítadla PNC a teplota plynu nižšia než 35 °C;  
b) zah ŕňať po čiato čnú fázu zahrievaného riedenia, z ktorej vychádza vzorka pri teplote ≥ 150 °C 
a ≤ 350 °C ± 10 °C a riedi sa faktorom najmenej 10;  
c) regulova ť fázy zahrievania na konštantné menovité prevádzkové teploty v rozmedzí ≥ 150 °C 
a ≤ 400 °C ± 10 °C;  
d) indikova ť, či majú štádiá zahrievania správnu prevádzkovú teplotu;  
e) by ť navrhnutá tak, aby dosiahla ú činnos ť prieniku tuhých častíc najmenej 70 %, pokia ľ ide o častice 
s priemerom elektrickej mobility 100 nm;  
f) dosiahnu ť faktor zníženia koncentrácie častíc f  r (d i ) v prípade častíc s priemermi elektrickej mobility 30 
nm a 50 nm, ktoré sú maximálne o 30 % resp. o 20 % vyššie a maximálne o 5 % nižšie, než sú 
príslušné hodnoty častíc s priemerom elektrickej mobility 100 nm pre odstra ňova č VPR ako celok.  
Faktor zníženia koncentrácie častíc za každú ve ľkos ť častíc f  r (d i ) sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
ke ď: 
N in (d i ) je koncentrácia po čtu častíc proti smeru toku, pokia ľ ide o častice s priemerom, d  i 
N out (d i ), d  i je koncentrácia po čtu častíc v smere toku, pokia ľ ide o častice s priemerom  
d i je priemer elektrickej mobility častíc (30, 50 alebo 100 nm).  
N in (d i ) a N  out (d i ) sa korigujú na rovnaké podmienky.  
Aritmetický priemer faktora zníženia koncentrácie častíc pri danom nastavení riedenia  f r sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Odporú ča sa, aby sa odstra ňova č VPR kalibroval a validoval ako úplná jednotka;SK L 175/508 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
g) by ť navrhnutá pod ľa osved čenej technickej praxe, aby bola po čas skúšky zabezpe čená stabilita 
faktorov zníženia koncentrácie častíc;  
h) dosiahnu ť aj > 99 % odparenie častíc tetrakontánu ve ľkosti 30 nm [CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ] s koncentráciou 
na vstupe ≥ 10 000 na cm  3 pomocou zahrievania a zníženia čiastkových tlakov tetrakontánu.  
4.3.1.3.4. PNC musí:  
a) pracova ť v prevádzkových podmienkach plného prietoku;  
b) ma ť presnos ť po čítania ± 10 % v celom rozsahu od 1 cm  -3 po horný prah režimu po čítania po čítadla 
PNC pre jednotlivú časticu v porovnaní s príslušnou normou. Pri koncentráciách nižších než 
100 cm  -3 sa môžu vyžadova ť merania spriemerované z pred ĺžených intervalov odberu vzoriek, aby 
sa preukázala presnos ť po čítadla PNC s vysokým stup ňom štatistickej spo ľahlivosti;  
c) ma ť rozlíšenie najmenej 0,1 častice na cm  3 pri koncentráciách nižších než 100 cm  -3 ; 
d) ma ť lineárnu odozvu na koncentrácie po čtu častíc v plnom meracom rozsahu v režime po čítania pre 
jednotlivú časticu;  
e) ma ť frekvenciu hlásenia údajov ≥ 0,5 Hz;  
f) ma ť čas odozvy t  90 v celom rozsahu merania koncentrácie menej než 5 s;  
g) obsahova ť funkciu korekcie zhody do hodnoty korekcie maximálne 10 % a ma ť možnos ť využíva ť 
vnútorný kalibra čný faktor stanovený v bode 5.7.1.3 tejto čiastkovej prílohy, ale nevyužíva ť žiadny 
iný algoritmus na korekciu alebo zistenie ú činnosti po čítania;  
h) ma ť ú činnos ť po čítania pre častice rôznej ve ľkosti pod ľa tabu ľky A5/2.  
Tabu ľka A5/2  
Účinnos ť po čítania po čítadla častíc PNC  
Priemer elektrickej mobility častíc (nm)  Ú činnos ť po čítania po čítadla PNC (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ak po čítadlo PNC využíva pracovnú kvapalinu, tá sa musí vymie ňať s frekvenciou stanovenou výrobcom 
prístroja.  
4.3.1.3.6. Ak sa na mieste, na ktorom je prietok po čítadla PNC regulovaný, tlak a/alebo teplota neudržiavajú na 
známej konštantnej úrovni, musia sa tieto hodnoty na vstupe do po čítadla PNC mera ť na ú čely korekcie 
meraní koncentrácie častíc na štandardné podmienky.  
4.3.1.3.7. Sú čet časov zotrvania systému PTS, odstra ňova ča VPR a trubice OT a času odozvy po čítadla PNC t  90 
nesmie by ť vyšší než 20 s.  
4.3.1.4. Opis odporú čaného systému  
V nasledujúcom bode je uvedený odporú čaný postup merania po čtu častíc. Prijate ľný je však každý 
systém, ktorý vyhovuje výkonnostným špecifikáciám uvedeným v bodoch 4.3.1.2 a 4.3.1.3 tejto čiast ­
kovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/509
 
Obrázok A5/14  
Odporú čaný systém odberu vzoriek častíc
  
4.3.1.4.1. Opis systému odberu vzoriek  
4.3.1.4.1.1. Systém odberu vzoriek častíc pozostáva z vrcholu sondy na odber vzoriek alebo miesta odberu vzoriek 
častíc v systéme riedenia, z trubice PTT, predtriedi ča PCF a odstra ňova ča VPR, a to pred jednotkou 
po čítadla PNC.  
4.3.1.4.1.2. Odstra ňova č VPR zah ŕňa zariadenia na riedenie vzoriek (zariadenia na riedenie po čtu častíc: PND  1 
a PND  2 ) a na odparovanie častíc [odparovacia trubica (ET)].  
4.3.1.4.1.3. Sonda na odber vzoriek alebo miesto odberu vzoriek toku skúšaného plynu sa umiestni v zrie ďovacom 
tuneli tak, aby bola reprezentatívna vzorka toku plynu odoberaná z homogénnej zmesi riediaceho 
prostriedku a výfukových plynov.  
5. Intervaly a postupy kalibrácie  
5.1. Intervaly kalibrácie  
Tabu ľka A5/3  
Intervaly kalibrácie prístroja  
Kontroly meradla  Interval  Kritérium  
Linearizácia analyzátora plynu 
(kalibrácia)  každých 6 mesiacov  ± 2 % od čítanej hodnoty  
Kontrola v strede intervalu kali ­
brácie  každých 6 mesiacov  ± 2 %  
Analyzátor CO NDIR:interfe ­
rencia CO  2 /H 2 O mesa čne –1 až 3 ppm  
Kontrola konvertora NOx  mesa čne > 95 %  
Kontrola odlu čova ča CH  4 ro čne 98 % etánu  
Odozva detektora FID na CH  4 ro čne pozri bod 5.4.3 tejto čiastkovej 
prílohy  
Prietok vzduchu/paliva cez 
detektor FID  pri vä čšej údržbe  pod ľa výrobcu prístroja  
Laserové infra červené spektro ­
metre (modulované úzkopásmové 
infra červené analyzátory 
s vysokým rozlíšením): kontrola 
interferencie  ro čne alebo pri vä čšej údržbe  pod ľa výrobcu prístrojaSK L 175/510 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Kontroly meradla  Interval  Kritérium  
QCL  ro čne alebo pri vä čšej údržbe  pod ľa výrobcu prístroja  
Metódy plynovej chromatografie 
(GC)  pozri bod 7.2 tejto čiastkovej 
prílohy  pozri bod 7.2 tejto čiastkovej 
prílohy  
Metódy kvapalinovej chromato ­
grafie (LC)  ro čne alebo pri vä čšej údržbe  pod ľa výrobcu prístroja  
Fotoakustika  ro čne alebo pri vä čšej údržbe  pod ľa výrobcu prístroja  
Linearita mikrogramových váh  ro čne alebo pri vä čšej údržbe  pozri bod 4.2.2.2 tejto čiastkovej 
prílohy  
Po čítadlo po čtu častíc PNC  pozri bod 5.7.1.1 tejto čiast ­
kovej prílohy  pozri bod 5.7.1.3 tejto čiastkovej 
prílohy  
Odstra ňova č prchavých častíc 
VPR  pozri bod 5.7.2.1 tejto čiast ­
kovej prílohy  pozri bod 5.7.2 tejto čiastkovej 
prílohy  
Tabu ľka A5/4  
Intervaly kalibrácie systému odberu vzoriek s konštantným objemom (CVS)  
CVS  Interval  Kritérium  
Tok v systéme CVS  po generálnej oprave  ± 2 %  
Riediaci tok  ro čne ± 2 %  
Sníma č teploty  ro čne ± 1 °C  
Sníma č tlaku  ro čne ± 0,4 kPa  
Kontrola vstrekovania  týždenne  ± 2 %  
Tabu ľka A5/5  
Intervaly kalibrácie environmentálnych údajov  
Podnebie  Interval  Kritérium  
Teplota  ro čne ± 1 °C  
Vlhkos ť pri rosnom bode  ro čne ± 5 % RH  
Tlak okolia  ro čne ± 0,4 kPa  
Chladiaci ventilátor  po generálnej oprave  pod ľa bodu 1.1.1 tejto čiastkovej 
prílohy  
5.2. Postupy kalibrácie analyzátora  
5.2.1. Každý analyzátor sa kalibruje pod ľa pokynov výrobcu prístroja alebo aspo ň tak často, ako je uvedené 
v tabu ľke A5/3.  
5.2.1. Každý bežne používaný prevádzkový rozsah sa linearizuje týmto postupom:  
5.2.2.1. Lineariza čná krivka analyzátora je tvorená najmenej piatimi kalibra čnými bodmi, ktoré sú rozmiestnené 
čo možno najrovnomernejšie. Menovitá koncentrácia kalibra čného plynu s najvyššou koncentráciou 
nesmie by ť menšia než 80 % plného rozsahu stupnice.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/511
 
5.2.2.2. Požadovaná koncentrácia kalibra čného plynu sa môže dosiahnu ť pomocou rozde ľova ča plynov, riedením 
čisteným N  2 alebo čisteným syntetickým vzduchom.  
5.2.2.3. Lineariza čná krivka sa vypo číta metódou najmenších štvorcov. Ak je výsledný stupe ň polynómu vä čší 
než 3, po čet kalibra čných bodov musí by ť prinajmenšom rovný tomuto stup ňu polynómu zvä čšenému 
o 2.  
5.2.2.4. Lineariza čná krivka sa nesmie líši ť o viac než ± 2 % od menovitej hodnoty každého kalibra čného plynu.  
5.2.2.5. Z priebehu lineariza čnej krivky a lineariza čných bodov je možné overi ť, či bola kalibrácia vykonaná 
správne. Musia sa uvies ť rôzne charakteristické parametre analyzátora, najmä:  
a) analyzátor a plynová zložka;  
b) rozsah;  
c) dátum vykonania linearizácie.  
5.2.2.6. Ak je schva ľovací úrad presved čený, že alternatívnymi technikami (napr. po číta č, elektronicky ovládaný 
spína č rozsahu at ď.) sa môže dosiahnu ť ekvivalentná presnos ť, tieto alternatívy sa môžu použi ť. 
5.3. Postup overenia nastavenia nuly a kalibrácie analyzátora  
5.3.1. Každý bežne používaný prevádzkový rozsah sa kontroluje pred každou analýzou v súlade s bodmi 
5.3.1.1 a 5.3.1.2 tejto čiastkovej prílohy.  
5.3.1.1. Kalibrácia sa kontroluje pomocou nulového plynu a kalibra čného plynu pod ľa bodu 1.2.14.2.3 čiast ­
kovej prílohy 6.  
5.3.1.2. Po skúške sa nulový a kalibra čný plyn použijú na opätovnú kontrolu pod ľa bodu 1.2.14.2.4. čiastkovej 
prílohy 6.  
5.4. Postup kontroly odozvy plame ňového ioniza čného detektora (FID) na uh ľovodíky  
5.4.1. Optimalizácia odozvy detektora  
Detektor FID sa nastaví pod ľa pokynov výrobcu prístroja. V najbežnejšom prevádzkovom rozsahu sa 
používa propán vo vzduchu.  
5.4.2. Kalibrácia analyzátora uh ľovodíkov (HC)  
5.4.2.1. Analyzátor sa kalibruje pomocou propánu vo vzduchu a čisteného syntetického vzduchu.  
5.4.2.2. Zostaví sa kalibra čná krivka pod ľa opisu v bode 5.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
5.4.3. Faktory odozvy rôznych uh ľovodíkov a odporú čané limity  
5.4.3.1. Faktorom odozvy R  f pre jednotlivé zlú čeniny uh ľovodíkov je pomer hodnoty FID C1 ku koncentrácii 
plynu vo f ľaši vyjadrený ako ppm C  1 . 
Koncentrácia skúšobného plynu musí by ť na úrovni poskytujúcej odozvu približne 80 % výchylky 
plného rozsahu stupnice pre prevádzkový rozsah. Koncentrácia musí by ť známa s presnos ťou ± 2 % 
vo vz ťahu ku gravimetrickému štandardu vyjadrenému v jednotkách objemu. Okrem toho sa plynová 
fľaša musí predkondicionova ť 24 hodín pri teplote 20 °C až 30 °C.  
5.4.3.2. Faktory odozvy sa ur čujú pri uvádzaní analyzátora do prevádzky a po dlhších servisných intervaloch. 
Skúšobné plyny, ktoré sa majú použi ť, a odporú čané faktory odozvy sú:SK L 175/512 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
propylén a čistený vzduch:  0,90 < R f< 1,10  
toluén a čistený vzduch:  0,90 < R f< 1,10  
Vz ťahujú sa na faktor odozvy R  f 1,0 pre propán a čistený vzduch.  
5.5. Postup skúšky ú činnosti konvertora NO  x 
5.5.1. Pomocou skúšobnej zostavy znázornenej na obrázku A5/15 a postupu opísaného v ďalšej časti sa 
účinnos ť konvertorov pri konverzii NO  2 na NO skúša pomocou ozonizátora takto:  
5.5.1.1. Analyzátor sa kalibruje v najbežnejšom prevádzkovom rozsahu pod ľa špecifikácií výrobcu s použitím 
nulového plynu a kalibra čného plynu (v ktorom obsah NO musí by ť približne 80 % prevádzkového 
rozsahu a koncentrácia NO  2 v zmesi plynov musí by ť nižšia než 5 % koncentrácie NO). Analyzátor NO  x 
musí by ť v režime NO nastavený tak, aby kalibra čný plyn neprechádzal cez konvertor. Udávaná koncen ­
trácia sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
5.5.1.2. Trubicou v tvare T sa do toku kalibra čného plynu plynulo pridáva kyslík alebo syntetický vzduch, až 
kým udávaná koncentrácia nie je približne o 10 % nižšia než udávaná kalibra čná koncentrácia uvedená 
v bode 5.5.1.1 tejto čiastkovej prílohy. Udávaná koncentrácia c) sa uvedie vo všetkých príslušných 
skúšobných hárkoch. Ozonizátor je v priebehu tohto procesu deaktivovaný.  
5.5.1.3. Ozonizátor sa následne uvedie do činnosti, aby vytvoril dostatok ozónu potrebného na zníženie koncen ­
trácie NO na 20 % (minimálne 10 %) kalibra čnej koncentrácie uvedenej v bode 5.5.1.1 tejto čiastkovej 
prílohy. Udávaná koncentrácia d) sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
5.5.1.4. Analyzátor NO  x sa potom prepne do režimu NO  x tak, aby zmes plynov (skladajúca sa z NO, NO  2 , O  2 
a N  2 ) prechádzala konvertorom. Udávaná koncentrácia a) sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných 
hárkoch.  
5.5.1.5. Ozonizátor sa potom deaktivuje. Zmes plynov opísaná v bode 5.5.1.2 tejto čiastkovej prílohy prechádza 
konvertorom do detektora. Udávaná koncentrácia b) sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných 
hárkoch.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/513
 
Obrázok A5/15  
Konfigurácia skúšky ú činnosti konvertora NO  x
 
5.5.1.6. S deaktivovaným ozonizátorom sa uzavrie aj tok kyslíka alebo syntetického vzduchu. Hodnota NO  2 
zaznamenaná analyzátorom nesmie by ť potom o viac než 5 % vyššia, než je hodnota uvedená v bode 
5.5.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
5.5.1.7. Percentuálna ú činnos ť konvertora NO  x sa vypo číta na základe koncentrácií a, b, c a d stanovených 
v bodoch 5.5.1.2 až 5.5.1.5 tejto čiastkovej prílohy pomocou tejto rovnice: R  f 
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Ú činnos ť konvertora nesmie by ť nižšia než 95 %. Ú činnos ť konvertora sa skúša s frekvenciou stano ­
venou v tabu ľke A5/3.  
5.6. Kalibrácia mikrogramových váh  
5.6.1. Kalibrácia mikrogramových váh používaných na váženie filtra na odber vzoriek tuhých častíc sa vyko ­
náva pod ľa vnútroštátnej alebo medzinárodnej normy. Váhy musia sp ĺňať požiadavky na linearitu 
uvedené v bode 4.2.2.2 tejto čiastkovej prílohy. Overenie linearity sa vykonáva minimálne každých 12 
mesiacov alebo vždy, ke ď sa vykoná oprava alebo zmena systému, ktorá by mohla ovplyvni ť kalibráciu.  
5.7. Kalibrácia a validácia systému odberu vzoriek častíc  
Príklady metód kalibrácie/validácie sú k dispozícii na adrese:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Kalibrácia po čítadla častíc (PNC)  
5.7.1.1. Schva ľovací úrad zabezpe čí osved čenie o kalibrácii po čítadla PNC, ktorým sa preukazuje súlad s prí ­
slušnou normou, v priebehu 13 mesa čného obdobia pred emisnou skúškou. Medzi kalibráciami by sa 
mala monitorova ť ú činnos ť po čítania PNC z h ľadiska jej zhoršovania alebo by sa mal bežne každých 6 
mesiacov vymie ňať knôt po čítadla PNC. Pozri obrázky A5/16 a A5/17. Ú činnos ť po čítania PNC sa môže 
monitorova ť v porovnaní s referen čným po čítadlom PNC alebo s najmenej dvoma inými po čítadlami 
PNC používanými na meranie. Ak po čítadlo PNC udáva koncentrácie častíc v rozmedzí ± 10 % aritme ­
tického priemeru koncentrácií z referen čného po čítadla PNC alebo skupiny dvoch či viacerých po čítadiel 
PNC, potom sa po čítadlo PNC považuje za stabilné, inak sa vyžaduje údržba PNC. Ke ď sa po čítadlo PNC 
monitoruje v porovnaní s dvoma alebo viacerými po čítadlami PNC používanými na meranie, je povolené 
použi ť referen čné vozidlo jazdiace postupne v rôznych skúšobných komorách, každé so svojim vlastným 
po čítadlom PNC.SK L 175/514 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A5/16  
Menovitý ro čný cyklus po čítadla PNC
  
Obrázok A5/17  
Rozšírený ro čný cyklus po čítadla PNC (v prípade, ke ď sa omešká úplná kalibrácia po čítadla PNC)
  
5.7.1.2. Po akejko ľvek vä čšej údržbe sa musí po čítadlo PNC nanovo kalibrova ť a vydá sa nové osved čenie 
o kalibrácii.  
5.7.1.3. Kalibrácia musí zodpoveda ť vnútroštátnej alebo medzinárodnej štandardnej kalibra čnej metóde porov ­
naním odozvy kalibrovaného po čítadla PNC s odozvou:  
a) kalibrovaného aerosólového elektromeru pri sú časnom odbere vzoriek častíc triedených pod ľa elek ­
trostatického náboja; alebo  
b) druhého po čítadla PNC, ktoré bolo priamo kalibrované opísanou metódou.  
5.7.1.3.1. V prípade bodu 5.7.1.3 písm. a) tejto čiastkovej prílohy sa kalibrácia vykoná s použitím najmenej šiestich 
štandardných koncentrácií rozložených čo možno najrovnomernejšie v celom meracom rozsahu po čí­
tadla PNC.  
5.7.1.3.2. V prípade bodu 5.7.1.3 písm. b) tejto čiastkovej prílohy sa kalibrácia vykoná použitím najmenej šiestich 
štandardných koncentrácií v celom meracom rozsahu po čítadla PNC. Najmenej v troch bodoch musí by ť 
koncentrácia nižšia než 1 000 cm  -3 , ostatné koncentrácie musia by ť lineárne rozložené medzi hodnotou 
1 000 na cm  3 a maximálnou hodnotou rozsahu po čítadla PNC v režime po čítania jednotlivých častíc.  
5.7.1.3.3. V prípade bodu 5.7.1.3 písm. a) a b) tejto čiastkovej prílohy zah ŕňajú zvolené body menovitý bod 
nulovej koncentrácie vytvorený pripojením filtrov HEPA minimálne triedy H13 pod ľa normy EN 
1822:2008, alebo s rovnocennou ú činnos ťou na vstupe každého prístroja. So žiadnym kalibra čným 
faktorom použitým na kalibrované po čítadlo PNC nesmú by ť namerané koncentrácie v rozsahu 
± 10 % štandardnej koncentrácie pre každú koncentráciu s výnimkou nulového bodu. V opa čnom 
prípade sa kalibrované po čítadlo PNC zamietne. Vypo číta a zaznamená sa sklon z lineárnej regresie 
metódou najmenších štvorcov dvoch súborov údajov. Na kalibrované po čítadlo PNC sa použije kali ­
bra čný faktor, ktorý sa rovná recipro čnej hodnote sklonu. Lineárnos ť odozvy sa vypo číta ako druhá 
mocnina Pearsonovho korela čného koeficientu sú činu momentov r) dvoch súborov údajov a musí sa 
rovna ť alebo by ť vä čšia než 0,97. Pri výpo čte sklonu a hodnoty r  2 sa lineárna regresia vedie cez za čiatok 
(nulová koncentrácia na obidvoch prístrojoch).  
5.7.1.4. Kalibrácia musí zah ŕňať aj kontrolu ú činnosti detekcie po čítadla PNC, pokia ľ ide o častice s priemerom 
elektrickej mobility 23 nm, pod ľa požiadaviek uvedených v bode 4.3.1.3.4 písm. h) tejto čiastkovej 
prílohy. Kontrola ú činnosti po čítania pre častice s priemerom 41 nm sa nevyžaduje.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/515
 
5.7.2. Kalibrácia/validácia odstra ňova ča prchavých častíc (VPR)  
5.7.2.1. Kalibrácia faktorov zníženia koncentrácie častíc odstra ňova ča VPR v plnom rozsahu nastavenia riedenia, 
pri pevne stanovených menovitých prevádzkových teplotách prístroja sa vyžaduje v prípade, že ide 
o novú jednotku a po každej vä čšej údržbe. Požiadavka na pravidelnú validáciu, pokia ľ ide o faktor 
zníženia koncentrácie častíc odstra ňova ča VPR, je obmedzená na kontrolu pri jedinom nastavení charak ­
teristickom pre nastavenie, ktoré sa používa na meranie vo vozidlách vybavených filtrom tuhých častíc. 
Schva ľovací úrad zabezpe čí pre odstra ňova č VPR osved čenie o kalibrácii alebo validácii v priebehu 6 
mesiacov pred emisnou skúškou. Ak sú sú čas ťou odstra ňova ča VPR signaliza čné zariadenia na monito ­
rovanie teploty, povolený je 13-mesa čný interval validácie.  
Odporú ča sa, aby sa odstra ňova č VPR kalibroval a validoval ako úplná jednotka.  
Odstra ňova č VPR musí by ť charakterizovaný z h ľadiska faktora zníženia koncentrácie častíc pre tuhé 
častice s priemerom elektrickej mobility 30, 50 a 100 nm. Faktory zníženia koncentrácie častíc f  r (d) pre 
častice s priemermi elektrickej mobility 30 nm a 50 nm musia by ť maximálne o 30 %, resp. o 20 %, 
vyššie a maximálne o 5 % nižšie, než sú príslušné hodnoty pre častice s priemerom elektrickej mobility 
100 nm. Na ú čely validácie musí by ť aritmetický priemer faktora zníženia koncentrácie častíc ðv rozsahu 
± 10 % aritmetického priemeru faktora zníženia koncentrácie častíc  f r stanoveného po čas primárnej 
kalibrácie odstra ňova ča VPR.  
5.7.2.2. Skúšobný aerosól na ú čely týchto meraní musí pozostáva ť z tuhých častíc s priemerom elektrickej 
mobility 30, 50 a 100 nm a minimálnou koncentráciou 5 000 častíc na cm  3 na vstupe odstra ňova ča 
VPR. Ako volite ľná možnos ť sa na validáciu môže použi ť polydisperzný aerosól so stredným priemerom 
elektrickej mobility 50 nm. Skúšobný aerosól musí by ť tepelne stabilný pri prevádzkových teplotách 
odstra ňova ča VPR. Koncentrácie častíc sa merajú pred a za komponentmi.  
Faktor zníženia koncentrácie častíc pre každú ve ľkos ť monodisperzných častíc f  r (d i ) sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
ke ď: 
N in (d i ) je koncentrácia po čtu častíc proti smeru toku, pokia ľ ide o častice s priemerom d  i , 
N out (d i ) je koncentrácia po čtu častíc v smere toku, pokia ľ ide o častice s priemerom d  i , 
d i je priemer elektrickej mobility častíc (30, 50 alebo 100 nm).  
N in (d i ) and N  out (d i ) sa korigujú na rovnaké podmienky.  
Aritmetický priemer faktora zníženia koncentrácie častíc  f r pri danom nastavení riedenia sa vypo číta 
pomocou tejto rovnice:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ke ď sa na validáciu použije polydisperzný aerosól s priemerom 50 nm, aritmetický priemer faktora 
zníženia koncentrácie častíc  f v pri nastavenom riedení použitom na validáciu, sa vypo číta pomocou 
tejto rovnice:  
f v ¼ N in 
N outSK L 175/516 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
N in je koncentrácia po čtu častíc proti smeru toku,  
N out je koncentrácia po čtu častíc v smere toku.  
5.7.2.3. Odstra ňova č VPR musí preukáza ť viac než 99 % odstránenie častíc tetrakontánu (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 
s priemerom elektrickej mobility najmenej 30 nm v koncentrácii na vstupe ≥ 10 000 cm  -3 pri prevádzke 
s minimálnym nastavením riedenia a prevádzkovou teplotou odporú čanou výrobcom.  
5.7.3. Postupy kontroly systému na meranie po čtu emitovaných častíc (PN)  
5.7.3.1. Tok vzorky do po čítadla PNC musí na mesa čnom základe vykazova ť nameranú hodnotu v rámci 5 % 
menovitého prietoku po čítadla PNC pri kontrole kalibrovaným prietokomerom.  
5.8. Presnos ť zmiešavacieho zariadenia  
Ak sa na vykonávanie kalibrácií pod ľa bodu 5.2 tejto čiastkovej prílohy použije rozde ľova č plynov, 
presnos ť zmiešavacieho zariadenia musí by ť taká, aby sa koncentrácie zriedených kalibra čných plynov 
mohli stanovi ť s presnos ťou ± 2 %. Kalibra čná krivka sa musí overi ť kontrolou v strede intervalu kali ­
brácie opísanou v bode 5.3 tejto čiastkovej prílohy. Kalibra čný plyn s koncentráciou pod 50 % rozsahu 
analyzátora sa musí s toleranciou 2 % rovna ť jeho certifikovanej koncentrácii.  
6. Referen čné plyny  
6.1. Čisté plyny  
6.1.1. Všetky hodnoty v ppm znamenajú objemové ppm (vpm).  
6.1.2. Na kalibráciu a na prevádzku musia by ť v prípade potreby k dispozícii tieto čisté plyny:  
6.1.2.1. Dusík:  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 
6.1.2.2. Syntetický vzduch:  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, obsah kyslíka medzi 18 % a 21 % 
objemu  
6.1.2.3. Kyslík:  
Čistota: > 99,5 % objemu O  2 
6.1.2.4. Vodík (a zmes obsahujúca hélium alebo dusík):  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 , obsah kyslíka 39 % až 41 % objemu  
6.1.2.5. Oxid uho ľnatý:  
minimálna čistota 99,5 %  
6.1.2.6. Propán:  
minimálna čistota 99,5 %SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/517
 
6.2. Kalibra čné plyny  
6.2.1. Skuto čná koncentrácia kalibra čného plynu musí by ť v rozmedzí ± 1 % stanovenej hodnoty alebo ako je 
uvedené v ďalšej časti.  
K dispozícii musia by ť zmesi plynov s nasledujúcim chemickým zložením a s objemovými špecifikáciami 
plynu pod ľa bodov 6.1.2.1 alebo 6.1.2.2 tejto čiastkovej prílohy:  
a) C  3 H 8 v syntetickom vzduchu (pozri bod 6.1.2.2 tejto čiastkovej prílohy),  
b) CO v dusíku,  
c) CO  2 v dusíku,  
d) CH  4 v syntetickom vzduchu,  
e) NO v dusíku (množstvo NO  2 obsiahnuté v tomto kalibra čnom plyne nesmie presiahnu ť 5 % obsahu 
NO).SK L 175/518 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 6  
Skúšobné postupy typu 1 a skúšobné podmienky  
1. Skúšobné postupy a podmienky  
1.1 Opis skúšok  
1.1.1. Skúška typu 1 sa používa na overovanie emisií plynných zlú čenín, hmotnosti tuhých častíc, po čtu častíc, 
hmotnostných emisií CO  2 , spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a dojazdov v elektrickom režime 
v uplatnite ľnom skúšobnom cykle WLTC.  
1.1.1.1. Skúšky sa vykonávajú metódou opísanou v bode 1.2 tejto čiastkovej prílohy alebo v bode 3 čiastkovej 
prílohy 8, pokia ľ ide o vozidlá výlu čne na elektrický pohon, hybridné elektrické vozidlá a vozidlá s pali ­
vovými článkami so stla čeným vodíkom. Predpísanými metódami sa odoberajú a analyzujú vzorky výfu ­
kových plynov, hmotnos ť tuhých častíc a po čet častíc.  
1.1.2. Po čet skúšok sa ur čí na základe vývojového diagramu na obrázku A6/1. Limitná hodnota je maximálna 
povolená hodnota v rámci príslušných kritérií pre zne čisťujúcu látku, ako sú stanovené v prílohe I k 
nariadeniu (ES) č. 715/2007.  
1.1.2.1. Vývojový diagram na obrázku A6/1 sa uplat ňuje iba na celý uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP, a nie na 
jednotlivé fázy.  
1.1.2.2. Výsledky skúšky sú hodnoty po vykonaní skúšky na základe zmeny energie systému REESS, pri čom sa 
uplat ňujú korekcie Ki a ATCT.  
1.1.2.3. Stanovenie hodnôt celého cyklu  
1.1.2.3.1. Ak sa po čas niektorej skúšky prekro čí limit kritériových emisií, vozidlo sa zamietne.  
1.1.2.3.2. V závislosti od typu vozidla výrobca pod ľa potreby stanoví hodnoty celého cyklu pre hmotnostné emisie 
CO  2 , spotrebu elektrickej energie, spotrebu paliva vozidiel NOVC-FCHV, ako aj pre výlu čne elektrický 
jazdný dosah (PER) a celkový elektrický jazdný dosah (AER) pod ľa tabu ľky A6/1.  
1.1.2.3.3. Udávaná hodnota spotreby elektrickej energie pre vozidlá OVC-HEV v prevádzkovom stave vybíjania 
batérie sa nestanovuje pod ľa obrázku A6/1. Považuje sa za hodnotu typového schválenie, ak sa udávaná 
hodnota CO  2 uznáva za hodnotu schválenia. V opa čnom prípade sa za hodnotu typového schválenia 
považuje nameraná hodnota spotreby elektrickej energie.  
1.1.2.3.4. Ak sú po prvej skúške splnené všetky kritériá uvedené v riadku 1 príslušnej tabu ľky A6/2, všetky hodnoty 
udávané výrobcom sa uznávajú za hodnotu typového schválenia. Ak niektoré z kritérií uvedených v riadku 
1 príslušnej tabu ľky A6/2 nie je splnené, s tým istým vozidlom sa vykoná druhá skúška.  
1.1.2.3.5. Po druhej skúške sa vypo číta aritmetický priemer výsledkov dvoch skúšok. Ak tento aritmetický priemer 
výsledkov sp ĺňa všetky kritériá uvedené v riadku 2 príslušnej tabu ľky A6/2, všetky hodnoty udávané 
výrobcom sa uznávajú za hodnotu typového schválenia. Ak niektoré z kritérií uvedených v riadku 2 
príslušnej tabu ľky A6/2 nie je splnené, s tým istým vozidlom sa vykoná tretia skúška.  
1.1.2.3.6. Po tretej skúške sa vypo číta aritmetický priemer výsledkov troch skúšok. Pre všetky parametre, ktoré 
sp ĺňajú zodpovedajúce kritérium v riadku 3 príslušnej tabu ľky A6/2, sa udávaná hodnota považuje za 
hodnotu typového schválenia. Pre každý parameter, ktorý nesp ĺňa zodpovedajúce kritérium v riadku 3 
príslušnej tabu ľky A6/2, sa aritmetický priemer výsledkov považuje za hodnotu typového schválenia.  
1.1.2.3.7. Ak po prvej alebo po druhej skúške nie je splnené niektoré z kritérií uvedených v tabu ľke A6/2, na žiados ť 
výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa ako udávané hodnoty môžu nanovo uvies ť vyššie hodnoty 
emisií alebo spotreby alebo nižšie hodnoty dojazdu v elektrickom režime, a to s cie ľom zníži ť po čet skúšok 
potrebný na typové schválenie.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/519
 
1.1.2.3.8. Stanovenie hodnôt dCO2  1 , dCO2  2 a dCO2  3 
1.1.2.3.8.1. Bez toho, aby bola dotknutá požiadavka stanovená v bode 1.1.2.3.8.2 sa pre dCO2  1 , dCO2  2 a dCO2  3 vo 
vz ťahu ku kritériám na po čet skúšok uvedeným v tabu ľke A6/2 používajú tieto hodnoty:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Ak skúška typu 1 v režime vybíjania energie vozidiel OVC-HEV pozostáva z dvoch alebo viacerých 
uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP a hodnota dCO2x je nižšia ako 1,0, hodnota dCO2x sa nahradí 
hodnotou 1,0.  
1.1.2.3.9. V prípade, že sa výsledok skúšky alebo priemer výsledkov skúšky považuje za hodnotu typového schvá ­
lenia a bol takto potvrdený, tento výsledok sa bude pri ďalších výpo čtoch ozna čova ť ako „udávaná 
hodnota“.  
Tabu ľka A6/1  
Pravidlá platné pre výrobcom udávané hodnoty (hodnoty celého cyklu)  ( 1 ) 
Typ vozidla  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Spotreba elektrickej 
energie (  3 ) 
(Wh/km)  Dojazd vo výlu čne 
elektrickom režime/ 
dojazd vozidla 
výlu čne na elek ­
trický pohon (  3 ) 
(km)  
Vozidlá skúšané pod ľa 
čiastkovej prílohy 6 (ICE)  M CO2 
bod 3 čiastkovej 
prílohy 7  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
bod 4.2.1.2.1 
čiastkovej 
prílohy 8  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
bod 4.1.1 čiast ­
kovej prílohy 8  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
bod 4.2.1 čiast ­
kovej prílohy 8  — EC AC,CD  
bod 4.3.1 čiast ­
kovej prílohy 8  AER bod 
4.4.1.1 čiastkovej 
prílohy 8  
CS M CO2,CS  
bod 4.1.1 čiast ­
kovej prílohy 8  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
bod 4.3.4.2 
čiastkovej 
prílohy 8  PER  WLTC  
bod 4.4.2 čiast ­
kovej prílohy 8  
( 1 ) Udávaná hodnota je hodnota, na ktorú sa uplat ňujú potrebné korekcie (t. j. korekcia Ki a ďalšie regionálne korekcie). 
( 2 ) Zaokrúhlenie xxx,xx 
( 3 ) Zaokrúhlenie xxx,xSK L 175/520 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A6/1  
Vývojový diagram po čtu skúšok typu 1
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/521
 
Tabu ľka A6/2  
Kritériá na po čet skúšok  
Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie vozidiel ICE, NOVC-HEV a OVC-HEV  
Skúška  Parameter rozhodnutia  Kritériové emisie  M  CO2 
Riadok 1  prvá skúška  výsledky prvej skúšky  ≤ regula čný limit × 
0,9 ≤ udávaná hodnota 
× dCO2  1 
Riadok 2  druhá skúška  aritmetický priemer výsledkov 
prvej a druhej skúšky  ≤ regula čný limit × 
1,0 (  1 ) ≤ udávaná hodnota 
× dCO2  2 
Riadok 3  tretia skúška  aritmetický priemer výsledkov 
troch skúšok  ≤ regula čný limit × 
1,0 (  1 ) ≤ udávaná hodnota 
× dCO2  3 
( 1 ) Každý výsledok skúšky musí sp ĺňať regula čný limit.  
Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie vozidiel OVC-HEV  
Skúška  Parameter rozhodnutia  Kritériové emisie  M  CO2,CD  AER  
Riadok 1  prvá 
skúška  výsledky prvej skúšky  ≤ regula čný limit 
× 0,9 (  1 ) ≤ udávaná hod ­
nota × dCO2  1 ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
Riadok 2  druhá 
skúška  aritmetický priemer 
výsledkov prvej 
a druhej skúšky  ≤ regula čný limit 
× 1,0 (  2 ) ≤ udávaná hod ­
nota × dCO2  2 ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
Riadok 3  tretia 
skúška  aritmetický priemer 
výsledkov troch 
skúšok  ≤ regula čný limit 
× 1,0 (  2 ) ≤ udávaná hod ­
nota × dCO2  3 ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
( 1 ) V prípade skúšky typu 1 v režime vybíjania energie, pokia ľ ide o vozidlá OVC-HEV, sa hodnota „0,9“ nahrádza 
hodnotou „1,0“, iba ak skúška v režime vybíjania energie pozostáva z dvoch alebo viacerých uplatnite ľných cyklov 
WLTC. 
( 2 ) Každý výsledok skúšky musí sp ĺňať regula čný limit.  
Pre vozidlá PEV  
Skúška  Parameter rozhodnutia  Spotreba elektrickej 
energie  PER 
Riadok 1  prvá skúška  výsledky prvej skúšky  ≤ udávaná hodnota 
× 1,0  ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
Riadok 2  druhá skúška  aritmetický priemer výsledkov 
prvej a druhej skúšky  ≤ udávaná hodnota 
× 1,0  ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
Riadok 3  tretia skúška  aritmetický priemer výsledkov 
troch skúšok  ≤ udávaná hodnota 
× 1,0  ≥ udávaná hodnota 
× 1,0  
Pre vozidlá NOVC-FCHV  
Skúška  Parameter rozhodnutia  FC  CS 
Riadok 1  prvá skúška  výsledky prvej skúšky  ≤ udávaná hodnota × 
1,0 
Riadok 2  druhá skúška  aritmetický priemer výsledkov prvej a druhej 
skúšky  ≤ udávaná hodnota × 
1,0 
Riadok 3  tretia skúška  aritmetický priemer výsledkov troch skúšok  ≤ udávaná hodnota × 
1,0SK L 175/522 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.1.2.4. Stanovenie hodnôt v jednotlivých fázach  
1.1.2.4.1. Hodnota pre CO  2 v danej fáze  
1.1.2.4.1.1. Po prijatí udávanej hodnoty hmotnostných emisií CO  2 pre celý cyklus sa aritmetický priemer hodnôt 
výsledkov skúšky v danej fáze, vyjadrený v g/km, vynásobí korek čným faktorom CO2_AF na vyrovnanie 
rozdielu medzi udávanou hodnotou a výsledkami skúšky. Táto korigovaná hodnota je hodnotou typového 
schválenia pre CO  2 . 
CO2  A F ¼ Declared value 
Phase combined value  
ke ď: 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
ke ď: 
CO2  ave  L je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pre výsledok, resp. výsledky skúšky vo fáze 
L (g/km),  
CO2  ave  M je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pre výsledok, resp. výsledky skúšky vo fáze 
M (g/km),  
CO2  ave  H je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pre výsledok, resp. výsledky skúšky vo fáze 
H (g/km),  
CO2  ave  exH je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pre výsledok, resp. výsledky skúšky vo fáze 
exH (g/km),  
D L je teoretická vzdialenos ť fázy L (km),  
D M je teoretická vzdialenos ť fázy M (km),  
D H je teoretická vzdialenos ť fázy H (km),  
D exH je teoretická vzdialenos ť fázy H (km).  
1.1.2.4.1.2. Ak udávaná hodnota hmotnostných emisií CO  2 pre celý cyklus nie je prijatá, hodnota typového schválenia 
hmotnostných emisií CO  2 v danej fáze sa vypo číta ako aritmetický priemer výsledkov všetkých skúšok 
v príslušnej fáze.  
1.1.2.4.2. Hodnoty spotreby paliva v danej fáze  
1.1.2.4.2.1. Hodnota spotreby paliva sa vypo číta na základe hmotnostných emisií CO  2 v danej fáze pomocou rovníc 
uvedených v bode 1.1.2.4.1 tejto čiastkovej prílohy a aritmetického priemeru hodnôt emisií.  
1.1.2.4.3. Hodnota spotreby elektrickej energie (jazdný dosah PER a AER v danej fáze)  
1.1.2.4.3.1. Hodnoty spotreby elektrickej energie v danej fáze a hodnoty dojazdu v elektrickom režime v danej fáze sa 
vypo čítajú ako aritmetický priemer hodnôt výsledku, resp. výsledkov skúšky v danej fáze bez korek čného 
faktora.  
1.2. Podmienky skúšky typu 1  
1.2.1. Preh ľad 
1.2.1.1. Skúška typu 1 pozostáva z predpísaných postupností prípravy dynamometra, čerpania paliva, kondicio ­
novania a prevádzkových podmienok.  
1.2.1.2. Skúška typu 1 pozostáva z prevádzky vozidla na vozidlovom dynamometri po čas príslušného cyklu WLTC 
pre interpola čný rad vozidiel. Proporcionálna čas ť zriedených výfukových emisií sa nepretržite zachytáva 
na ú čely následnej analýzy pomocou systému odberu vzoriek s konštantným objemom.  
1.2.1.3. Merajú sa koncentrácie pozadia všetkých zlú čenín, v prípade ktorých sa vykonávajú merania zriedených 
hmotnostných emisií. Na skúšanie výfukových emisií si to vyžaduje odber vzoriek a analýzu riediaceho 
vzduchu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/523
 
1.2.1.3.1. Meranie tuhých častíc pozadia  
1.2.1.3.1.1. Ak výrobca požaduje odpo čítanie hmotnosti tuhých častíc pozadia riediaceho vzduchu alebo zrie ďova ­
cieho tunela od výsledkov merania emisií, tieto úrovne pozadia sa stanovia pod ľa postupov uvedených 
v bodoch 1.2.1.3.1.1.1 až 1.2.1.3.1.1.3 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.1.3.1.1.1. Maximálna prípustná korekcia pozadia sa rovná hmotnosti zachytenej filtrom ekvivalentnej 1 mg/km pri 
prietoku po čas skúšky.  
1.2.1.3.1.1.2. Ak pozadie presiahne túto úrove ň, odpo číta sa štandardná hodnota 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Ak sa odpo čítaním hodnoty pozadia získa záporný výsledok, úrove ň pozadia sa považuje za nulovú.  
1.2.1.3.1.2. Úrove ň hmotnosti tuhých častíc pozadia riediaceho vzduchu sa stanoví prechodom filtrovaného riediaceho 
vzduchu filtrom tuhých častíc pozadia. Vzduch sa nasáva z miesta bezprostredne za filtrami riediaceho 
vzduchu. Úrove ň pozadia v μ/m 3 sa stanoví ako k ĺzavý aritmetický priemer najmenej 14 meraní, pri čom 
meranie sa vykonáva aspo ň raz za týžde ň. 
1.2.1.3.1.3. Úrove ň hmotnosti tuhých častíc pozadia zrie ďovacieho tunela sa stanoví prechodom filtrovaného riedia ­
ceho vzduchu filtrom tuhých častíc pozadia. Vzduch sa nasáva z toho istého miesta ako pri odbere vzorky 
tuhých častíc. Ke ď sa pri skúške použije sekundárne riedenie, na meranie pozadia musí by ť v činnosti 
systém sekundárneho riedenia. Jedno meranie sa môže vykona ť v de ň skúšky, bu ď pred skúškou alebo po 
nej. 
1.2.1.3.2. Stanovenie po čtu častíc pozadia  
1.2.1.3.2.1. Ke ď výrobca požaduje korekciu pozadia, úrovne pozadia sa stanovia takto:  
1.2.1.3.2.1.1. Hodnota pozadia sa vypo číta alebo meria. Maximálna prípustná korekcia pozadia sa vz ťahuje na maxi ­
málnu povolenú netesnos ť systému merania po čtu častíc (0,5 častice/cm  3 ) odvodenú od faktora zníženia 
koncentrácie častíc (PCRF) a prietoku v systéme CVS použitého v skuto čnej skúške.  
1.2.1.3.2.1.2. Schva ľovací úrad alebo výrobca môžu požadova ť, aby sa namiesto vypo čítaných hodnôt použili výsledky 
skuto čného merania pozadia.  
1.2.1.3.2.1.3. Ak sa odpo čítaním hodnoty pozadia získa záporný výsledok, výsledný po čet tuhých častíc sa považuje za 
nulový.  
1.2.1.3.2.2. Úrove ň po čtu častíc pozadia v riediacom vzduchu sa stanoví odberom vzoriek filtrovaného riediaceho 
vzduchu. Vzduch sa nasáva z miesta bezprostredne za filtrami riediaceho vzduchu a vedie sa do systému 
na meranie po čtu emitovaných častíc (PN). Úrove ň pozadia (po čet častíc/cm  3 ) sa stanoví ako k ĺzavý 
aritmetický priemer najmenej 14 meraní, pri čom meranie sa vykonáva aspo ň raz za týžde ň. 
1.2.1.3.2.3. Úrove ň po čtu častíc pozadia v zrie ďovacom tuneli sa stanoví odberom vzoriek filtrovaného riediaceho 
vzduchu. Vzduch sa nasáva z toho istého miesta ako vzorka po čtu emitovaných častíc (PN). Ke ď sa pri 
skúške použije sekundárne riedenie, na ú čely merania pozadia musí by ť v činnosti systém sekundárneho 
riedenia. Jedno meranie sa môže vykona ť v de ň skúšky, bu ď pred skúškou alebo po nej, použitím faktora 
PCRF a prietoku v systéme CVS použitého po čas skúšky.SK L 175/524 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.2. Celkové vybavenie skúšobnej komory  
1.2.2.1. Parametre, ktoré sa majú mera ť 
1.2.2.1.1. Tieto teploty sa merajú s presnos ťou ± 1,5 °C:  
a) teplota prostredia skúšobnej komory;  
b) teplota v zrie ďovacom systéme a systéme odberu vzoriek pod ľa požiadaviek na systémy merania emisií 
vymedzených v čiastkovej prílohe 5.  
1.2.2.1.2. Atmosférický tlak musí by ť merate ľný s rozlíšením ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Merná vlhkos ť H musí by ť merate ľná s rozlíšením ± 1 g H  2 O/kg suchého vzduchu.  
1.2.2.2. Skúšobná komora a miesto odstavenia  
1.2.2.2.1. Skúšobná komora  
1.2.2.2.1.1. Bod nastavenia teploty skúšobnej komory je 23 °C. Tolerancia skuto čnej hodnoty je v rozpätí ± 5 °C. 
Teplota a vlhkos ť vzduchu sa merajú pri výstupe chladiaceho ventilátora skúšobnej komory s frekvenciou 
minimálne 1 Hz. Údaje o teplote na za čiatku skúšky sú uvedené v bode 1.2.8.1 čiastkovej prílohy 6.  
1.2.2.2.1.2. Merná vlhkos ť H bu ď vzduchu v skúšobnej komore alebo vzduchu nasávaného do motora musí by ť taká, 
aby:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg suchého vzduchu Þ 
1.2.2.2.1.3. Vlhkos ť sa meria nepretržite s minimálnou frekvenciou 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Miesto odstavenia  
Bod nastavenia teploty v mieste odstavenia je 23 °C a tolerancia skuto čnej hodnoty je v rozpätí ± 3 °C na 
základe aritmetického priemeru z 5-minútovej jazdy, pri čom nesmie dochádza ť k systematickej odchýlke 
od bodu nastavenia. Teplota sa meria nepretržite s minimálnou frekvenciou 1 Hz.  
1.2.3. Skúšobné vozidlo  
1.2.3.1. Všeobecne  
Skúšobné vozidlo musí by ť vo všetkých svojich komponentoch zhodné so sériovým vozidlom, alebo ak sa 
vozidlo odlišuje od sériového vozidla, jeho úplný opis sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch 
o skúške. Pri výbere skúšobného vozidla sa musia výrobca a schva ľovací úrad dohodnú ť na tom, ktorý 
model vozidla je reprezentatívny pre interpola čný rad vozidiel.  
Na meranie emisií sa použije jazdné za ťaženie stanovené pre skúšobné vozidlo H. V prípade radu vozidiel 
z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa na meranie emisií použije vypo čítané jazdné 
za ťaženie vozidla H  M pod ľa bodu 5.1 čiastkovej prílohy 4.  
Ak sa na požiadanie výrobcu použije metóda interpolácie (pozri bod 3.2.3.2 prílohy 7), vykoná sa 
dodato čné meranie emisií so stanoveným jazdným za ťažením skúšobného vozidla L. Skúšky na vozidlách 
H a L sa vykonávajú s rovnakým skúšobným vozidlom a s najkratším kone čným prevodovým pomerom 
v rámci interpola čného radu vozidiel. V prípade radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného 
za ťaženia sa dodato čné meranie emisií vykoná s vypo čítaným jazdným za ťažením vozidla L  M pod ľa bodu 
5.1 čiastkovej prílohy 4.  
1.2.3.2. Interpola čný rozsah CO  2 
Metóda interpolácie sa použije len v prípade, že rozdiel v CO  2 medzi skúšobnými vozidlami L a H je 
minimálne 5 a maximálne 30 g/km alebo 20 % emisií CO  2 vozidla H, pod ľa toho, ktorá hodnota je nižšia.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/525
 
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže interpola čná priamka extrapolova ť na 
maximálne 3 g/km nad hodnotou emisií CO  2 vozidla H a/alebo pod hodnotou emisií CO  2 vozidla L. Toto 
rozšírenie je platné len v rámci absolútnych hraníc stanoveného interpola čného rozsahu.  
Tento bod sa nevz ťahuje na rozdiel v CO  2 medzi vozidlami H  M a L  M z radu vozidiel z h ľadiska vzorca na 
stanovenie jazdného za ťaženia.  
1.2.3.3. Zábeh  
Vozidlo musí by ť pristavené v dobrom technickom stave. Musí by ť pred skúškou zabehnuté a musí ma ť 
najazdených 3 000 až 15 000 km. Motor, prevodovka a vozidlo sa musia zabeháva ť v súlade s odporú ­ 
čaniami výrobcu.  
1.2.4. Nastavenia  
1.2.4.1. Nastavenie a overenie dynamometra sa vykoná pod ľa čiastkovej prílohy 4.  
1.2.4.2. Prevádzka dynamometra  
1.2.4.2.1. Pomocné zariadenia sa po čas prevádzky dynamometra vypnú alebo deaktivujú, pokia ľ ich prevádzka nie je 
potrebná.  
1.2.4.2.2. Prevádzkový režim dynamometra vozidla, ak je inštalovaný, sa aktivuje pod ľa pokynov výrobcu (napr. 
použitím tla čidiel na volante vozidla v stanovenom poradí, pomocou skúšobného vybavenia výrobcu, 
pri čom sa odstráni poistka).  
Výrobca poskytne schva ľovaciemu úradu zoznam deaktivovaných zariadení a odôvodnenie ich deaktivácie. 
Prevádzkový režim dynamometra musí schváli ť schva ľovací úrad a použitie tohto režimu sa uvedie vo 
všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
1.2.4.2.3. Prevádzkový režim dynamometra nesmie aktivova ť, modulova ť, oneskorova ť ani deaktivova ť činnos ť 
ktorejko ľvek časti, ktorá má vplyv na emisie a spotrebu paliva v skúšobných podmienkach. Akéko ľvek 
zariadenie, ktoré má vplyv na činnos ť vozidlového dynamometra, sa nastaví tak, aby bola zabezpe čená 
vhodná prevádzka.  
1.2.4.2.4. Ak sa skúšobné vozidlo skúša v režime pohonu dvoch kolies, musí sa skúša ť s použitím jednoosového 
vozidlového dynamometra, ktorý sp ĺňa požiadavky uvedené v bode 2 čiastkovej prílohy 5. Na žiados ť 
výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže vozidlo skúša ť s použitím dvojosového vozidlového 
dynamometra.  
1.2.4.2.5. Ak sa skúšobné vozidlo skúša v režime, ktorý by pod ľa podmienok cyklu WLTP prešiel do prevádzky 
s čiasto čným alebo trvalým pohonom štyroch kolies v rámci uplatnite ľného cyklu, vozidlo sa musí skúša ť 
použitím dvojosového vozidlového dynamometra, ktorý sp ĺňa požiadavky uvedené v bode 2.3 čiastkovej 
prílohy 5.  
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže vozidlo skúša ť s použitím jednoosového 
vozidlového dynamometra, ak sú splnené tieto podmienky:  
a) skúšobné vozidlo je vo všetkých skúšobných režimoch upravené na prevádzku s trvalým pohonom 
dvoch kolies;  
b) výrobca poskytne schva ľovaciemu úradu dôkaz, že hodnoty CO  2 , spotreby paliva a/alebo spotreby 
elektrickej energie upraveného vozidla sú rovnaké alebo vyššie než v prípade neupraveného vozidla 
skúšaného s použitím dvojosového vozidlového dynamometra.  
1.2.4.3. Výfukový systém vozidla nesmie vykazova ť žiadne netesnosti, ktoré by mohli zníži ť množstvo zachytá ­
vaného plynu.  
1.2.4.4. Nastavenie hnacej sústavy a ovláda čov vozidla musí by ť v súlade s nastaveniami predpísanými výrobcom 
pre sériové vozidlo.SK L 175/526 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.4.5. Pneumatiky musia zodpoveda ť typu, ktorý ur čil výrobca vozidla ako pôvodné vybavenie. Tlak v pneuma ­
tikách sa môže zvýši ť až do 50 % nad tlak stanovený v bode 4.2.2.3 čiastkovej prílohy 4. Rovnaký tlak 
v pneumatikách sa použije na nastavenie dynamometra a pri všetkých ďalších skúškach. Tlak v pneumatík 
sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
1.2.4.6. Referen čné palivo  
1.2.4.6.1. Na skúšanie sa musí použi ť príslušné referen čné palivo, ako je vymedzené v prílohe IX.  
1.2.4.7. Príprava skúšobného vozidla  
1.2.4.7.1. Pri skúške musí by ť vozidlo približne vo vodorovnej polohe, aby sa vylú čilo akéko ľvek abnormálne 
rozde ľovanie paliva.  
1.2.4.7.2. Výrobca prípadne poskytne doplnkové príslušenstvo a adaptéry potrebné na umiestnenie vypúš ťacích 
otvorov v najnižšom možnom bode palivovej nádrže, resp. nádrží inštalovaných vo vozidle a na zabez ­
pe čenie odberu vzoriek výfukových plynov.  
1.2.4.7.3. Pri odbere vzoriek na zistenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc po čas skúšky, ke ď sa regeneratívne 
zariadenie nachádza v stabilizovanom stave za ťaženia (t. j. vozidlo neprechádza regeneráciou), sa odporú ča, 
aby vozidlo absolvovalo > 1/3 vzdialenosti medzi naplánovanými regeneráciami alebo aby sa periodicky 
regeneratívne zariadenie podrobilo ekvivalentnému za ťaženiu mimo vozidla.  
1.2.5. Predbežné skúšobné cykly  
1.2.5.1. Na žiados ť výrobcu sa môžu vykona ť predbežné skúšobné cykly, aby sa dodržala krivka rýchlosti v rámci 
predpísaných limitov.  
1.2.6. Predkondicionovanie skúšobného vozidla  
1.2.6.1. Palivová nádrž, resp. nádrže musia by ť naplnené špecifikovaným skúšobným palivom. Ak prítomné palivo 
v palivovej nádrži, resp. nádržiach, nesp ĺňa špecifikácie uvedené v bode 1.2.4.6 tejto čiastkovej prílohy, 
musí sa prítomné palivo pred napustením skúšobného paliva vypusti ť. Systém regulácie emisií z odparo ­
vania sa nesmie abnormálne pre čisťova ť ani abnormálne za ťažova ť. 
1.2.6.2. Nabíjanie systémov REESS  
Pred predkondicionovacím skúšobným cyklom musí by ť systém REESS úplne nabitý. Na žiados ť výrobcu 
sa môže nabíjanie pred predkondicionovaním vynecha ť. Systém REESS sa pred úradnou skúškou nesmie 
znovu nabíja ť. 
1.2.6.3. Skúšobné vozidlo sa premiestni do skúšobnej komory a vykonajú sa činnosti uvedené v bodoch 1.2.6.3.1 
až 1.2.6.3.9 (vrátane).  
1.2.6.3.1. Skúšobné vozidlo sa umiestni, a to bu ď jazdou alebo dotla čením, na dynamometer a prevádzkuje sa 
v uplatnite ľných cykloch WLTC. Skúšobné vozidlo nemusí by ť studené a môže sa použi ť na nastavenie 
za ťaženia dynamometra.  
1.2.6.3.2. Za ťaženie dynamometra sa nastaví pod ľa bodov 7 a 8 čiastkovej prílohy 4.  
1.2.6.3.3. Po čas predkondicionovania sa musí teplota skúšobnej komory zhodova ť s teplotou stanovenou pre skúšku 
typu 1 (bod 1.2.2.2.1 tejto čiastkovej prílohy).  
1.2.6.3.4. Tlak v pneumatík hnacích kolies sa musí nastavi ť pod ľa bodu 1.2.4.5 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.6.3.5. Medzi skúškami s prvým plynným referen čným palivom a druhým plynným referen čným palivom v prí ­
pade zážihových motorov pohá ňaných LPG alebo NG/biometánom alebo vybavených tak, že môžu by ť 
pohá ňané bu ď benzínom alebo LPG príp. NG/biometánom, sa vozidlo opätovne predkondicionuje pred 
skúškou s druhým referen čným palivom.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/527
 
1.2.6.3.6. Na predkondiciovanie sa vykoná uplatnite ľný cyklus WLTC. Naštartovanie motora a jazda sa vykonávajú 
pod ľa bodu 1.2.6.4 tejto čiastkovej prílohy.  
Nastavenie dynamometra sa vykoná pod ľa čiastkovej prílohy 4.  
1.2.6.3.7. Na žiados ť výrobcu alebo schva ľovacieho úradu sa môžu vykona ť dodato čné cykly WLTC, aby sa vozidlo 
a jeho ovládacie systémy uviedli do stabilizovaného stavu.  
1.2.6.3.8. Rozsah takého doplnkového predkondicionovania sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
1.2.6.3.9. V prípade skúšobného zariadenia, v ktorom existuje možnos ť kontaminácie skúšky vozidla s nízkymi 
emisiami tuhých častíc rezíduami z predchádzajúcej skúšky vozidla s vysokými emisiami tuhých častíc, 
sa na ú čely predkondicionovania zariadenia na odber vzoriek odporú ča, aby sa na vozidle s nízkymi 
emisiami tuhých častíc vykonal jazdný cyklus s ustálenou rýchlos ťou 120 km/h trvajúci 20 minút. V prí ­
pade potreby sú na ú čely predkondicionovania zariadenia na odber vzoriek prípustné dlhšie jazdy a/alebo 
jazdy vyššou rýchlos ťou. Merania pozadia zrie ďovacieho tunela sa vykonajú po predkondicionovaní tunela 
a pred akýmko ľvek ďalším skúšaním vozidla.  
1.2.6.4. Postup štartovania hnacej sústavy sa vykoná pomocou zariadení ur čených na tento ú čel pod ľa pokynov 
výrobcu.  
Prepnutie prevádzkového režimu, ktoré nebolo vyvolané v samotnom vozidle, nie je po čas skúšky povo ­
lené, pokia ľ nie je stanovené inak.  
1.2.6.4.1. Ak štartovanie hnacej sústavy nie je úspešné, t. j. ak sa motor nenaštartuje pod ľa predpokladov, alebo 
vozidlo hlási chybu štartovania, skúška je neplatná, musia sa zopakova ť predkondicionovacie skúšky 
a vykona ť nová skúška.  
1.2.6.4.2. Cyklus sa za čína spustením postupu štartovania hnacej sústavy.  
1.2.6.4.3. Ak sa ako palivo používa LPG alebo NG/biometán, je dovolené, aby sa motor štartoval s benzínom 
a automaticky sa prepol na LPG alebo NG/biometán po vopred stanovenom čase, ktorý vodi č nemôže 
meni ť. 
1.2.6.4.4. Po čas fázy státia/vo ľnobehu sa pôsobí na brzdy silou primeranou na to, aby sa predišlo otá čaniu hnacích 
kolies.  
1.2.6.4.5. Po čas skúšky sa meria rýchlos ť v závislosti od času alebo sa zaznamenáva pomocou systému získavania 
údajov s frekvenciou minimálne 1 Hz tak, aby sa dala posúdi ť skuto čná jazdná rýchlos ť. 
1.2.6.4.6. Za každú fázu cyklu WLTC sa vzdialenos ť skuto čne najazdená vozidlom uvedie vo všetkých príslušných 
skúšobných hárkoch.  
1.2.6.5. Používanie prevodovky  
1.2.6.5.1. Manuálna prevodovka  
Musí sa dodržiava ť radenie prevodových stup ňov predpísané v čiastkovej prílohe 2. Vozidlá skúšané pod ľa 
čiastkovej prílohy 8 jazdia pod ľa bodu 1.5 uvedenej čiastkovej prílohy  
V prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnu ť zrýchlenie a maximálne hodnoty rýchlosti požadované pri 
uplatnite ľnom cykle WLTC, sa musí jazdi ť s ovláda čom akcelerátora naplno stla čeným až dovtedy, kým sa 
znovu nedosiahne požadovaná rýchlostná krivka. Odchýlky od rýchlostnej krivky za týchto okolností 
neznamenajú neplatnos ť skúšky. Odchýlky od jazdného cyklu sa uvedú vo všetkých príslušných skúšob ­
ných hárkoch.  
1.2.6.5.1.1. Uplat ňujú sa tolerancie uvedené v bode 1.2.6.6 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.6.5.1.2. Zmena prevodového stup ňa sa musí za čať a dokon čiť v rozsahu ± 1,0 sekundy predpísaného bodu radenia 
prevodového stup ňa.SK L 175/528 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3. Spojka sa musí stla čiť v rozsahu ± 1,0 sekundy predpísaného bodu stla čenia spojky.  
1.2.6.5.2. Automatická prevodovka  
1.2.6.5.2.1. Vozidlá vybavené automatickou prevodovkou sa skúšajú v prevládajúcom režime. Ovláda č akcelerátora sa 
musí používa ť tak, aby sa presne dodržiavala rýchlostná krivka.  
1.2.6.5.2.2. Vozidlá vybavené automatickou prevodovkou, ktorej režimy môže voli ť vodi č, musia sp ĺňať limity krité ­
riových emisií vo všetkých režimoch automatického radenia používaných pri jazde dopredu. Výrobca 
poskytne príslušný dôkaz schva ľovaciemu úradu. Na základe technického dôkazu, ktorý poskytol výrobca, 
a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa stanovené režimy, ktoré môže vodi č zvoli ť na ve ľmi osobitné 
a obmedzené ú čely, neberú do úvahy (napr. režim údržby, režim pomalej jazdy).  
1.2.6.5.2.3. Výrobca môže poskytnú ť schva ľovaciemu úradu dôkaz o existencii režimu, ktorý sp ĺňa požiadavky 
uvedené v bode 3.5.9 tejto prílohy. So súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže prevládajúci režim použi ť 
ako jediný režim na stanovenie kritériových emisií, emisií CO  2 a spotreby paliva. Bez oh ľadu na existenciu 
prevládajúceho režimu musia by ť limity kritériových emisií splnené vo všetkých uvažovaných režimoch 
automatického radenia prevodových stup ňov používaných pri jazde dopredu, ako je opísané v bode 
1.2.6.5.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.6.5.2.4. Ak vozidlo nemá prevládajúci režim alebo požadovaný prevládajúci režim nebol odsúhlasený 
schva ľovacím úradom ako prevládajúci, vozidlo sa skúša v režime najlepšieho a najhoršieho prípadu na 
kritériové emisie, emisie CO  2 a spotrebu paliva. Režim najlepšieho a najhoršieho prípadu sa identifikuje na 
základe poskytnutého dôkazu o emisiách CO  2 a spotrebe paliva vo všetkých režimoch. Hodnoty emisií 
CO  2 a spotreby paliva sú aritmetickým priemerom výsledkov skúšky v oboch režimoch. Výsledky skúšky 
v oboch režimoch sa uvedú vo všetkých príslušných protokoloch o skúške. Bez oh ľadu na použitie režimu 
najlepšieho a najhoršieho prípadu pri skúške musia by ť splnené limity kritériových emisií vo všetkých 
posudzovaných režimoch automatického radenia prevodových stup ňov pri jazde dopredu, ako je opísané 
v bode 1.2.6.5.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.6.5.2.5. Uplat ňujú sa tolerancie uvedené v bode 1.2.6.6 tejto čiastkovej prílohy.  
Po prvom radení sa radiaca páka po čas skúšky nesmie použi ť. Prvé radenie sa vykoná jednu sekundu pred 
za čiatkom prvého zrýchlenia.  
1.2.6.5.2.6. Vozidlá s automatickou prevodovkou s ru čným režimom sa skúšajú pod ľa bodu 1.2.6.5.2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
1.2.6.6. Tolerancie rýchlostnej krivky  
Medzi skuto čnou rýchlos ťou vozidla a predpísanou rýchlos ťou uplatnite ľných skúšobných cyklov sú povo ­
lené tieto tolerancie. Tolerancie sa nesmú ukáza ť vodi čovi: 
a) horný limit: je o 2,0 km/h vyšší než najvyšší bod krivky v rozmedzí ± 1,0 sekundy daného časového 
bodu;  
b) dolný limit: je o 2,0 km/h nižší než najnižší bod krivky v rozmedzí ± 1,0 sekundy daného časového 
bodu.  
Pozri obrázok A6/2.  
Rýchlostné tolerancie vä čšie než predpísané tolerancie sa uznávajú za predpokladu, že nikdy nie sú 
prekro čené dlhšie než 1 sekundu v každom jednotlivom bode.  
Pri skúške nesmie by ť viac než 10 takýchto odchýlok.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/529
 
Obrázok A6/2  
Tolerancie rýchlostnej krivky
  
1.2.6.7. Zrých ľovanie  
1.2.6.7.1. Vozidlo jazdí pomocou príslušného pohybu ovláda ča akcelerátora potrebného na presné dodržanie 
rýchlostnej krivky.  
1.2.6.7.2. Chod vozidla musí by ť hladký, pri čom sa dodržiavajú reprezentatívne prevodové stupne, rýchlosti 
a postupy.  
1.2.6.7.3. V prípade ru čnej prevodovky sa ovláda č akcelerátora po čas každého radenia uvo ľní a preradenie sa 
uskuto ční v minimálnom čase. 
1.2.6.7.4. Ak vozidlo nemôže dodrža ť rýchlostnú krivku, musí jazdi ť s maximálnym dosiahnute ľným výkonom, až 
kým vozidlo opä ť nedosiahne príslušnú cie ľovú rýchlos ť. 
1.2.6.8. Spoma ľovanie  
1.2.6.8.1. Po čas spoma ľovania cyklu vodi č deaktivuje ovláda č akcelerátora, ale nesmie spojku manuálne vypnú ť až 
do bodu opísaného v bode 4 písm. c) čiastkovej prílohy 2.  
1.2.6.8.1.1. Ak vozidlo spoma ľuje rýchlejšie než predpisuje rýchlostná krivka, ovláda č akcelerátora sa musí používa ť 
tak, aby vozidlo presne dodržiavalo rýchlostnú krivku.  
1.2.6.8.1.2. Ak vozidlo spoma ľuje príliš pomaly na to, aby bolo dodržané predpísané spomalenie, brzdy sa musia 
používa ť tak, aby bolo možné presne dodrža ť rýchlostnú krivku.  
1.2.6.9. Neo čakávané zastavenie motora  
1.2.6.9.1. Ak sa motor neo čakávane zastaví, predkondicionovanie alebo skúška typu 1 sa vyhlásia za neplatné.  
1.2.6.10. Po dokon čení cyklu sa motor vypne. Vozidlo sa opä ť nenaštartuje až do za čiatku skúšky, na ktorú bolo 
predkondicionované.  
1.2.7. Odstavenie  
1.2.7.1. Po predkondicionovaní a pred skúškou sa skúšobné vozidlo odstaví na mieste s podmienkami okolia, ktoré 
sú opísané v bode 1.2.2.2.2 tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/530 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.7.2. Vozidlo sa kondicionuje minimálne 6 hodín a maximálne 36 hodín s kapotou motorového priestoru 
otvorenou alebo zavretou. Ak to nie je osobitnými ustanoveniami pre konkrétne vozidlo vylú čené, 
chladenie sa môže vykona ť pomocou vynúteného chladenia až po bod nastavenia teploty. Ak sa chladenie 
urých ľuje ventilátormi, umiestnia sa tak, aby sa rovnomerne dosiahlo maximálne chladenie pohonnej 
sústavy, motora a systému dodato čnej úpravy výfukových plynov.  
1.2.8. Emisná skúška a skúška spotreby paliva (skúška typu 1)  
1.2.8.1. Teplota skúšobnej komory na za čiatku skúšky musí by ť 23 °C ± 3 °C a meria sa s frekvenciou minimálne 
1 Hz. Teplota prípadného motorového oleja a chladiacej kvapaliny musí dosahova ť hodnotu s odchýlkou 
v rozsahu ± 2 °C od bodu nastavenia teploty 23 °C.  
1.2.8.2. Skúšobné vozidlo sa vytla čí na dynamometer.  
1.2.8.2.1. Hnacie kolesá vozidla sa umiestnia na dynamometer bez naštartovania motora.  
1.2.8.2.2. Tlak v pneumatikách hnacích kolies sa musí nastavi ť pod ľa ustanovení bodu 1.2.4.5 tejto čiastkovej 
prílohy.  
1.2.8.2.3. Kapota motorového priestoru musí by ť zavretá.  
1.2.8.2.4. Spojovacia trubica pre výfukové plyny sa pripojí k výfuku, resp. výfukom vozidla bezprostredne pred 
naštartovaním motora.  
1.2.8.3. Štartovanie hnacej sústavy a jazda  
1.2.8.3.1. Postup štartovania hnacej sústavy sa vykoná pomocou zariadení ur čených na tento ú čel pod ľa pokynov 
výrobcu.  
1.2.8.3.2. Jazda na vozidle sa vykonáva pod ľa opisu uvedeného v bodoch 1.2.6.4 až 1.2.6.10 tejto čiastkovej prílohy 
po čas uplatnite ľného cyklu WLTC, ako je opísaný v čiastkovej prílohe 1.  
1.2.8.4. Údaje RCB sa merajú po čas každej fázy cyklu WLTC, ako je vymedzené v doplnku 2 k tejto čiastkovej 
prílohe.  
1.2.8.5. Vzorky skuto čnej rýchlosti vozidla sa odoberajú s frekvenciou merania 10 Hz a ukazovatele jazdnej krivky 
opísané v bode 7 čiastkovej prílohy 7 sa vypo čítajú a zdokumentujú.  
1.2.9. Odber vzoriek plynov  
Vzorky plynov sa zachytávajú v odberných vakoch a zlú čeniny sa analyzujú na konci skúšky alebo 
skúšobnej fázy, prípadne sa zlú čeniny môžu analyzova ť priebežne a integrova ť za celý cyklus.  
1.2.9.1. Pred každou skúškou sa vykonajú tieto kroky:  
1.2.9.1.1. Pre čistené, od čerpané odberné vaky sa pripoja k systémom odberu vzoriek zriedených výfukových plynov 
a riediaceho vzduchu.  
1.2.9.1.2. Meracie prístroje sa uvedú do činnosti pod ľa pokynov výrobcov prístrojov.  
1.2.9.1.3. Výmenník tepla CVS (ak je inštalovaný) sa predhreje alebo predchladí v rámci svojich tolerancií prevádz ­
kovej skúšobnej teploty, ako je uvedené v bode 3.3.5.1 čiastkovej prílohy 5.  
1.2.9.1.4. Komponenty, ako sú odberové vedenia, filtre, chladi če a čerpadlá sa zahrejú alebo prípadne ochladia, až 
kým sa nedosiahnu stabilizované prevádzkové teploty.  
1.2.9.1.5. Prietoky CVS sa nastavia pod ľa bodu 3.3.4 čiastkovej prílohy 5 a prietoky vzorky sa nastavia na primerané 
úrovne.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/531
 
1.2.9.1.6. Každé integrujúce elektronické zariadenie sa musí vynulova ť a môže sa znovu vynulova ť pred za čiatkom 
ktorejko ľvek fázy cyklu.  
1.2.9.1.7. Pre všetky analyzátory plynu, ktoré analyzujú nepretržite, sa zvolia vhodné meracie rozsahy. Tie sa môžu 
po čas skúšky prepnú ť len vtedy, ke ď sa prepnutie uskuto ční prostredníctvom zmeny kalibrácie, na ktorú sa 
uplat ňuje číselné rozlíšenie prístroja. Koeficienty zosilnenia analógových prevádzkových zosil ňova čov 
analyzátora sa po čas skúšky nesmú prepína ť. 
1.2.9.1.8. Všetky analyzátory plynu, ktoré analyzujú nepretržite, sa musia vynulova ť a kalibrova ť pomocou plynov, 
ktoré sp ĺňajú požiadavky uvedené v bode 6 čiastkovej prílohy 5.  
1.2.10. Odber vzoriek na stanovenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc  
1.2.10.1. Pred každou skúškou sa vykonajú činnosti opísané v bodoch 1.2.10.1.1 až 1.2.10.1.2.3 tejto čiastkovej 
prílohy.  
1.2.10.1.1. Výber filtra  
1.2.10.1.1.1. Pre celý uplatnite ľný cyklus WLTC sa použije jeden filter na odber vzoriek tuhých častíc bez záložného 
filtra. Aby sa zoh ľadnili regionálne odchýlky cyklov, tento jeden filter sa môže použi ť v prvých troch 
fázach a v štvrtej fáze samostatný filter.  
1.2.10.1.2. Príprava filtra  
1.2.10.1.2.1. Najmenej jednu hodinu pred za čiatkom skúšky sa filter uloží do Petriho misky, ktorá je chránená pred 
kontamináciou prachom a umož ňuje výmenu vzduchu, a umiestni sa do vážiacej komory (alebo miest ­
nosti) na stabilizáciu.  
Na konci intervalu stabilizácie sa filter odváži a jeho hmotnos ť sa uvedie vo všetkých príslušných skúšob ­
ných hárkoch. Filter sa následne uloží do uzavretej Petriho misky alebo do utesneného držiaka filtrov, kým 
nie je potrebný na skúšanie. Filter sa musí použi ť do ôsmich hodín od vybratia z vážiacej komory (alebo 
miestnosti).  
Filter sa vráti do stabiliza čnej miestnosti do jednej hodiny po skúške a kondicionuje sa najmenej jednu 
hodinu pred vážením.  
1.2.10.1.2.2. Filter na odber vzoriek tuhých častíc sa opatrne inštaluje na držiak filtra. S filtrom sa manipuluje len 
pomocou pinziet alebo klieští. Výsledkom hrubého alebo drsného zaobchádzania s filtrom sú chyby pri 
stanovení hmotnosti. Držiak filtra sa umiestni v odberovom vedení, cez ktoré neprechádza žiadny tok.  
1.2.10.1.2.3. Odporú ča sa, aby sa mikrováhy skontrolovali na za čiatku každého váženia do 24 hodín od váženia vzorky 
tak, že sa odváži jedno referen čné závažie s hmotnos ťou približne 100 mg. Toto závažie sa odváži trikrát 
a aritmetický priemer výsledku sa uvedie vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch. Ak sa aritmetický 
priemer výsledku vážení rovná výsledku z predchádzajúceho váženia s toleranciou ± 5 μg, potom sa 
váženie a váhy považujú za platné.  
1.2.11. Odber vzoriek na stanovenie po čtu častíc  
1.2.11.1. Pred každou skúškou sa vykonajú činnosti opísané v bodoch 1.2.11.1.1 až 1.2.11.1.2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
1.2.11.1.1. Zrie ďovací systém pre častice a meracie zariadenie sa uvedú do chodu a pripravia na odber vzoriek.  
1.2.11.1.2. Pod ľa postupov uvedených v bodoch 1.2.11.1.2.1 až 1.2.11.1.2.4 tejto čiastkovej prílohy sa potvrdí 
správna funkcia po čítadla PNC a prvkov odstra ňova ča VPR systému odberu vzoriek častíc.  
1.2.11.1.2.1. Kontrola nepriepustnosti sa vykoná pomocou filtra s primeranou ú činnos ťou, pripojeného k vstupu celého 
systému merania po čtu častíc (VPR a PNC), pri čom nameraná koncentrácia musí by ť nižšia než 0,5 častice 
na cm  3 .SK L 175/532 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2. Každý de ň musí kontrola nuly na po čítadle PNC pomocou filtra s primeranou ú činnos ťou na vstupe 
po čítadla vykazova ť koncentráciu ≤ 0,2 častice na cm  3 . Po odstránení filtra musí po čítadlo PNC vykazova ť 
zvýšenie nameranej koncentrácie najmenej na 100 častíc na cm  3 pri odbere vzoriek okolitého vzduchu 
a po výmene filtra sa koncentrácia musí vráti ť na ≤ 0,2 častice na cm  3 . 
1.2.11.1.2.3. Musí sa potvrdi ť, že merací systém ukazuje, že odparovacia trubica, ak je v systéme, dosiahla svoju správnu 
prevádzkovú teplotu.  
1.2.11.1.2.4. Musí sa potvrdi ť, že merací systém ukazuje, že riedi č PND  1 dosiahol svoju správnu prevádzkovú teplotu.  
1.2.12. Odber vzoriek po čas skúšky  
1.2.12.1. Spustí sa systém riedenia, vzorkovacie čerpadlá a systém zberu údajov.  
1.2.12.2. Spustia sa systémy odberu vzoriek na stanovenie hmotnosti emitovaných tuhých častíc (PM) a po čtu 
emitovaných častíc (PN)  
1.2.12.3. Po čet častíc sa meria nepretržite. Aritmetický priemer koncentrácie sa stanoví integrovaním signálov 
analyzátora po čas každej fázy.  
1.2. 12.4. Odber vzoriek sa za čína pred spustením postupu štartovania hnacej sústavy alebo pri jeho spustení a kon čí 
sa uzavretím cyklu.  
1.2.12.5. Prepínanie odvádzania vzoriek  
1.2.12.5.1. Plynné emisie  
1.2.12.5.1.1. Na konci každej fázy prebiehajúceho uplatnite ľného cyklu WLTC sa v prípade potreby odvádzanie odobra ­
tých vzoriek zriedených výfukových plynov a riediaceho vzduchu prepne z jedného páru odberných vakov 
do nasledujúcich párov odberných vakov.  
1.2.12.5.2. Tuhé častice  
1.2.12.5.2.1. Uplat ňujú sa požiadavky uvedené v bode 1.2.10.1.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
1.2.12.6. Za každú fázu sa vzdialenos ť najazdená na dynamometri uvedie vo všetkých príslušných skúšobných 
hárkoch.  
1.2.13. Ukon čenie skúšky  
1.2.13.1. Po ukon čení poslednej časti skúšky sa motor ihne ď vypne.  
1.2.13.2. Vypne sa systém odberu vzorky s konštantným objemom (CVS) alebo iné sacie zariadenie alebo sa odpojí 
výfuková trubica od výfuku, prípadne výfukov vozidla.  
1.2.13.3. Vozidlo sa môže z dynamometra odstráni ť. 
1.2.14. Postupy po skúške  
1.2.14.1. Kontrola analyzátora plynov  
1.2.14.1.1. Skontrolujú sa hodnoty nulového a kalibra čného plynu z analyzátorov použitých na nepretržité meranie 
zriedených plynov. Skúška sa považuje za prijate ľnú, ak je rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po 
skúške menší ako 2 % hodnoty kalibra čného plynu.  
1.2.14.2. Analýza vakov  
1.2.14.2.1. Výfukové plyny a riediaci vzduch obsiahnuté vo vakoch sa čo najskôr analyzujú. Výfukové plyny sa musia 
v každom prípade analyzova ť najneskôr do 30 minút po skon čení fázy cyklu.  
Berie sa do úvahy čas reaktivity plynu zlú čenín vo vaku.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/533
 
1.2.14.2.2. Pred analýzou, len čo je to možné, sa rozsah analyzátora, ktorý sa použije pre každú zlú čeninu, nastaví na 
nulu pomocou vhodného nulového plynu.  
1.2.14.2.3. Nastavia sa kalibra čné krivky analyzátorov pomocou kalibra čných plynov s menovitou koncentráciou od 
70 % do 100 % rozsahu.  
1.2.14.2.4. Potom sa opätovne skontroluje nulové nastavenie analyzátorov: ak sa od čítané hodnoty od hodnoty 
stanovenej v bode 1.2.14.2.2 tejto čiastkovej prílohy líšia o viac než 2 % rozsahu stupnice, postup sa 
pre tento analyzátor zopakuje.  
1.2.14.2.5. Vzorky sa následne analyzujú.  
1.2.14.2.6. Po analýze sa opä ť skontrolujú nulové a kalibra čné body s použitím tých istých plynov. Skúška sa pova ­ 
žuje za prijate ľnú, ak je rozdiel menší než 2 % hodnoty kalibra čného plynu.  
1.2.14.2.7. Prietoky a tlaky rôznych plynov cez analyzátory musia by ť rovnaké ako tie, ktoré sa použili po čas 
kalibrácie analyzátorov.  
1.2.14.2.8. Obsah každej nameranej zlú čeniny sa po stabilizácii meracieho zariadenia uvedie vo všetkých príslušných 
skúšobných hárkoch.  
1.2.14.2.9. Hmotnos ť a po čet všetkých emisií sa v prípade potreby vypo číta pod ľa čiastkovej prílohy 7.  
1.2.14.2.10. Kalibrácie a kontroly sa vykonávajú bu ď: 
a) pred analýzou každého páru vakov a po nej; alebo  
b) pred úplnou skúškou a po nej.  
V prípade b) sa kalibrácie a kontroly vykonávajú na všetkých analyzátoroch pre všetky rozsahy použité 
v priebehu skúšky.  
V oboch prípadoch, teda a) aj b), sa pre zodpovedajúce vaky s okolitým vzduchom a výfukovými plynmi 
použije rovnaký rozsah analyzátora.  
1.2.14.3. Váženie filtrov na odber vzoriek tuhých častíc  
1.2.14.3.1. Filter na odber vzoriek tuhých častíc sa vráti do vážiacej komory (alebo miestnosti) najneskôr jednu 
hodinu po dokon čení skúšky. Minimálne 1 hodinu sa kondicionuje v Petriho miske, ktorá je chránená 
pred zne čistením prachom a umož ňuje výmenu vzduchu, a potom sa váži. Celková hmotnos ť filtra sa 
uvedie vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
1.2.14.3.2. Najmenej dva nepoužité referen čné filtre sa musia odváži ť pokia ľ možno sú časne s filtrom na odber 
vzoriek, najneskôr však do 8 hodín po jeho vážení. Referen čné filtre musia ma ť rovnakú ve ľkos ť a by ť 
z rovnakého materiálu ako filter na odber vzoriek.  
1.2.14.3.3. Ak sa špecifická hmotnos ť ktoréhoko ľvek referen čného filtra medzi váženiami filtra na odber vzoriek 
zmení o viac ako ± 5 μg, filter na odber vzoriek a referen čné filtre sa vo vážiacej komore (alebo miestnosti) 
rekondicionujú a potom odvážia.  
1.2.14.3.4. Hmotnosti referen čných filtrov sa porovnávajú so špecifickými hmotnos ťami a k ĺzavým aritmetickým 
priemerom špecifických hmotností príslušného referen čného filtra. K ĺzavý aritmetický priemer sa vypo číta 
zo špecifických hmotností nameraných v období od umiestnenia referen čných filtrov do vážiacej komory 
(alebo miestnosti). Priemerovací čas musí by ť najmenej 1 de ň, ale nie viac ako 15 dní.SK L 175/534 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.2.14.3.5. Povo ľuje sa viacnásobné rekondicionovanie a opakovanie vážení filtra na odber vzoriek a referen čných 
filtrov do uplynutia 80 hodín od merania plynov v emisnej skúške. Ak pred uplynutím 80 hodín alebo 
presne po 80 hodinách viac ako polovica po čtu referen čných filtrov vyhovuje kritériu ± 5 μg, potom sa 
môže váženie filtra na odber vzoriek považova ť za platné. Ak sa použijú dva referen čné filtre a presne po 
80 hodinách jeden z filtrov nevyhovuje kritériu ± 5 μg, váženie filtra na odber vzoriek sa môže považova ť 
za platné pod podmienkou, že sú čet absolútnych rozdielov medzi špecifickým a k ĺzavým priemerom 
z dvoch referen čných filtrov je menší alebo sa rovná 10 μg. 
1.2.14.3.6. Ak kritériu ± 5 μg vyhovuje menej ako polovica referen čných filtrov, filter na odber vzoriek sa vyradí 
a emisná skúška sa musí zopakova ť. Všetky referen čné filtre sa musia vyradi ť a nahradi ť do 48 hodín. Vo 
všetkých ostatných prípadoch sa musia referen čné filtre vymie ňať aspo ň raz za 30 dní a takým spôsobom, 
aby sa žiadny filter na odber vzoriek nevážil bez porovnania s referen čným filtrom, ktorý sa nachádzal vo 
vážiacej komore (alebo miestnosti) minimálne 1 de ň. 
1.2.14.3.7. Ak nie sú splnené podmienky stability vážiacej komory (alebo miestnosti) uvedené v bode 4.2.2.1 čiast ­
kovej prílohy 5, ale váženia referen čných filtrov vyhovujú príslušným kritériám, výrobca vozidla môže 
akceptova ť hmotnos ť filtra na odber vzoriek alebo ozna čiť skúšku za neplatnú s tým, že nastaví regula čný 
systém prostredia vážiacej komory (alebo miestnosti) a skúška sa zopakuje.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/535
 
Čiastková príloha 6  
doplnok 1  
Postup emisnej skúšky pre všetky vozidlá vybavené periodicky regeneratívnym systémom  
1. Všeobecne  
1.1. V tomto doplnku sú uvedené osobitné ustanovenia týkajúce sa skúšania vozidla vybaveného periodicky rege ­
neratívnym systémom, ako je vymedzený v bode 3.8.1 tejto prílohy.  
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu môže výrobca vypracova ť alternatívny postup na 
preukázanie jeho rovnocennosti vrátane teploty filtra, ve ľkosti za ťaženia a prejdenej vzdialenosti. Vykona ť sa 
to môže na skúšobnom zariadení motora alebo na vozidlovom dynamometri.  
Alternatívne sa na vykonanie skúšobných postupov vymedzených v tomto doplnku, môže pre CO  2 a spotrebu 
paliva použi ť pevne stanovená hodnota K  i 1,05.  
1.2. V priebehu cyklov, po čas ktorých dochádza k regenerácii, sa nemusia uplat ňova ť emisné normy. Ak periodická 
regenerácia nastane aspo ň raz po čas skúšky typu 1 a ak už nastala aspo ň raz v priebehu prípravy vozidla, 
nevyžaduje sa špeciálny skúšobný postup. V takom prípade sa tento doplnok neuplat ňuje. 
1.3. Ustanovenia tohto doplnku sa vz ťahujú len na ú čely meraní hmotnosti emitovaných tuhých častíc, a nie na 
účely meraní po čtu emitovaných častíc.  
1.4. Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa postup skúšky špecifický pre periodicky regenera ­
tívne systémy neuplat ňuje na regeneratívne zariadenie, ak výrobca poskytne údaje preukazujúce, že po čas 
cyklov, v ktorých nastáva regenerácia, emisie zostávajú pod hranicou emisných limitov pre príslušnú kategóriu 
vozidla.  
1.5. Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže fáza ve ľmi vysokej rýchlosti Extra High vylú čiť 
pri stanovovaní regenera čného faktora K  i vozidiel triedy 2 a triedy 3.  
2. Skúšobný postup  
Skúšobné vozidlo musí by ť schopné zablokova ť alebo povoli ť proces regenerácie za predpokladu, že táto 
činnos ť nemá žiadny vplyv na pôvodné kalibrácie motora. Zamedzenie regenerácie sa povo ľuje len po čas 
za ťažovania systému regenerácie a po čas predkondicionovacích cyklov. Nie je však povolené po čas merania 
emisií v priebehu regenera čnej fázy. Emisná skúška sa vykonáva s nezmenenou riadiacou jednotkou výrobcu 
pôvodného zariadenia (OEM). Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa „technická riadiaca 
jednotka“, ktorá nemá žiadny vplyv na pôvodné kalibrácie motora, môže použi ť pri stanovovaní faktora K  i . 
2.1. Meranie výfukových emisií medzi dvoma cyklami WLTC s regeneráciami  
2.1.1. Aritmetický priemer emisií medzi dvoma regeneráciami a po čas za ťažovania regenera čného zariadenia sa ur čí 
z aritmetického priemeru viacerých približne rovnomerne rozložených (ak ich je viac než 2) skúšok typu 1. 
Alternatívne môže výrobca poskytnú ť údaje preukazujúce, že emisie ostávajú po čas cyklov WLTC medzi 
regeneráciami konštantné (± 15 %). V tom prípade sa môžu použi ť emisie namerané po čas skúšky typu 1. 
V akomko ľvek inom prípade sa musí meranie emisií dokon čiť pre aspo ň dva cykly typu 1: jeden bezprostredne 
po regenerácii (pred novým za ťažením) a jeden čo najbližšie pred regenera čnou fázou. Všetky merania emisií sa 
vykonajú pod ľa tejto čiastkovej prílohy a všetky výpo čty sa vykonajú pod ľa bodu 3 tohto doplnku.  
2.1.2. Proces za ťažovania a stanovenie faktora K  i sa vykoná po čas jazdného cyklu typu 1 na vozidlovom dynamometri 
alebo na skúšobnom zariadení motora použitím ekvivalentného skúšobného cyklu. Tieto cykly môžu beža ť 
súvisle (t. j. bez potreby vypnutia motora medzi cyklami). Po ľubovo ľnom po čte dokon čených cyklov sa môže 
vozidlo odstráni ť z vozidlového dynamometra a skúška môže pokra čova ť neskôr.SK L 175/536 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.3. Vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch sa uvedie po čet cyklov D medzi dvoma cyklami WLTC, ke ď 
dochádza k regeneráciám, po čet cyklov n, po čas ktorých sa vykonávajú merania emisií, a výsledky merania 
hmotnosti emisií M ′ sij každej zlú čeniny i v priebehu každého cyklu j.  
2.2. Meranie emisií po čas regenerácií  
2.2.1. Ak sa požaduje príprava vozidla na emisnú skúšku po čas regenera čnej fázy, môže sa uskuto čni ť s využitím 
predkondicionovacích cyklov uvedených v bode 1.2.6 tejto čiastkovej prílohy alebo rovnocenných cyklov na 
skúšobnom zariadení motora v závislosti od postupu za ťažovania zvoleného v bode 2.1.2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
2.2.2. Podmienky skúšky a vozidla pre skúšku typu 1 opísané v tejto prílohe sa uplat ňujú pred vykonaním prvej 
platnej emisnej skúšky.  
2.2.3. Regenerácia sa nesmie uskuto čni ť po čas prípravy vozidla. Môže sa to zabezpe čiť jednou z týchto metód:  
2.2.3.1. Pri predkondicionovacích cykloch sa môže namontova ť „fiktívny“ regenera čný alebo čiastkový systém.  
2.2.3.2. Akáko ľvek iná metóda, na ktorej sa dohodne výrobca so schva ľovacím úradom.  
2.2.4. Skúška výfukových emisií so studeným štartom vrátane procesu regenerácie sa vykoná pod ľa uplatnite ľného 
cyklu WLTC.  
2.2.5. Ak si proces regenerácie vyžaduje viac než jeden cyklus WLTC, každý cyklus WLTC sa musí dokon čiť. Je 
povolené použitie jedného filtra na odber vzoriek tuhých častíc pre viacnásobné cykly, potrebné na úplnú 
regeneráciu.  
2.2.5.1. Ak sa vyžaduje viac než jeden cyklus WLTC, každý následný cyklus WLTC musí prebehnú ť ihne ď, bez vypnutia 
motora, až kým sa nedosiahne úplná regenerácia. V prípade, že po čet vakov na plynné emisie vyžadovaných 
v prípade viacnásobných cyklov by presiahol po čet vakov, ktoré sú k dispozícii, čas potrebný na zostavenie 
novej skúšky by mal by ť čo najkratší. Po čas tohto intervalu sa motor nesmie vypnú ť. 
2.2.6. Hodnoty emisií po čas regenerácie M  ri pre každú zlú čeninu i sa vypo čítajú pod ľa bodu 3 v tomto doplnku. Po čet 
uplatnite ľných skúšobných cyklov, ktoré sa vykonali na úplnú regeneráciu, sa uvedie vo všetkých príslušných 
skúšobných hárkoch.  
3. Výpo čty 
3.1. Výpo čet emisií výfukových plynov, emisií CO  2 a spotreby paliva jedného regeneratívneho systému 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n pre n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d pre d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kde pre každú posudzovanú zlú čeninu i:  
M ′ sij sú hmotnostné emisie zlú čeniny i po čas skúšobného cyklu j bez regenerácie (g/km),  
M ′ rij sú hmotnostné emisie zlú čeniny i po čas skúšobného cyklu j v priebehu regenerácie (g/km) (ak d > 1, prvá 
skúška cyklu WLTC sa vykoná so studeným štartom a nasledujúce cykly so zahriatym motorom),SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/537
 
M si sú priemerné hmotnostné emisie zlú čeniny i bez regenerácie (g/km),  
M ri sú priemerné hmotnostné emisie zlú čeniny i po čas regenerácie (g/km),  
M pi sú priemerné hmotnostné emisie zlú čeniny i (g/km),  
n je po čet skúšobných cyklov medzi cyklami, v ktorých dochádza k regeneráciám, po čas ktorých sa vyko ­
návajú merania emisií cyklov WLTC typu 1, ≥ 1, 
d je po čet úplných uplatnite ľných skúšobných cyklov potrebných na regeneráciu,  
D je po čet úplných uplatnite ľných skúšobných cyklov medzi dvoma cyklami, v ktorých dochádza k regene ­
ráciám.  
Výpo čet M  pi je graficky znázornený na obrázku A6. App1/1.  
Obrázok A6.App1/1  
Parametre merané po čas emisnej skúšky a medzi dvoma cyklami, ke ď nastáva regenerácia (schematický 
príklad, emisie po čas „D“ môžu vzrás ť alebo klesnú ť)
 
3.1.1. Výpo čet regenera čného faktora K  i každej posudzovanej zlú čeniny i  
Výrobca si môže vybra ť, že v prípade každej zlú čeniny ur čí nezávisle bu ď aditívne koeficienty alebo multipli ­
ka čné faktory.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i koeficient:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi a K  i , ako aj výrobcova vo ľba typu faktora sa zaznamenajú. Výsledná hodnota K  i sa uvedie vo všetkých 
príslušných protokoloch o skúške. Výsledné hodnoty M  si, M pi a K  i sa uvedú vo všetkých príslušných skúšobných 
hárkoch.  
K i sa môže stanovi ť po dokon čení jednej série regenerácie zah ŕňajúcej merania pred, po čas a po regenerácii, ako 
je znázornené na obrázku A6. App1/1.SK L 175/538 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Výpo čet emisií výfukových plynov, emisií CO  2 a spotreby paliva systémov viacnásobnej periodickej regenerácie  
Nasledujúci výpo čet sa vykonáva a) za jeden prevádzkový cyklus typu 1 pre kritériové emisie a b) za každú 
jednotlivú fázu, pokia ľ ide o CO  2 a spotrebu paliva. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k pre n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k pre d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i koeficient:  K i ¼ M  pi Ä M si 
ke ď: 
M si sú priemerné hmotnostné emisie všetkých udalostí k zlú čeniny i bez regenerácie (g/km),  
M ri sú priemerné hmotnostné emisie všetkých udalostí k zlú čeniny i po čas regenerácie (g/km),  
M pi sú priemerné hmotnostné emisie všetkých udalostí k zlú čeniny i (g/km),  
M sik sú priemerné hmotnostné emisie udalosti k zlú čeniny i bez regenerácie (g/km),  
M rik sú priemerné hmotnostné emisie udalosti k zlú čeniny i po čas regenerácie (g/km),  
M ′ sik,j sú hmotnostné emisie udalosti k zlú čeniny i v g/km, bez regenerácie, namerané v bode j, ke ď 1 ≤ j ≤ n k 
(g/km),  
M ′ rik,j sú hmotnostné emisie udalosti k zlú čeniny i v g/km po čas regenerácie (ak j > 1, prvá skúška typu 1 sa 
vykoná so studeným štartom a nasledujúce cykly so zahriatym motorom) namerané po čas skúšobného 
cyklu j ke ď 1 ≤ j ≤ d k (g/km),  
n k je po čet úplných skúšobných cyklov udalosti k, medzi dvomi cyklami, v ktorých dochádza k fázam 
regenerácie, po čas ktorých sa vykonávajú merania emisií (cyklus WLTC typu 1 alebo ekvivalentné 
cykly na skúšobnom zariadení motora), ≥ 2, 
d k je po čet úplných uplatnite ľných skúšobných cyklov udalosti k potrebných na úplnú regeneráciu,  
D k je po čet úplných uplatnite ľných skúšobných cyklov udalosti k medzi dvoma cyklami, v ktorých dochádza 
k fázam regenerácie,  
x je po čet úplných regenerácií.  
Výpo čet M  pi je graficky znázornený na obrázku A6.App1/2.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/539
 
Obrázok A6.App1/2  
Parametre merané po čas emisnej skúšky a medzi dvoma cyklami, ke ď nastáva regenerácia (schematický 
príklad)
  
Výpo čet faktora K  i pre viacnásobné systémy periodickej regenerácie je možný len po ur čitom po čte regenerácií každého 
systému.  
Po vykonaní celého postupu (A až B, pozri obrázok A6.App1/2) sa musí znovu dosiahnu ť pôvodný po čiato čný stav A.SK L 175/540 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 6  
Doplnok 2  
Postup skúšky monitorovania systému napájania elektrickou energiou  
1. Všeobecne  
V prípade, že sa skúšajú vozidlá NOVC-HEV a OVC-HEV, uplat ňujú sa doplnky 2 a 3 k čiastkovej prílohe 8.  
V tomto doplnku sú uvedené osobitné ustanovenia týkajúce sa korekcie výsledkov skúšky pre hmotnostné emisie 
CO  2 ako funkcie energetickej bilancie ΔE REESS  pre všetky systémy REESS.  
Korigované hodnoty hmotnostných emisií CO  2 musia zodpoveda ť nulovej energetickej bilancii ( ΔE REESS  = 0) 
a vypo čítajú sa pomocou korek čného koeficientu stanoveného v ďalšej časti.  
2. Meracie zariadenie a prístroje  
2.1. Meranie prúdu  
Vybíjanie REESS sa definuje ako negatívny prúd.  
2.1.1. Prúd, resp. prúdy systému REESS sa merajú po čas skúšok pomocou meni ča prúdu upínacieho alebo zavretého 
typu. Systém merania prúdu musí sp ĺňať požiadavky stanovené v tabu ľke A8/1. Meni č, resp. meni če prúdu musia 
by ť schopné zvládnu ť špi čkové prúdy pri štartovaní motora a teplotné podmienky v bode merania.  
2.1.2. Meni če prúdu sa namontujú na jeden z káblov systému REESS pripojených priamo k systému REESS a musia 
zah ŕňať celkový prúd systému REESS.  
V prípade tienených vodi čov sa musia so súhlasom schva ľovacieho úradu použi ť vhodné metódy.  
Aby bolo možné jednoducho mera ť prúd systému REESS pomocou vonkajšieho meracieho zariadenia, výrobca by 
mal prednostne do vozidla zabudova ť vhodné, bezpe čné a prístupné prípojné body. Ak sa to nedá uskuto čni ť, 
výrobca schva ľovaciemu úradu poskytne prostriedky na pripojenie meni ča prúdu ku káblom systému REESS 
uvedeným spôsobom.  
2.1.3. Meraný prúd sa v priebehu času integruje s minimálnou frekvenciou 20 Hz a výsledkom je nameraná hodnota 
Q vyjadrená v ampérhodinách (Ah). Meraný prúd sa v priebehu času integruje a výsledkom je nameraná hodnota 
Q vyjadrená v ampérhodinách (Ah). Integrácia sa môže vykona ť v rámci systému merania prúdu.  
2.2. Údaje palubnej jednotky vozidla  
2.2.1. Alternatívne sa prúd v systéme REESS stanoví pomocou údajov palubných systémov vozidla. Aby sa mohla táto 
metóda merania použi ť, musia by ť zo skúšobného vozidla dostupné tieto informácie:  
a) integrovaná hodnota bilancie nabíjania od posledného zapnutia zapa ľovania v Ah;  
b) integrovaná hodnota bilancie nabíjania na základe údajov palubnej jednotky vozidla, vypo čítaná s frekvenciou 
merania minimálne 5 Hz;  
c) hodnota bilancie nabíjania cez konektor OBD pod ľa normy SAE J1962.  
2.2.2. Presnos ť údajov palubnej jednotky vozidla o nabíjaní a vybíjaní systému REESS preukazuje výrobca schva ľovaciemu 
úradu.  
Výrobca môže vytvori ť rad vozidiel z h ľadiska monitorovania systému REESS, aby preukázal správnos ť údajov 
palubnej jednotky vozidla o nabíjaní a vybíjaní systému REESS. Presnos ť údajov sa musí preukáza ť na reprezen ­
tatívnom vozidle.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/541
 
Pre rad vozidiel platia tieto kritériá:  
a) rovnaké procesy spa ľovania (t. j. zážihový, vznetový, dvojtaktný, štvortaktný);  
b) rovnaká stratégia nabíjania a/alebo rekuperácie (softvérový modul údajov systému REESS);  
c) dostupnos ť údajov palubnej jednotky vozidla;  
d) rovnaká bilancia nabíjania meraná modulom údajov systému REESS;  
e) rovnaká simulácia bilancie nabíjania vo vozidle.  
3. Postup korekcie na základe zmeny energie systému REESS  
3.1. Meranie prúdu systému REESS sa za čne v rovnakom čase ako skúška a skon čí sa ihne ď po tom, čo vozidlo 
absolvovalo úplný jazdný cyklus.  
3.2. Energetická bilancia Q, nameraná v rámci elektrického systému napájania, sa používa ako miera rozdielu v obsahu 
energie systému REESS na konci cyklu v porovnaní so za čiatkom cyklu. Energetická bilancia sa stanovuje za 
celkový cyklus WLTC pre príslušnú triedu vozidla.  
3.3. Po čas fáz cyklu, ktoré musia prebieha ť v prípade príslušnej triedy vozidla, sa zaznamenávajú jednotlivé hodnoty 
Q phase  . 
3.4. Korekcia hmotnostných emisií CO  2 za celý cyklus ako funkcia korek čného kritéria c.  
3.4.1. Výpo čet korek čného kritéria c  
Korek čné kritérium c je pomer medzi absolútnou hodnotou zmeny elektrickej energie ΔE REESS,j  a energie paliva 
a vypo číta sa pomocou týchto rovníc: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
ke ď: 
c je korek čné kritérium,  
ΔE REESS,j  je zmena elektrickej energie všetkých systémov REESS v časovom úseku j, stanovená pod ľa bodu 4.1 
tohto doplnku (Wh),  
j je na ú čely tohto bodu celý uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP,  
E fuel je energia paliva pod ľa tejto rovnice: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
ke ď: 
E fuel je obsah energie spotrebovaného paliva po čas uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (Wh),  
HV je hodnota zahrievania pod ľa tabu ľky A6.App2/1 (kWh/l),  
FC nb je nebilancovaná spotreba paliva po čas skúšky typu 1, nekorigovaná z h ľadiska energetickej bilancie, 
stanovená pod ľa bodu 6 čiastkovej prílohy 7 (l/100 km),  
d je vzdialenos ť prejdená po čas zodpovedajúceho uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (km),  
10 je koeficient prepo čtu na Wh.SK L 175/542 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.4.2. Korekcia sa uplat ňuje, ak je ΔE REESS  záporné, čo zodpovedá vybíjaniu REESS, a korek čné kritérium c vypo čítané 
pod ľa bodu 3.4.1 tejto čiastkovej prílohy je vä čšie než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A6.App2/2.  
3.4.3. Korekcia sa vynechá a použijú sa nekorigované hodnoty, ak je hodnota korek čného kritéria c vypo čítaná pod ľa 
bodu 3.4.1 tejto čiastkovej prílohy nižšia než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A6.App2/2.  
3.4.4. Korekcia sa môže vynecha ť a môžu sa použi ť nekorigované hodnoty, ak:  
a) ΔE REESS  má kladnú hodnotu (zodpovedá to nabíjaniu systému REESS) a hodnota korek čného kritéria c, vypo ­ 
čítaná pod ľa bodu 3.4.1 tejto čiastkovej prílohy, je vyššia než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A6.App2/2;  
b) výrobca môže meraním preukáza ť schva ľovaciemu úradu, že nie je žiadny vz ťah medzi ΔE REESS  a hmotnost ­
nými emisiami CO  2 , resp. medzi ΔE REESS  a spotrebou paliva.  
Tabu ľka A6.App2/1  
Obsah energie paliva  
Palivo  Benzín  Nafta  
Obsah etanolu/bionafty (%)  E10  E85  B7  
Hodnota tepla (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tabu ľka A6.App2/2  
Korek čné kritériá RCB  
Cyklus  fáza nízkej rýchlosti + fáza 
strednej rýchlosti  fáza nízkej rýchlosti + fáza 
strednej rýchlosti + fáza 
vysokej rýchlosti  fáza nízkej rýchlosti + fáza 
strednej rýchlosti + fáza 
vysokej rýchlosti + fáza ve ľmi 
vysokej rýchlosti  
Korek čné kritérium c  0,015  0,01  0,005  
4. Použitie funkcie korekcie  
4.1. Na použitie funkcie korekcie sa musí zmena elektrickej energie ΔE REESS,j  všetkých systémov REESS v časovom 
úseku j vypo číta ť z hodnoty nameraného prúdu a menovitého napätia:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
ke ď: 
ΔE REESS,j,i  je zmena elektrickej energie REESS i po čas posudzovaného časového úseku j (Wh);  
pri čom:  
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
ke ď: 
U REESS  je menovité napätie systému REESS, stanovené pod ľa normy DIN EN 60050-482 (V),  
I(t) j,i je elektrický prúd systému REESS vo fáze i v posudzovanom časovom úseku j, stanovený pod ľa bodu 2 
tohto doplnku (A),  
t 0 je čas na za čiatku posudzovaného časového úseku j (s),  
t end je čas na konci posudzovaného časového úseku j (s).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/543
 
i je číselný index posudzovaného systému REESS,  
n je celkový po čet systémov REESS,  
j je číselný index posudzovaného časového úseku, pri čom časovým úsekom je každá uplatnite ľná fáza 
cyklu, kombinácia fáz cyklu a uplatnite ľný celý cyklus,  
1 
3 600  je koeficient prepo čtu z Ws na Wh.  
4.2. Na korekciu hmotnostných emisií CO  2 (g/km) sa použijú Willansove koeficienty závislé od procesu spa ľovania 
z tabu ľky A6.App2/3.  
4.3. Korekcia sa vykoná a uplatní na celý cyklus a osobitne na každú z jeho fáz a uvedie sa vo všetkých príslušných 
protokoloch o skúške.  
4.4. Pri tomto osobitnom výpo čte sa použije pevne stanovená ú činnos ť alternátora elektrického systému napájania:  
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Výsledný rozdiel v hmotnostných emisiách CO  2 v posudzovanom časovom úseku j v dôsledku charakteristík 
za ťaženia alternátora pri nabíjaní systému REESS, sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
ke ď: 
ΔM CO2,j  je výsledný rozdiel v hmotnostných emisiách CO  2 v časovom úseku j (g/km),  
ΔE REESS,j  je zmena energie systému REESS v posudzovanom časovom úseku j, vypo čítaná pod ľa bodu 4.1 
tohto doplnku (Wh),  
d j je vzdialenos ť prejdená v posudzovanom časovom úseku j (km),  
j je číselný index posudzovaného časového úseku, pri čom časovým úsekom je každá uplatnite ľná 
fáza cyklu, kombinácia fáz cyklu a uplatnite ľný celý cyklus,  
0,0036 je koeficient prepo čtu z Wh na MJ,  
η alternator  je ú činnos ť alternátora pod ľa bodu 4.4 tohto doplnku,  
Willans  factor  je Willansov koeficient závislý od procesu spa ľovania, ako je vymedzený v tabu ľke A6.App2/3 [g 
(CO  2 )/MJ].  
4.5.1. Hodnoty CO  2 pre každú fázu a pre celý cyklus sa korigujú takto:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
ke ď: 
ΔM CO2,j  je výsledok výpo čtu pod ľa bodu 4.5 tejto čiastkovej prílohy pre časový úsek j (g/km).SK L 175/544 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.6. Na korekciu emisií CO  2 (g/km) sa použijú Willansove koeficienty z tabu ľky A6.App2/2.  
Tabu ľka A6.App2/3  
Willansove koeficienty  
Prirodzene nasávaný  Prepl ňovaný  
Zážihový  Benzín (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
g (CO  2 )/MJ  174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
g (CO  2 )/MJ  129  137  
Skvapalnený ropný 
plyn (LPG)  l/MJ  0,0950  0,101  
g (CO  2 )/MJ  155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
g (CO  2 )/MJ  169  179  
Vznetový  Nafta (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
g (CO  2 )/MJ  161  161SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/545
 
Čiastková príloha 6a  
Skúška korekcie na základe teploty okolia na stanovenie emisií CO  2 za reprezentatívnych regionálnych 
teplotných podmienok  
1. Úvod  
V tejto čiastkovej prílohe je opísaný postup doplnkovej skúšky korekcie na základe teploty okolia (ATCT) na 
stanovenie emisií CO  2 za reprezentatívnych regionálnych teplotných podmienok.  
1.1. Emisie CO  2 vozidiel ICE, NOVC-HEV a hodnota emisií v režime zachovania energie vozidiel OVC-HEV sa 
korigujú pod ľa požiadaviek tejto čiastkovej prílohy. V prípade hodnoty CO  2 zo skúšky v režime vybíjania batérie 
sa nevyžadujú žiadne korekcie. V prípade dojazdu v elektrickom režime sa nevyžadujú žiadne korekcie.  
2. Rad vozidiel z h ľadiska skúšky korekcie na základe teploty okolia (ATCT)  
2.1. Sú čas ťou toho istého radu z h ľadiska skúšky ATCT môžu by ť iba vozidlá, ktoré sú identické, pokia ľ ide o tieto 
charakteristiky:  
a) architektúra hnacej sústavy (t. j. spa ľovacia, hybridná, palivový článok alebo elektrická);  
b) spa ľovací proces (t. j. dvojtaktný alebo štvortaktný);  
c) po čet a usporiadanie valcov;  
d) spôsob spa ľovania v motore (t. j. nepriame alebo priame vstrekovanie);  
e) typ chladiaceho systému (t. j. vzduch, voda alebo olej);  
f) spôsob nasávania (t. j. s prirodzeným nasávaním alebo prepl ňované);  
g) palivo, na ktoré je motor konštruovaný (t. j. benzín, nafta, NG, LPG at ď.); 
h) katalyzátor (t. j. trojcestný katalyzátor, tenký filter NOx, SCR, tenký NOx katalyzátor alebo iné);  
i) či je alebo nie je inštalovaný filter tuhých častíc; a  
j) recirkulácia výfukových plynov (s ňou alebo bez nej, chladená alebo nechladená).  
Vozidlá musia by ť okrem toho podobné z h ľadiska týchto charakteristík:  
k) rozdiely zdvihového objemu valcov motora medzi vozidlami nesmú by ť vä čšie než 30 % najnižšieho objemu 
motora vozidla. a  
l) izolácia motorového priestoru musí by ť podobného typu, pokia ľ ide o materiál, množstvo a umiestnenie 
izolácie. Výrobcovia musia poskytnú ť schva ľovaciemu úradu dôkaz (napr. výkresy CAD), že objem a hmot ­
nos ť inštalovaného izola čného materiálu je v tolerancii 10 % v porovnaní s referen čným vozidlom meraným 
v rámci skúšky ATCT.  
2.1.1. Ak sú inštalované zariadenia na aktívnu akumuláciu tepla, za sú čas ť toho istého radu z h ľadiska skúšky ATCT sa 
považujú iba vozidlá, ktoré sp ĺňajú tieto požiadavky:  
i) tepelná kapacita, definovaná entalpiou uloženou v systéme, je o 0 až 10 % vyššia než entalpia skúšobného 
vozidla; a  
ii) OEM môže technickej službe poskytnú ť dôkaz, že čas na uvo ľnenie tepla pri naštartovaní motora v rámci 
radu je o 0 až 10 % kratší než čas na uvo ľnenie tepla skúšobného vozidla.SK L 175/546 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.1.2. Iba vozidlá, ktoré sp ĺňajú kritériá pod ľa bodu 3.9.4 tejto čiastkovej prílohy, sa považujú za sú čas ť toho istého 
radu z h ľadiska skúšky ATCT.  
3. Postup skúšky ATCT  
Skúška typu 1 uvedená v čiastkovej prílohe 6 sa vykonáva s výnimkou požiadaviek stanovených v bodoch 3.1 až 
3.9 tejto čiastkovej prílohy 6a o skúške ATCT.  
3.1. Podmienky okolia pri skúške ATCT  
3.1.1. Teplota T  reg , pri ktorej by malo by ť vozidlo kondicionované a mala by sa s ním vykona ť skúška ATCT, musí by ť 
14 °C.  
3.1.2. Minimálny čas kondicionovania t  soak_ATCT  pre skúšku ATCT je 9 hodín.  
3.2. Skúšobná komora a miesto odstavenia  
3.2.1. Skúšobná komora  
3.2.1.1. Bod nastavenia teploty skúšobnej komory je rovný hodnote T  reg . Skuto čná teplota musí dosahova ť hodnotu 
s odchýlkou v rozsahu ± 3 °C na za čiatku skúšky a ± 5 °C po čas skúšky. Teplota a vlhkos ť vzduchu sa merajú pri 
výstupe chladiaceho ventilátora s frekvenciou minimálne 1 Hz.  
3.2.1.2. Merná vlhkos ť H bu ď vzduchu v skúšobnej komore alebo vzduchu nasávaného do motora musí by ť taká, aby:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg suchého vzduchu Þ 
3.2.1.3. Teplota a vlhkos ť vzduchu sa merajú pri výstupe chladiaceho ventilátora vozidla s frekvenciou 1 Hz.  
3.2.2. Miesto odstavenia  
3.2.2.1. Bod nastavenia teploty v mieste odstavenia je rovný T  reg a skuto čná teplota musí dosahova ť hodnotu s odchýlkou 
v rozsahu ± 3 °C na základe k ĺzavého aritmetického priemeru z 5-minútovej jazdy, pri čom nesmie dochádza ť 
k systematickej odchýlke od bodu nastavenia. Teplota sa meria nepretržite s minimálnou frekvenciou 1 Hz.  
3.2.2.2. Umiestnenie sníma ča teploty v mieste odstavenia musí by ť reprezentatívne z h ľadiska merania teploty okolia 
vozidla a kontroluje ho technická služba.  
Sníma č teploty musí by ť umiestnený najmenej 10 cm od steny miesta odstavenia a krytý pred priamym 
prúdením vzduchu.  
Podmienky prúdenia vzduchu v miestnosti na odstavenie v blízkosti vozidla musia reprezentova ť prirodzené 
konvek čné prúdenie typické pre dané rozmery miestnosti (bez núteného prúdenia).  
3.3. Skúšobné vozidlo  
3.3.1. Vozidlo, ktoré sa má skúša ť, musí by ť reprezentatívne pre rad vozidiel, pre ktorý sa stanovujú údaje systému 
ATCT (ako je opísané v bode 2.3 tejto čiastkovej prílohy).  
3.3.2. Z radu vozidiel z h ľadiska skúšky ATCT sa vyberie interpola čný rad vozidiel s najnižším zdvihovým objemom 
motora (pozri bod 2 tejto čiastkovej prílohy) a skúšobné vozidlo musí by ť v konfigurácii ‚vozidla H‘ tohto radu 
vozidiel.  
3.3.3. Prípadne sa z radu vozidiel z h ľadiska skúšky ATCT vyberie vozidlo s najnižšou entalpiou zariadenia na aktívnu 
akumuláciu tepla a najpomalším uvo ľňovaním tepla pre zariadenie na aktívnu akumuláciu tepla.  
3.3.4. Skúšobné vozidlo musí sp ĺňať požiadavky stanovené v bode 1.2.3 čiastkovej prílohy 6.  
3.4. Nastavenia  
3.4.1. Jazdné za ťaženie a nastavenia dynamometra musia zodpoveda ť požiadavkám uvedeným v čiastkovej prílohe 4.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/547
 
Aby sa zoh ľadnil rozdiel medzi hustotou vzduchu pri teplote 14 °C a hustotou vzduchu pri teplote 20 °C, 
vozidlový dynamometer sa nastaví pod ľa údajov uvedených v bodoch 7 a 8 čiastkovej prílohy 4 s výnimkou 
skuto čnosti, že hodnota f  2_TReg  z nasledujúcej rovnice sa použije ako cie ľový koeficient C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
ke ď: 
f 2 je koeficient jazdného za ťaženia druhého rádu, za referen čných podmienok [N/(km/h)  2 ], 
T ref je referen čná teplota jazdného za ťaženia, ako je uvedené v bode 3.2.10 tejto prílohy (°C),  
T reg je regionálna teplota, ako je vymedzená v bode 3.1.1 (°C).  
Ak je pri skúške k dispozícii platné nastavenie vozidlového dynamometra na 23 °C, koeficient vozidlového 
dynamometra druhého rádu C  d sa upraví pod ľa tejto rovnice:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Predkondicionovanie  
3.5.1. Vozidlo sa predkondicionuje pod ľa opisu v bode 1.2.6 čiastkovej prílohy 6. Na žiados ť výrobcu sa môže 
predkondicionovanie vykona ť pri teplote T  reg . 
3.6. Postup vyrovnávania teploty  
3.6.1. Po predkondicionovaní a pred skúškou sa skúšobné vozidlo ponechá na mieste odstavenia s podmienkami 
okolia, ktoré sú opísané v bode 3.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.6.2. Presun z miesta predkondicionovania na miesto odstavenia sa musí vykona ť čo najrýchlejšie, maximálne do 10 
minút.  
3.6.3. Vozidlo sa potom ponechá na mieste odstavenia tak, že čas od konca predkondicionovacej skúšky do za čiatku 
skúšky ATCT sa rovná hodnote t  soak_ATCT  s toleranciou ďalších 15 minút. Na žiados ť výrobcu a so súhlasom 
schva ľovacieho úradu sa čas t  soak_ATCT  môže pred ĺžiť až na 120 minút. V tom prípade sa pred ĺžený čas využije 
na ochladenie opísané v bode 3.9 tejto čiastkovej prílohy.  
3.6.4. Vyrovnávanie teploty pri odstavení sa vykonáva bez použitia chladiaceho ventilátora a so všetkými čas ťami 
karosérie umiestnenými tak, ako sa predpokladá pri bežnom parkovaní. Čas od konca predkondicionovania 
do za čiatku skúšky ATCT sa zaznamená.  
3.6.5. Presun z miesta vyrovnávania teploty do skúšobnej komory sa musí vykona ť čo najrýchlejšie. Vozidlo nesmie by ť 
vystavené teplote odlišnej od T  reg dlhšie než 10 minút.  
3.6.6. Ak toto skúšobné vozidlo slúži ako referen čné vozidlo radu z h ľadiska skúšky ATCT, vykoná sa doplnkové 
vyrovnávanie teploty pri 23 °C, ako je uvedené v bode 3.9.  
3.7. Skúška ATCT  
3.7.1. Skúšobným cyklom je uplatnite ľný cyklus WLTC opísaný v čiastkovej prílohe 1 pre danú triedu vozidla.  
3.7.2. Musia sa dodržiava ť postupy vykonávania emisnej skúšky uvedené v čiastkovej prílohe 6 s výnimkou toho, že 
ako podmienky prostredia v skúšobnej komore sa uplat ňujú podmienky opísané v bode 3.2.1 tejto čiastkovej 
prílohy.SK L 175/548 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.8. Výpo čet a dokumentácia  
3.8.1. Korek čný faktor radu vozidiel ( FCF) sa vypo číta takto:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
ke ď 
M CO2,23°  sú hmotnostné emisie CO  2 vozidla H po čas celého cyklu WLTC skúšky typu 1 pri teplote 23 °C po 
kroku 3 v tabu ľke A7/1 čiastkovej prílohy 7, ale bez akýchko ľvek ďalších korekcií (g/km),  
M CO2,Treg  sú hmotnostné emisie CO  2 po čas celého cyklu WLTC skúšky pri regionálnej teplote po kroku 3 
v tabu ľke A7/1 čiastkovej prílohy 7, ale bez akýchko ľvek ďalších korekcií (g/km).  
Faktor  FCF  sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
3.8.2. Hodnoty CO  2 pre každé vozidlo radu z h ľadiska skúšky ATCT (vymedzené v bode 3 tejto čiastkovej prílohy) sa 
vypo čítajú pomocou týchto rovníc:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
ke ď: 
M CO2,c,4  a M CO2,p,4  sú hmotnostné emisie CO  2 po čas celého cyklu WLTC c a fáz cyklu p, ktoré vyplývajú 
z predchádzajúcich krokov výpo čtu (g/km),  
M CO2,c,5  a M CO2,p,5  sú hmotnostné emisie CO  2 po čas celého cyklu WLTC c a fáz cyklu p vrátane korekcií 
skúšky ATCT a používajú sa na všetky ďalšie korekcie alebo všetky ďalšie výpo čty (g/km).  
3.9. Zabezpe čenie chladenia  
3.9.1. Pre skúšobné vozidlo, ktoré slúži ako referen čné vozidlo radu z h ľadiska skúšky ATCT, a všetky vozidlá H z 
interpola čného radu vozidiel v rámci radu z h ľadiska skúšky ATCT, sa kone čná teplota chladiaceho média 
motora meria po absolvovaní príslušnej skúšky typu 1 pri teplote 23 °C a po vyrovnávaní teploty na 23 °C 
na čas t  soak_ATCT  s toleranciou ďalších 15 minút.  
3.9.1.1. V prípade, že bol v rámci príslušnej skúšky ATCT pred ĺžený časový úsek t  soak_ATCT  , rovnaký časový úsek sa musí 
použi ť na vyrovnávanie teploty, s toleranciou ďalších 15 minút.  
3.9.2. Postup chladenia sa musí za čať čo najskôr po skon čení skúšky typu 1 s časovým odstupom maximálne 10 
minút. Meraný čas vyrovnávania teploty je čas medzi meraním kone čnej teploty a koncom skúšky typu 1 pri 
teplote 23 °C a uvedie sa vo všetkých príslušných skúšobných hárkoch.  
3.9.3. Priemerná teplota v mieste odstavenia za posledné 3 hodiny procesu vyrovnávania teploty sa musí od číta ť od 
nameranej kone čnej teploty chladiaceho média motora na konci vyrovnávania teploty, ako je uvedené v bode 
3.9.1. Tento rozdiel sa ozna čuje Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Ak výsledná hodnota ΔT_ATCT. nie je v rozsahu – 2 °C až + 4 °C v porovnaní s hodnotou referen čného vozidla, 
tento interpola čný rad vozidiel sa nepovažuje za sú čas ť toho istého radu vozidiel z h ľadiska skúšky ATCT.  
3.9.5. Pri všetkých vozidlách radu z h ľadiska skúšky ATCT sa chladiace médium meria na tom istom mieste v chla ­
diacom systéme. Toto miesto musí by ť čo najbližšie k motoru, aby teplota chladiaceho média bola čo najrepre ­
zentatívnejšia z h ľadiska teploty motora.  
3.9.6. Teplota na miestach vyrovnávania teploty sa meria pod ľa bodu 3.2.2.2 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/549
 
Čiastková príloha 7  
Výpo čty 
1. Všeobecné požiadavky  
1.1. Výpo čty týkajúce sa osobitne hybridných vozidiel, vozidiel výlu čne na elektrický pohon a vozidiel s pali ­
vovými článkami so stla čeným vodíkom sú opísané v čiastkovej prílohe 8.  
Predpísané poradie výpo čtu výsledkov je uvedené v bode 4 čiastkovej prílohy 8.  
1.2. Výpo čty opísané v tejto čiastkovej prílohe sa používajú v prípade vozidiel so spa ľovacími motormi.  
1.3. Zaokrúh ľovanie výsledkov skúšky  
1.3.1. Medzikroky pri výpo čtoch sa nezaokrúh ľujú. 
1.3.2. Kone čné výsledky merania kritériových emisií sa v jednom kroku zaokrúhlia na taký po čet desatinných 
miest napravo od desatinnej čiarky, ktorý je uvedený v príslušnej emisnej norme, plus jednu ďalšiu 
podstatnú číslicu.  
1.3.3. Korek čný faktor NO  x , KH, sa zaokrúh ľuje na dve desatinné miesta  
1.3.4. Faktor riedenia, DF, sa zaokrúh ľuje na dve desatinné miesta.  
1.3.5. V prípade informácií, ktoré sa nesúvisia s normami, sa použije správny technický úsudok.  
1.3.6. Zaokrúh ľovanie výsledkov merania CO  2 a spotreby paliva je opísané v bode 1.4 tejto čiastkovej prílohy.  
1.4. Predpísané poradie výpo čtu kone čných výsledkov skúšky pre vozidlá so spa ľovacími motormi  
Výsledky sa po čítajú v poradí uvedenom v tabu ľke A7/1. Všetky použite ľné výsledky v st ĺpci „Výstup“ sa 
zaznamenajú. V st ĺpci „Postup“ sú opísané body, ktoré sa majú použi ť na výpo čet alebo doplnkové výpo čty. 
Na ú čely tejto tabu ľky sa v rovniciach a výsledkoch používajú tieto ozna čenia:  
c úplný uplatnite ľný cyklus,  
p každá fáza uplatnite ľného cyklu,  
i každá uplatnite ľná zložka kritériových emisií, bez CO  2 , 
CO  2 emisie CO  2 . 
Tabu ľka A7/1  
Postup výpo čtu kone čných výsledkov skúšky  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Príloha 6  Prvotné výsledky 
skúšky  Hmotnostné emisie 
Čiastková príloha 7, body 3 až 3.2.2  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1SK L 175/550 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup 
kroku č. 1 M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Výpo čet hodnôt kombinovaného 
cyklu: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
ke ď: 
M i/CO2,c,2  sú výsledky emisií za celý 
cyklus; 
d p sú prejdené vzdialenosti fáz cyklu, 
p. M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Výstup 
krokov č. 1 
a 2  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  Korekcia RCB 
Čiastková príloha 6, doplnok 2  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Výstup 
krokov č. 2 
a 3  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Postup emisnej skúšky pre všetky 
vozidlá vybavené periodicky regene ­
ratívnym systémom, K  i . 
Čiastková príloha 6, doplnok 1  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
alebo  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
a 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
alebo  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Doda ­
to čný kompenza čný alebo multipli ­
ka čný faktor, ktorý sa má použi ť 
pod ľa ur čenia K  i . 
Ak sa K  i nedá použi ť: 
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Výstup 
krokov č. 3 
a 4a  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ak sa K  i dá použi ť, zosúladia sa 
hodnoty fázy CO  2 s hodnotami 
kombinovaného cyklu: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
pre každú fázu cyklu p; 
ke ď: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ak sa K  i nedá použi ť: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/551
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup 
kroku č. 4 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  Korekcia ATCT pod ľa bodu 3.8.2 
čiastkovej prílohy 6a. 
Faktory zhoršenia vypo čítané pod ľa 
prílohy VII a uplatnené na hodnoty 
kritériových emisií.  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„výsle ­
dok 
jednej 
skúšk ­
y“ 
Výstup 
kroku č. 5 Pre každú skúšku: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Priemerovanie skúšok a udávaná 
hodnota. 
Čiastková príloha 6, body 1.1.2 až 
1.1.2.3  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
Výstup 
kroku č. 6 M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Zosúladenie hodnôt fázy. 
Čiastková príloha 6, bod 1.1.2.4 
pri čom: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Výstup 
krokov č. 6 
a 7  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Výpo čet spotreby paliva. 
Čiastková príloha 7, bod 6. 
Výpo čet spotreby paliva sa vykoná 
osobitne za uplatnite ľný cyklus 
a jeho fázy. Na tento ú čel: 
a) sa použijú hodnoty CO  2 uplatni ­
teľnej fázy alebo cyklu; 
b) sa použijú kritériové emisie za 
celý cyklus. 
pri čom: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„výsle ­
dok 
skúšky 
typu 1 
pre 
skúšo ­
bné 
vozid ­
lo“ 
Krok č. 8 Pre každé zo 
skúšobných vozidiel 
H a L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Ak sa skúška skúšobného vozidla 
L vykonala ako doplnok ku skúške 
skúšobného vozidla H, výslednou 
hodnotou kritériových emisií bude 
vyššia z dvoch hodnôt a ozna čí sa 
M i,c . 
V prípade kombinovaných emisií 
THC a NOx sa použije najvyššia 
hodnota sú čtu týkajúceho sa vozidla 
H alebo vozidla L. 
V opa čnom prípade, ak sa žiadne 
vozidlo L neskúšalo, M i;c ¼ M  i;c;8 
Pre CO  2 a FC sa použijú hodnoty 
odvodené v kroku č. 8, pri čom 
hodnoty CO  2 sa zaokrúh ľujú na 
dve desatinné miesta a hodnoty FC 
sa zaokrúh ľujú na tri desatinné mies ­
ta. M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
„výsle ­
dok 
inter ­
pola č­
ného 
radu 
vozi ­
diel“ 
kone č­
ný 
výsled ­
ok 
krité ­
riovýc ­
h 
emisiíSK L 175/552 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Krok č. 9 M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Výpo čty spotreby paliva a CO  2 
jednotlivých vozidiel interpola čného 
radu z h ľadiska CO  2 . 
Čiastková príloha 7, bod 3.2.3 
Emisie CO  2 musia by ť vyjadrené 
v gramoch na kilometer (g/km) 
a zaokrúhlené na najbližšie celé 
číslo; 
hodnoty FC musia by ť zaokrúhlené 
na jedno desatinné miesto a vyja ­
drené v (l/100 km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
„výsle ­
dok 
konkr ­
étneho 
vozidl ­
a“ 
Kone č­
ný 
výsled ­
ok 
CO  2 
a FC  
2. Ur čenie objemu zriedených výfukových plynov  
2.1. Výpo čet objemu pre zariadenie s premenlivým riedením schopné prevádzky pri konštantnom alebo 
premenlivom prietoku  
2.1.1. Nepretržite sa meria objemový prietok. Celkový objem sa meria po čas trvania skúšky.  
2.2. Výpo čet objemu pre zariadenie s premenlivým riedením, ke ď sa použije objemové čerpadlo  
2.2.1. Objem sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
V ¼ V 0 Ü N 
ke ď: 
V je objem zriedených plynov vyjadrený v litroch na skúšku (pred korekciou),  
V 0 je objem plynu dopravovaný objemovým čerpadlom v skúšobných podmienkach vyjadrený v litroch 
na otá čku čerpadla,  
N je po čet otá čok v priebehu skúšky.  
2.2.1.1. Korekcia objemu vzh ľadom na štandardné podmienky  
Objem zriedených výfukových plynov V sa koriguje na štandardné podmienky pod ľa tejto rovnice: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
ke ď: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B je barometrický tlak v skúšobnej miestnosti (kPa),  
P 1 je podtlak na vstupe objemového čerpadla vo vz ťahu k okolitému barometrickému tlaku (kPa),  
T p je aritmetický priemer teploty zriedených výfukových plynov vstupujúcich do objemového čerpadla 
po čas skúšky v Kelvinoch (K).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/553
 
3. Hmotnostné emisie  
3.1. Všeobecné požiadavky  
3.1.1. S predpokladom, že neexistujú žiadne vplyvy stla čite ľnosti, všetky plyny zahrnuté v procese sania, 
spa ľovania a výfuku motora sa môžu pod ľa Avogadrovej hypotézy považova ť za ideálne.  
3.1.2. Hmotnos ť M plynných zlú čenín emitovaných vozidlom po čas skúšky sa stanoví ako sú čin objemovej 
koncentrácie príslušného plynu a objemu zriedeného výfukového plynu s prihliadnutím na tieto hustoty 
za referen čných podmienok teploty 273,15 K (0 °C) a tlaku 101,325 kPa:  
Oxid uho ľnatý (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Oxid uhli čitý (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Uh ľovodíky:  
pre benzín (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
pre naftu (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
pre LPG (C  1 H 2.525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
pre NG/biometán (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
pre etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Oxidy dusíka (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
Hustota použitá vo výpo čtoch hmotnosti NMHC sa rovná hustote všetkých uh ľovodíkov pri teplote 
273,15 K (0 °C) a tlaku 101,325kPa a je závislá od paliva. Hustota pre výpo čty hmotnosti propánu (pozri 
bod 3.5 v čiastkovej prílohe 5) je 1,967 g/l za štandardných podmienok.  
Ak typ paliva nie je uvedený v tomto bode, hustota tohto paliva sa vypo číta pomocou rovnice uvedenej 
v bode 3.1.3 tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.3. Všeobecná rovnica na výpo čet celkovej hustoty uh ľovodíkov pre každé referen čné palivo s priemerným 
zložením C  X H Y O Z je takáto:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
ke ď: 
ρ THC je hustota všetkých uh ľovodíkov a nemetánových uh ľovodíkov (g/l),  
MW  C je molárna hmotnos ť uhlíka (12,011 g/mol),  
MW  H je molárna hmotnos ť vodíka (1,008 g/mol),  
MW  O je molárna hmotnos ť kyslíka (15,999 g/mol),  
V M je molárny objem ideálneho plynu pri teplote 273,15 K (0 °C) a tlaku 101,325 kPa (22,413 l/mol),  
H/C je pomer vodíka k uhlíku pre špecifické palivo C  X H Y O Z , 
O/C je pomer kyslíka k uhlíku pre špecifické palivo C  X H Y O Z .SK L 175/554 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Výpo čet hmotnostných emisií  
3.2.1. Hmotnostné emisie plynných zlú čenín po čas fázy cyklu sa vypo čítajú pomocou týchto rovníc: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
ke ď: 
M i sú hmotnostné emisie zlú čeniny i po čas skúšky alebo fázy (g/km),  
V mix je objem zriedených výfukových plynov po čas skúšky alebo fázy vyjadrený v litroch na skúšku/fázu 
a korigovaný vzh ľadom na štandardné podmienky [273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa],  
ρ i je hustota zlú čeniny i v gramoch na liter pri normálnej teplote a tlaku [273,15 K (0 °C) a 101,325 
kPa],  
KH je korek čný faktor vlhkosti uplatnite ľný iba na hmotnostné emisie oxidov dusíka, NO  2 a NO  x , 
po čas skúšky alebo fázy,  
C i je koncentrácia zlú čeniny i po čas skúšky alebo fázy v zriedených výfukových plynoch, vyjadrená 
v ppm a korigovaná množstvom zložky i obsiahnutej v riediacom vzduchu,  
d je vzdialenos ť prejdená po čas uplatnite ľného cyklu WLTC (km),  
n je po čet fáz uplatnite ľného cyklu WLTC.  
3.2.1.1. Koncentrácia plynných zlú čenín v zriedených výfukových plynoch sa koriguje množstvom plynných 
zlú čenin v riediacom vzduchu pomocou tejto rovnice: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
ke ď: 
C i je koncentrácia plynnej zlú čeniny i v zriedených výfukových plynoch, korigovaná množstvom plynnej 
zlú čeniny i obsiahnutej v riediacom vzduchu (ppm),  
C e je nameraná koncentrácia plynnej zlú čeniny i v zriedených výfukových plynoch (ppm),  
C d je koncentrácia plynnej zlú čeniny i v riediacom vzduchu (ppm),  
DF je faktor riedenia.  
3.2.1.1.1. Faktor riedenia DF sa vypo číta pomocou rovnice pre dané palivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pre benzín (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pre naftu (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pre LPG  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pre NG/biometán  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pre etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 pre vodíkSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/555
 
Vo vz ťahu k rovnici pre vodík:  
C H2O je koncentrácia H  2 O v zriedených výfukových plynoch obsiahnutých v odbernom vaku, vyja ­
drená v % objemu,  
C H2O-DA  je koncentrácia H  2 O v riediacom vzduchu, vyjadrená v % objemu,  
C H2 je koncentrácia H  2 v zriedených výfukových plynoch obsiahnutých v odbernom vaku (ppm).  
Ak typ paliva nie je uvedený v tomto bode, faktor riedenia tohto paliva sa vypo číta pomocou rovníc 
uvedených v bode 3.2.1.1.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak výrobca používa faktor riedenia, ktorý platí pre viaceré fázy, vypo číta faktor riedenia pomocou strednej 
koncentrácie plynných zlú čenín pre príslušné fázy.  
Stredná koncentrácia plynnej zlú čeniny sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
ke ď: 
C i je stredná koncentrácia plynnej zlú čeniny,  
C i,phase  je koncentrácia po čas každej fázy,  
V mix,phase  je hodnota V  mix zodpovedajúcej fázy.  
3.2.1.1.2. Všeobecná rovnica na výpo čet faktora riedenia pre každé referen čné palivo s priemerným zložením C  x H y O z 
je takáto: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
ke ď: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 je koncentrácia CO  2 v zriedených výfukových plynoch obsiahnutých v odbernom vaku, vyjadrená 
v % objemu,  
C HC je koncentrácia HC v zriedených výfukových plynoch obsiahnutých v odbernom vaku, vyjadrená 
v ppm uhlíkového ekvivalentu,  
C CO je koncentrácia CO v zriedených výfukových plynoch obsiahnutých v odbernom vaku (ppm).  
3.2.1.1.3. Meranie metánu  
3.2.1.1.3.1. Na meranie metánu s použitím GC-FID sa NMHC vypo číta pomocou tejto rovnice: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
ke ď: 
C NMHC  je korigovaná koncentrácia NMHC v zriedených výfukových plynoch vyjadrená v ppm uhlíko ­
vého ekvivalentu,SK L 175/556 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
C THC je koncentrácia THC v zriedených výfukových plynoch vyjadrená v ppm uhlíkového ekvivalentu 
a korigovaná množstvom THC obsiahnutým v riediacom vzduchu,  
C CH4 je koncentrácia C  CH4 v zriedených výfukových plynoch vyjadrená v ppm uhlíkového ekvivalentu 
a korigovaná množstvom C  CH4 obsiahnutým v riediacom vzduchu,  
Rf CH4 je faktor odozvy FID na metán vymedzený v bode 5.4.3.2 čiastkovej prílohy 5.  
3.2.1.1.3.2. Pri meraní metánu pomocou NMC-FID závisí výpo čet NMHC od kalibra čného plynu/metódy, ktoré sa 
použijú na nulovacie/kalibra čné nastavenie.  
FID použitý na meranie THC (bez NMC) sa kalibruje pomocou zmesi propánu a vzduchu bežným spôso ­
bom.  
Na kalibráciu FID v sérii s NMC sú povolené tieto metódy:  
a) kalibra čný plyn zložený z propánu/vzduchu obteká NMC;  
b) kalibra čný plyn zložený z metánu/vzduchu preteká cez NMC.  
Dôrazne sa odporú ča kalibrova ť FID metánu pomocou metánu/vzduchu, ktoré prechádzajú cez NMC.  
V prípade a) sa koncentrácia CH  4 a NMHC vypo číta pomocou týchto rovníc: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ak je r  h < 1,05, môže sa z predchádzajúcej rovnice vypusti ť pre C  CH4 . 
V prípade b) sa koncentrácia CH  4 a NMHC vypo číta pomocou týchto rovníc: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
ke ď: 
C HC(w/NMC)  je koncentrácia HC so vzorkou plynu prechádzajúceho cez NMC (ppm C),  
C HC(w/oNMC)  je koncentrácia HC so vzorkou plynu obtekajúcou NMC (ppm C),  
r h je faktor odozvy na metán vymedzený v bode 5.4.3.2 čiastkovej prílohy 5,  
E M je ú činnos ť metánu stanovená v bode 3.2.1.1.3.3.1 tejto čiastkovej prílohy,  
E E je ú činnos ť etánu stanovená v bode 3.2.1.1.3.3.2 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak jer  h < 1,05, môže sa z rovníc pre prípad b) vypusti ť pre C  CH4 a C  NMHC  ,SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. Ú činnos ť konverzie odlu čova ča nemetánových uh ľovodíkov (NMC)  
NMC sa používa na odstránenie nemetánových uh ľovodíkov zo vzorky plynu oxidáciou všetkých 
uh ľovodíkov okrem metánu. V ideálnom prípade je konverzia metánu 0 % a ostatných uh ľovodíkov repre ­
zentovaných etánom 100 %. Na presné meranie NMHC sa stanovia dve ú činnosti a použijú sa na výpo čet 
emisií NMHC.  
3.2.1.1.3.3.1. Ú činnos ť konverzie metánu (E  M ) 
Kalibra čný plyn zložený z metánu a vzduchu prúdi do FID raz cez NMC a raz obteká NMC a zaznamenajú 
sa dve koncentrácie. Ú činnos ť sa stanoví pomocou tejto rovnice: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
ke ď: 
C HC(w/NMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 prechádza cez NMC (ppm C),  
C HC(w/oNMC)  je koncentrácia HC, pri čom CH  4 obteká NMC (ppm C).  
3.2.1.1.3.3.2. Ú činnos ť konverzie etánu (E  E ) 
Kalibra čný plyn zložený z etánu a vzduchu prúdi do FID raz cez NMC a raz obteká NMC a zaznamenajú sa 
dve koncentrácie. Ú činnos ť sa stanoví pomocou tejto rovnice: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
ke ď: 
C HC(w/NMC)  je koncentrácia HC, pri čom C  2 H 6 prechádza cez NMC (ppm C),  
C HC(w/oNMC)  je koncentrácia HC, pri čom C  2 H 6 obteká NMC (ppm C).  
Ak je ú činnos ť konverzie etánu NMC 0,98 alebo vyššia, ú činnos ť E E sa pre každý ďalší výpo čet považuje za 
rovnú 1.  
3.2.1.1.3.4. Ak sa FID pre metán kalibruje cez odlu čova č, E M sa rovná 0.  
Rovnica na výpo čet C  H4 v bode 3.2.1.1.3.2 [prípad b)] má v tejto čiastkovej prílohe tvar: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Rovnica na výpo čet C  NMHC  v bode 3.2.1.1.3.2 [prípad b)] má v tejto čiastkovej prílohe tvar: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Hustota použitá pre výpo čty hmotnosti NMHC sa rovná hustote všetkých uh ľovodíkov pri teplote 273,15 
K (0 °C) a tlaku 101,325 kPa a je závislá od paliva.  
3.2.1.1.4. Výpo čet koncentrácie váženého aritmetického priemerného prietoku  
Nasledujúca metóda výpo čtu sa uplat ňuje len na systémy CVS, ktoré nie sú vybavené výmenníkom tepla, 
alebo na systémy CVS s výmenníkom tepla, ktoré nesp ĺňajú požiadavky bodu 3.3.5.1. čiastkovej prílohy 5.SK L 175/558 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Ke ď prietok CVS qvcvs po čas skúšky kolíše o viac než ±3 % aritmetického priemeru prietoku, pre všetky 
nepretržité merania zriedených plynov vrátane PN sa použije vážený aritmetický priemer prietoku: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
ke ď: 
C e je koncentrácia váženého aritmetického priemerného prietoku,  
qvcvs(i) je prietok CVS v čase t ¼ i Ü Δt, (m  3 /min),  
C(i) je koncentrácia v čase (ppm),  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt je interval odberu vzoriek (s),  
V je celkový objem CVS (m  3 ). 
3.2.1.2. Výpo čet korek čného faktora vlhkosti pre NO  x 
Aby sa korigoval vplyv vlhkosti na výsledné hodnoty oxidov dusíka, použijú sa tieto výpo čty: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
ke ď: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
pri čom:  
H je merná vlhkos ť v gramoch vodnej pary na kilogram suchého vzduchu, je suchý vzduch,  
R a je relatívna vlhkos ť okolitého vzduchu (%),  
P d je tlak nasýtených pár pri teplote okolia (kPa),  
P B je atmosférický tlak v miestnosti (kPa).  
Faktor KH sa vypo číta pre každú fázu skúšobného cyklu.  
Teplota okolia a relatívna vlhkos ť sa stanovia ako aritmetický priemer nepretržite meraných hodnôt po čas 
každej fázy.  
3.2.2. Stanovenie hmotnostných emisií HC zo vznetových motorov  
3.2.2.1. Aritmetický priemer koncentrácie HC potrebný na stanovenie hmotnostných emisií HC zo vznetových 
motorov sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/559
 
ke ď: 
R t 2 
t 1 C HC dt je integrál hodnoty meranej zahrievaným FID po čas skúšky (t  1 až t  2 ), 
C e je koncentrácia HC nameraná v zriedených výfukových plynoch v ppm C  i a vo všetkých prísluš ­
ných rovniciach sa nahradí za C  HC . 
3.2.2.1.1. Koncentrácia HC v riediacom vzduchu sa stanoví z riediaceho vzduchu vo vakoch. Korekcia sa vykoná 
pod ľa bodu 3.2.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.3. Výpo čty spotreby paliva a CO  2 pre jednotlivé vozidlá interpola čného radu  
3.2.3.1. Spotreba paliva a emisie CO  2 bez použitia metódy interpolácie  
Hodnota CO  2 vypo čítaná pod ľa bodu 3.2.1 tejto čiastkovej prílohy a spotreba paliva vypo čítaná pod ľa 
bodu 6 tejto čiastkovej prílohy sa priradí ku každému jednotlivému vozidlu interpola čného radu vozidiel 
a metóda interpolácie sa nepoužije.  
3.2.3.2. Spotreba paliva a emisie CO  2 s použitím metódy interpolácie  
Emisie CO  2 a spotreba paliva pre každé jednotlivé vozidlo interpola čného radu vozidiel sa môžu vypo číta ť 
pod ľa metódy interpolácie opísanej v bodoch 3.2.3.2.1 až 3.2.3.2.5 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.3.2.1. Spotreba paliva a emisie CO  2 skúšobných vozidiel L a H  
Hmotnos ť emisií CO  2 , M  CO  2 ÄL , a M CO  2 ÄH a jej fáz p,  M  CO  2 ÄL;p and M  CO2ÄH;p , pre skúšobné vozidlá L a H, 
ktorá sa použije na ďalšie výpo čty, sa získa z kroku č. 9 tabu ľky A7/1.  
Hodnoty spotreby paliva sa tiež získajú z kroku č. 9 tabu ľky A7/1 a ozna čujú sa ako FC  L,p a FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Výpo čet jazdného za ťaženia konkrétneho vozidla  
3.2.3.2.2.1. Hmotnos ť konkrétneho vozidla  
Skúšobné hmotnosti vozidiel H a L sa použijú ako vstupné hodnoty pre metódu interpolácie.  
Hodnota TM  ind (kg) predstavuje individuálnu skúšobnú hmotnos ť vozidla pod ľa bodu 3.2.25 tejto prílohy.  
Ak sa pre skúšobné vozidlá L a H použila tá istá skúšobná hmotnos ť, hodnota TM  ind sa pre metódu 
interpolácie nastaví na hodnotu hmotnosti skúšobného vozidla H.  
3.2.3.2.2.2. Valivý odpor jednotlivého vozidla  
Skuto čné hodnoty valivého odporu pre vybrané pneumatiky na skúšobnom vozidle L, RR  L , a skúšobnom 
vozidle H, RR  H , sa použijú ako vstupné hodnoty pre metódu interpolácie. Pozri bod 4.2.2.1 čiastkovej 
prílohy 4.  
Ak majú pneumatiky na prednej a zadnej náprave vozidla L alebo H rozdielne hodnoty valivého odporu, 
vážená stredná hodnota valivých odporov sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
ke ď: 
RR  x,FA je valivý odpor pneumatík na prednej náprave (kg/t),  
RR  x,RA je valivý odpor pneumatík na zadnej náprave (kg/t),  
mp  x,FA je podiel hmotnosti vozidla na prednej náprave vozidla H,  
x predstavuje vozidlo L, H alebo konkrétne vozidlo.SK L 175/560 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Pre pneumatiky namontované na konkrétnom vozidle sa hodnota valivého odporu RR  ind nastaví na 
hodnotu zodpovedajúcu príslušnej triede valivého odporu pneumatík, pod ľa tabu ľky A4/1 čiastkovej 
prílohy 4.  
Ak majú pneumatiky na prednej a zadnej náprave rozdielne hodnoty valivého odporu zodpovedajúce 
príslušnej triede, použije sa vážená stredná hodnota, ktorá sa vypo číta pomocou rovnice uvedenej v tomto 
bode.  
Ak boli na skúšobné vozidlá L a H namontované rovnaké pneumatiky, hodnota RR  ind sa pre metódu 
interpolácie nastaví na hodnotu RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Aerodynamický odpor konkrétneho vozidla  
Aerodynamický odpor sa meria v prípade všetkých prvkov nadštandardného vybavenia a tvarov karosérie 
ovplyv ňujúcich odpor, a to v aerodynamickom tuneli, ktorý sp ĺňa požiadavky uvedené v bode 3.2 čiast ­
kovej prílohy 4.  
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa na stanovenie hodnoty Δ(C D ×A  f ) môže použi ť 
alternatívna metóda (napr. simulácia, aerodynamický tunel, ktorý nesp ĺňa kritériá uvedené v čiastkovej 
prílohe 4), ak sú splnené tieto kritériá:  
a) alternatívna metóda stanovenia hodnoty Δ(C D ×A  f ) musí sp ĺňať požiadavku presnosti ± 0,015 m  2 
a navyše v prípade, že sa používa simulácia, mala by sa podrobne zhodnoti ť metóda výpo čtovej dyna ­
miky kvapalín (Computational Fluid Dynamics), aby sa preukázalo, že charakteristiky skuto čného 
prúdenia vzduchu okolo karosérie vrátane magnitúd rýchlosti toku, síl alebo tlakov, zodpovedajú 
výsledkom valida čnej skúšky;  
b) alternatívna metóda by sa mala používa ť iba pre tie časti ovplyv ňujúce aerodynamiku (napr. kolesá, 
tvary karosérie, chladiaci systém), v prípade ktorých sa preukázala rovnocennos ť; 
c) dôkaz rovnocennosti sa musí vopred poskytnú ť schva ľovaciemu úradu pre každý rad vozidiel z h ľadiska 
jazdného za ťaženia v prípade, že sa použije matematická metóda, alebo každé štyri roky v prípade, že sa 
použije metóda merania, a v každom prípade musí by ť založená na meraniach v aerodynamickom 
tuneli, ktoré sp ĺňajú kritériá uvedené v tejto prílohe;  
d) ak je hodnota Δ(C D × A  f ) v rámci danej možnosti viac ako dvojnásobná v porovnaní s touto hodnotou 
v rámci možnosti, pre ktorú sa poskytol dôkaz, na stanovenie aerodynamického odporu sa nepoužije 
alternatívna metóda; a  
e) v prípade, že sa zmení model simulácie, potrebná je opätovná validácia. Δ(C D ×A  f ) LH je rozdiel v sú čine 
koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy skúšobného vozidla H v porovnaní so skúšobným 
vozidlom L a uvedie sa vo všetkých príslušných protokoloch o skúške (m  2 ). 
Δ(C D ×A  f ) ind je rozdiel v sú čine koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy medzi konkrétnym 
vozidlom a skúšobným vozidlom L vzh ľadom na možnosti vo ľby a tvary karosérie vozidla, ktoré sa líšia 
od skúšobného vozidla L (m  2 ). 
Tieto rozdiely v aerodynamickom odpore, Δ(C D ×A  f ), sa stanovia s presnos ťou 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind sa dá vypo číta ť pod ľa nasledujúcej rovnice, pri čom sa zachováva presnos ťou 0,015 m  2 , aj pre 
sú čet prvkov nadštandardného vybavenia a tvarov karosérie: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
ke ď: 
C D je koeficient aerodynamického odporu,  
A f je čelná plocha vozidla (m  2 ),SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/561
 
n je po čet prvkov nadštandardného vybavenia na vozidle, ktoré sú odlišné na konkrétnom 
vozidle a na skúšobnom vozidle L,  
ΔðC D Ü A f Þ i je rozdiel v sú čine koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy v dôsledku indivi ­
duálnej vlastnosti i na vozidle a je kladný pre prvok nadštandardného vybavenia, ktorý 
zvyšuje aerodynamický odpor, pokia ľ ide o skúšobné vozidlo L a naopak (m  2 ). 
Sú čet všetkých rozdielov  ΔðC D Ü A f Þ i pre skúšobné vozidlá L a H, musí zodpoveda ť celkovému rozdielu 
medzi skúšobnými vozidlami L a H a ozna čuje sa ako Δ(C D ×A  f ) LH . 
Zvýšenie alebo zníženie hodnoty sú činu koeficientu aerodynamického odporu a čelnej plochy, vyjadreného 
ako Δ(C D ×A  f ) pre všetky prvky nadštandardného vybavenia a tvary karosérie v interpola čnom rade vozidiel, 
ktoré:  
a) ovplyv ňuje aerodynamický odpor vozidla; a  
b) má sa zahrnú ť do interpolácie;  
sa uvedie vo všetkých príslušných protokoloch o skúške.  
Aerodynamický odpor vozidla H sa uplatní na celý interpola čný rad vozidiel a hodnota Δ(C D ×A  f ) LH sa 
stanoví ako nulová, ak  
a) zariadenie aerodynamického tunela nedokáže presne stanovi ť hodnotu Δ(C D ×A  f ); alebo  
b) na skúšobných vozidlách H a L nie sú žiadne prvky nadštandardného vybavenia ovplyv ňujúce aerody ­
namický odpor, ktoré by sa mali zahrnú ť do metódy interpolácie.  
3.2.3.2.2.4. Výpo čet cestného za ťaženia jednotlivých vozidiel interpola čného radu  
Koeficienty jazdného za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 (vymedzené v čiastkovej prílohe 4) pre skúšobné vozidlá H a L sú 
ozna čené ako f  0,H ,f 1,H a f 2,H , a f  0,L ,f 1,H a f 2,H , v uvedenom poradí. Korigovaná krivka jazdného za ťaženia 
skúšobného vozidla L je vymedzená takto: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Pomocou regresnej metódy najmenších štvorcov v rozsahu referen čných rýchlostných bodov, korigovaných 
koeficientov jazdného za ťaženia sa stanovia  f ä 
0;L a f ä 
2;L pre F L ðvÞ s lineárnym koeficientom  f ä 
1;L nastaveným 
na f  1,H . Koeficienty jazdného za ťaženia f  0,ind  , f 1,ind  and f  2,ind  konkrétneho vozidla z interpola čného radu 
vozidiel sa vypo čítajú pomocou tejto rovnice: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
alebo, ak ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, použije sa rovnica pre  f 0;ind : 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞSK L 175/562 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
alebo, ak  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, použije sa rovnica pre  F 2;ind : 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
ke ď: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
V prípade radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia sa koeficienty jazdného 
za ťaženia f  0 , f 1 a f 2 konkrétneho vozidla vypo čítajú pod ľa rovníc v bode 5.1.1 čiastkovej prílohy 4.  
3.2.3.2.3. Výpo čet spotreby energie na cyklus  
Spotreba energie na cyklus v prípade uplatnite ľného cyklu WLTC, E  k , a spotreba energie na cyklus v prí ­
pade všetkých uplatnite ľných fáz cyklu E  k,p sa vypo číta pod ľa postupu uvedeného v bode 5 tejto čiastkovej 
prílohy pre nasledujúce súbory k koeficientov jazdného za ťaženia a hmotností:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(skúšobné vozidlo L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(skúšobné vozidlo H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(konkrétne vozidlo z interpola čného radu vozidiel).  
3.2.3.2.4. Výpo čet hodnoty CO  2 konkrétneho vozidla z interpola čného radu vozidiel pomocou interpola čnej metódy  
Pre každú fázu uplatnite ľného cyklu p sa vypo čítajú hmotnostné emisie CO  2 (g/km) pre konkrétne vozidlo 
pomocou tejto rovnice: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Hmotnostné emisie CO  2 (g/km) po čas celého cyklu sa pre konkrétne vozidlo vypo čítajú pomocou tejto 
rovnice: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Pojmy E  1,p , E  2,p a E  3,p a E  1 , E  2 a E  3 v uvedenom poradí sú vymedzené v bode 3.2.3.2.3 tejto čiastkovej 
prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/563
 
3.2.3.2.5. Výpo čet hodnoty spotreby paliva pre konkrétne vozidlo interpola čného radu vozidiel pomocou interpo ­
lačnej metódy  
Pre každú fázu p uplatnite ľného cyklu sa vypo číta spotreba paliva (l/100 km) pre konkrétne vozidlo 
pomocou tejto rovnice:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Spotreba paliva (l/100 km) po čas celého cyklu sa pre konkrétne vozidlo vypo číta pomocou tejto rovnice: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Pojmy E  1,p , E  2,p a E  3,p a E  1 , E  2 a E  3 v uvedenom poradí sú vymedzené v bode 3.2.3.2.3 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.2.4. Výpo čty spotreby paliva a CO  2 jednotlivých vozidiel radu z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťa­ 
ženia  
Emisie CO  2 a spotreba paliva pre každé konkrétne vozidlo radu vozidiel z h ľadiska vzorca na stanovenie 
jazdného za ťaženia sa vypo čítajú pod ľa metódy interpolácie opísanej v bodoch 3.2.3.2.3 až 3.2.3.2.5 tejto 
čiastkovej prílohy. V prípade potreby sa odkazy na vozidlo L a/alebo H nahradia odkazmi na vozidlo L  M 
a/alebo H  M v uvedenom poradí.  
3.2.4.1. Stanovenie spotreby paliva a emisií CO  2 vozidiel L  M a H  M 
Hmotnostné emisie CO  2 M CO2 vozidiel L  M a H  M sa stanovia pod ľa výpo čtov uvedených v bode 3.2.1 tejto 
čiastkovej prílohy pre jednotlivé fázy p uplatnite ľného cyklu WLTC a ozna čujú sa  M  CO  2 –LM;p a M CO  2 –HM ;p 
uvedenom poradí. Spotreba paliva za jednotlivé fázy uplatnite ľného cyklu WLTC sa stanoví pod ľa bodu 6 
tejto čiastkovej prílohy a ozna čuje sa FC  LM,p resp. FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Výpo čet jazdného za ťaženia konkrétneho vozidla  
Sila jazdného za ťaženia sa vypo číta postupom opísaným v bode 5.1 čiastkovej prílohy 4.  
3.2.4.1.1.1. Hmotnos ť konkrétneho vozidla  
Ako vstupné hodnoty sa použijú skúšobné hmotnosti vozidiel H  M a L  M vybraných pod ľa bodu 4.2.1.4 
čiastkovej prílohy 4.  
Hodnota TM  ind (kg) predstavuje skúšobnú hmotnos ť jednotlivého vozidla pod ľa vymedzenia pojmu 
skúšobnej hmotnosti v bode 3.2.25 tejto prílohy.  
Ak sa pre vozidlá L  M a H  M použila tá istá skúšobná hmotnos ť, hodnota TM  ind sa pre metódu radu vozidiel 
z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia nastaví na hodnotu hmotnosti vozidla H  M . 
3.2.4.1.1.2. Valivý odpor jednotlivého vozidla  
Ako vstupné hodnoty sa použijú hodnoty valivého odporu pre vozidlo L  M , RR  LM , a vozidlo H  M , RR  HM , 
vybrané pod ľa bodu 4.2.1.4 čiastkovej prílohy 4.  
Ak majú pneumatiky na prednej a zadnej náprave vozidla L  M alebo vozidla H  M rozdielne hodnoty valivého 
odporu, vážená stredná hodnota valivého odporu sa vypo číta pomocou tejto rovnice: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞSK L 175/564 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
RR  x,FA je valivý odpor pneumatík na prednej náprave (kg/t),  
RR  x,RA je valivý odpor pneumatík na zadnej náprave (kg/t),  
mp  x,FA je podiel hmotnosti vozidla na prednej náprave,  
x predstavuje vozidlo L, H alebo konkrétne vozidlo.  
Pre pneumatiky namontované na konkrétnom vozidle sa hodnota valivého odporu RR  ind nastaví na 
hodnotu zodpovedajúcu príslušnej triede valivého odporu pneumatík, pod ľa tabu ľky A4/1 čiastkovej 
prílohy 4.  
Ak majú pneumatiky na prednej a zadnej náprave rozdielne hodnoty valivého odporu zodpovedajúce 
príslušnej triede, použije sa vážená stredná hodnota, ktorá sa vypo číta pomocou rovnice uvedenej v tomto 
bode.  
Ak sa pre vozidlá L  M a H  M použil ten istý valivý odpor, hodnota RR  ind sa pre metódu radu vozidiel 
z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia nastaví na hodnotu RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Čelná plocha konkrétneho vozidla  
Ako vstupné hodnoty sa použijú hodnoty čelnej plochy pre vozidlo L  M , A  fLM , a vozidlo H  M , A  fHM vybrané 
pod ľa bodu 4.2.1.4 čiastkovej prílohy 4.  
Hodnota A  f,ind (m 2 ) predstavuje čelnú plochu konkrétneho vozidla.  
Ak sa pre vozidlá L  M a H  M použila tá istá čelná plocha, hodnota A  f,ind sa pre metódu radu vozidiel 
z h ľadiska vzorca na stanovenie jazdného za ťaženia nastaví na hodnotu čelnej plochy vozidla H  M . 
3.3. Hmotnos ť emitovaných tuhých častíc (PM)  
3.3.1. Výpo čet 
Hmotnos ť emitovaných tuhých častíc sa vypo číta pomocou týchto dvoch rovníc: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
kde výfukové plyny sú vypustené mimo tunel,  
pri čom: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ak sa výfukové plyny privádzajú spä ť do tunela;  
ke ď: 
V mix je objem zriedených výfukových plynov (pozri bod 2 tejto čiastkovej prílohy) za štandardných 
podmienok,  
V ep je objem zriedených výfukových plynov prúdiacich cez filter na odber vzoriek tuhých častíc za 
štandardných podmienok,SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/565
 
P e je hmotnos ť tuhých častíc zachytených jedným alebo viacerými filtrami na odber vzoriek (mg),  
d je prejdená vzdialenos ť zodpovedajúca skúšobnému cyklu (km).  
3.3.1.1. Ak sa použije korekcia hmotnosti tuhých častíc pozadia zo zrie ďovacieho systému, stanoví sa v súlade 
s bodom 1.2.1.3.1 čiastkovej prílohy 6. V takom prípade sa hmotnos ť tuhých častíc (mg/km) vypo číta 
pomocou týchto rovníc:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
v prípade, sa výfukové plyny vypúš ťajú mimo tunela,  
pri čom:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
v prípade, sa výfukové plyny privádzajú spä ť do tunela,  
ke ď: 
V ap je objem vzduchu v tuneli prúdiaci cez filter tuhých častíc pozadia za štandardných podmienok,  
P a je hmotnos ť tuhých častíc z riediaceho vzduchu alebo zo vzduchu pozadia zrie ďovacieho tunela, ako 
je stanovené v jednej z metód opísaných v bode 1.2.1.3.1 čiastkovej prílohy 6,  
DF je faktor riedenia stanovený v bode 3.2.1.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
Ak je výsledkom uplatnenia korekcie pozadia záporná hodnota, výsledok sa považuje za nulový (mg/km).  
3.3.2. Výpo čet hmotnosti emitovaných tuhých častíc pomocou metódy dvojitého riedenia 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
ke ď: 
V ep je objem zriedených výfukových plynov prúdiacich filtrom na odber vzoriek tuhých častíc za 
štandardných podmienok,  
V set je objem dvakrát zriedených výfukových plynov prúdiacich filtrom na odber vzoriek tuhých častíc 
za štandardných podmienok,  
V ssd je objem vzduchu pri sekundárnom riedení za štandardných podmienok.SK L 175/566 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Ak sa sekundárne zriedená vzorka plynu ur čená na meranie hmotnosti emitovaných tuhých častíc nevráti 
do tunela, objem v systéme CVS sa vypo číta ako pri jednom zriedení, t. j.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
ke ď: 
V mix indicated  je nameraný objem zriedených výfukových plynov v zrie ďovacom systéme po odobratí 
vzorky tuhých častíc za štandardných podmienok.  
4. Stanovenie po čtu emitovaných častíc (PN)  
4.1. Po čet emitovaných častíc sa vypo číta pomocou tejto rovnice:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
ke ď: 
PN je po čet emitovaných častíc vyjadrený v časticiach na kilometer,  
V je objem zriedených výfukových plynov po čas skúšky, vyjadrený v litroch na skúšku (po prvom 
riedení iba v prípade dvojitého riedenia), a korigovaný vzh ľadom na štandardné podmienky [teplota 
273,15 K (0 °C) a tlak 101,325 kPa],  
k je kalibra čný faktor na korigovanie meraní po čítadlom PNC na úrove ň referen čného prístroja, pokia ľ 
sa neuplat ňuje interne v rámci po čítadla PNC. Ak sa kalibra čný faktor uplat ňuje interne v rámci 
po čítadla PNC, jeho hodnota je 1,  
C s je korigovaná koncentrácia po čtu častíc zo zriedených výfukových plynov, vyjadrená ako aritmetický 
priemer po čtu častíc na kubický centimeter, získaná z emisnej skúšky vrátane plného trvania jazdného 
cyklu. Ak sa výsledky objemovej strednej koncentrácie  C po čítadla PNC nenamerali za štandardných 
podmienok [teplota 273,15 K (0 °C) a tlak 101,325 kPa], koncentrácie sa korigujú na tieto 
podmienky  C s , 
C b je koncentrácia po čtu častíc bu ď z riediaceho vzduchu alebo z pozadia zrie ďovacieho tunela, ako 
povo ľuje schva ľovací úrad, vyjadrená v časticiach na centimeter kubický, korigovaná na zhodu a štan ­
dardné podmienky [teplota 273,15 K (0 °C) a tlak 101,325 kPa],  
f r je stredná hodnota faktora zníženia koncentrácie častíc odstra ňova ča VPR pri nastavení zriedenia 
používaného na skúšku,  
f rb je stredná hodnota faktora zníženia koncentrácie častíc odstra ňova ča VPR pri nastavení zriedenia 
používaného na meranie pozadia,  
d je prejdená vzdialenos ť zodpovedajúca uplatnite ľnému skúšobnému cyklu (km).  
C sa vypo číta z tejto rovnice:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
ke ď: 
C i je prerušované meranie koncentrácie po čtu častíc v zriedených výfukových plynoch z po čítadla PNC, 
častice na cm  3 a korigované na zhodu,SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/567
 
n je celkový po čet prerušovaných meraní koncentrácie po čtu častíc, vykonaných po čas uplatnite ľného 
skúšobného cyklu a vypo číta sa pomocou tejto rovnice:  
n ¼ t Ü f 
ke ď: 
t je čas trvania uplatnite ľného skúšobného cyklu (s),  
f je frekvencia záznamu údajov po čítadla častíc (Hz).  
5. Výpo čet spotreby energie na cyklus  
Pokia ľ nie je stanovené inak, výpo čet je založený na cie ľovej rýchlostnej krivke danej jednotlivými bodmi 
odberu časových vzoriek.  
Pre výpo čet sa každý bod odberu časových vzoriek považuje za časový úsek. Pokia ľ nie je stanovené inak, 
čas trvania týchto úsekov Δt je 1 sekunda.  
Celková energetická požiadavka E na celý cyklus alebo na konkrétnu fázu cyklu sa vypo číta ako sú čet 
hodnôt E  i za čas príslušného cyklu medzi časmi t  start a t end pod ľa tejto rovnice: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
ke ď: 
E i ¼ F i Ü d i ak F  i> 0 
E i ¼ 0 ak F  i Ï 0 
pri čom:  
t start je čas za čiatku uplatnite ľného skúšobného cyklu alebo fázy (s),  
t end je čas konca uplatnite ľného skúšobného cyklu alebo fázy (s),  
E i je spotreba energie za časové obdobie (i-1) až (i) (Ws),  
F i je jazdná sila za časové obdobie (i-1) až (i) (N),  
d i je vzdialenos ť najazdená za časové obdobie (i-1) až (i) (m), 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
ke ď: 
F i je jazdná sila za časové obdobie (i-1) až (i) (N),  
v i je cie ľová rýchlos ť v čase t  i (km/h),SK L 175/568 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
TM je skúšobná hmotnos ť (kg),  
a i je zrýchlenie za časový úsek (i-1) až (i) (m/s  2 ), 
f 0 ,f 1 , f 2 sú koeficienty jazdného za ťaženia pre posudzované skúšobné vozidlo (TM  L , TM  H alebo TM  ind ) v N, 
N/km/h a N/(km/h)  2 , v uvedenom poradí. 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
ke ď: 
d i je vzdialenos ť najazdená za časový úsek (i-1) až (i) (m),  
v i je cie ľová rýchlos ť v čase t  i (km/h),  
t i je čas (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
ke ď: 
a i je zrýchlenie za časový úsek (i-1) až (i) (m/s  2 ), 
v i je cie ľová rýchlos ť v čase t  i (km/h),  
t i je čas (s).  
6. Výpo čet spotreby paliva  
6.1. Charakteristiky paliva potrebné na výpo čet hodnôt spotreby paliva sa prevezmú z prílohy IX.  
6.2. Hodnoty spotreby paliva sa vypo čítajú z emisií uh ľovodíkov, oxidu uho ľnatého a oxidu uhli čitého, 
použitím výsledkov z tabu ľky A7/1, z kroku č. 6 pre kritériové emisie a z kroku č. 7 pre CO  2 . 
6.2.1. Na výpo čet spotreby paliva sa používa všeobecná rovnica uvedená v bode 6.12, využívajúca pomery H/C 
a O/C.  
6.2.2. Pre všetky rovnice v bode 6 tejto čiastkovej prílohy:  
FC je spotreba špecifického paliva (l/100 km) (alebo m  3 /100 km v prípade zemného plynu alebo 
kg/100 km v prípade vodíka),  
H/C je pomer vodíka k uhlíku pre špecifické palivo C  X H Y O Z , 
O/C je pomer kyslíka k uhlíku pre špecifické palivo C  X H Y O Z , 
MW  C je molárna hmotnos ť uhlíka (12,011 g/mol),  
MW  H je molárna hmotnos ť vodíka (1,008 g/mol),  
MW  O je molárna hmotnos ť kyslíka (15,999 g/mol),SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/569
 
ρ fuel je hustota skúšobného paliva (kg/l). Pre plynné palivá, hustota paliva pri teplote 15 °C,  
HC sú emisie uh ľovodíkov (g/km),  
CO sú emisie oxidu uho ľnatého (g/km),  
CO  2 sú emisie oxidu uhli čitého (g/km),  
H 2 O sú emisie vody (g/km),  
H 2 sú emisie vodíka (g/km),  
p 1 je tlak plynu v palivovej nádrži pred za čiatkom uplatnite ľného skúšobného cyklu (Pa),  
p 2 je tlak plynu v palivovej nádrži po skon čení uplatnite ľného skúšobného cyklu (Pa),  
T 1 je teplota plynu v palivovej nádrži pred za čiatkom uplatnite ľného skúšobného cyklu (K),  
T 2 je teplota plynu v palivovej nádrži po skon čení uplatnite ľného skúšobného cyklu (K),  
Z 1 je faktor stla čite ľnosti plynného paliva pri tlaku p  1 a teplote T  1 , 
Z 2 je faktor stla čite ľnosti plynného paliva pri tlaku p  2 a teplote T  2 , 
V je vnútorný objem nádrže na plynné palivo (m  3 ), 
d je teoretická d ĺžka uplatnite ľnej fázy alebo uplatnite ľného cyklu (km).  
6.3. Vyhradené  
6.4. Vyhradené  
6.5. Pre vozidlá so zážihovým motorom pohá ňaným benzínom (E10): 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Pre vozidlá so zážihovým motorom pohá ňaným LPG 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ak sa zloženie paliva použitého pri skúške líši od zloženia predpokladaného na ú čely výpo čtu normali ­
zovanej spotreby, môže sa na žiados ť výrobcu použi ť korek čný faktor pomocou tejto rovnice: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâSK L 175/570 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Korek čný faktor cf, ktorý sa môže použi ť, sa ur čí pomocou tejto rovnice: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
ke ď: 
n actual  je skuto čný pomer H/C použitého paliva.  
6.7. Pre vozidlá so zážihovým motorom pohá ňané NG/biometánom 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Vyhradené  
6.9. Vyhradené  
6.10. Pre vozidlá so vznetovým motorom pohá ňaným motorovou naftou (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Pre vozidlá so zážihovým motorom pohá ňaným etanolom (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Spotreba paliva pre akéko ľvek skúšobné palivo sa môže vypo číta ť pomocou tejto rovnice: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Spotreba paliva pre vozidlá so zážihovým motorom pohá ňaným vodíkom: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
So súhlasom schva ľovacieho úradu a pre vozidlá pohá ňané plynným alebo tekutým vodíkom si výrobca 
môže vybra ť, či sa na výpo čet spotreby paliva použije rovnica pre výpo čet spotreby paliva uvedená ďalej 
alebo metóda využívajúca protokol normy, ako je SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Faktor stla čite ľnosti Z sa zis ťuje z tejto tabu ľky: 
Tabu ľka A7/2  
Faktor stla čite ľnosti Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Ak potrebné vstupné hodnoty veli činy p a T nie sú uvedené v tabu ľke, zis ťuje sa faktor stla čite ľnosti na 
základe lineárnej interpolácie medzi faktormi stla čite ľnosti uvedenými v tabu ľke, pri čom sa zvolia tie 
faktory, ktoré sa najviac približujú h ľadanej hodnote.  
7. Výpo čet ukazovate ľov jazdnej krivky  
7.1. Všeobecná požiadavka  
Predpísaná rýchlos ť medzi časovými bodmi v tabu ľkách A1/1 až A1/12 sa stanoví metódou lineárnej 
interpolácie pri frekvencii 10 Hz.  
Ak je ovláda č akcelerátora naplno stla čený, na výpo čet ukazovate ľa jazdnej krivky po čas takých časových 
úsekov prevádzky sa použije predpísaná rýchlos ť namiesto skuto čnej rýchlosti vozidla.  
7.2. Výpo čet ukazovate ľov jazdnej krivky  
Pod ľa normy SAE J2951 (revidovaná v januári 2014) sa vypo čítajú tieto ukazovatele:  
a) ER: ukazovate ľ energie  
b) DR: ukazovate ľ vzdialenosti  
c) EER: ukazovate ľ energetickej hospodárnosti  
d) ASCR: ukazovate ľ zmeny absolútnej rýchlosti  
e) IWR: ukazovate ľ zotrva čnosti  
f) RMSSE: stredná kvadratická chyba rýchlostiSK L 175/572 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 8  
Vozidlá výlu čne na elektrický pohon, hybridné elektrické vozidlá a hybridné vozidlá s palivovými článkami so 
stla čeným vodíkom  
1. Všeobecné požiadavky  
V prípade skúšania vozidiel NOVC-HEV, OVC-HEV a NOVC-FCHV sa doplnok 2 čiastkovej prílohy 6 
nahrádza doplnkom 2 a doplnkom 3 tejto čiastkovej prílohy.  
Pokia ľ nie je uvedené inak, všetky požiadavky tejto čiastkovej prílohy sa vz ťahujú na vozidlá s vodi čom 
volite ľnými režimami a bez nich. Pokia ľ nie je v tejto čiastkovej prílohe výslovne uvedené inak, všetky 
požiadavky a postupy stanovené v čiastkovej prílohe 6 sa na vozidlá NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV 
a PEV na ďalej vz ťahujú.  
1.1. Jednotky, presnos ť a rozlíšenie elektrických parametrov  
Parametre, jednotky a presnos ť meraní musia by ť rovnaké ako v tabu ľke A8/1.  
Tabu ľka A8/1  
Parametre, jednotky a presnos ť meraní  
Parameter  Jednotky  Presnos ť Rozlíšenie  
Elektrická energia (  1 ) Wh  ± 1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrický prúd  A  ± 0,3 % FSD alebo 
± 1 % hodnoty (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektrické napätie  V  ± 0,3 % FSD alebo 
± 1 % hodnoty (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Zariadenie: statické meradlo aktívnej energie. 
( 2 ) Watthodinový elektromer striedavého prúdu, trieda 1 pod ľa normy IEC 62053-21 alebo ekvivalentnej normy. 
( 3 ) Pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia. 
( 4 ) Frekvencia integrácie prúdu 20 Hz alebo vyššia.  
1.2. Emisné skúšky a skúšky na spotrebu paliva  
Parametre, jednotky a presnos ť meraní musia by ť rovnaké ako tie, ktoré sa vyžadujú pri bežných motoro ­
vých vozidlách so spa ľovacím motorom.  
1.3. Jednotky a presnos ť kone čných výsledkov skúšok  
Jednotky a ich presnos ť pri oznamovaní kone čných výsledkov sa musia riadi ť ozna čeniami v tabu ľke A8/2. 
Na ú čely výpo čtu v bode 4 tejto čiastkovej prílohy sa používajú nezaokrúhlené hodnoty.  
Tabu ľka A8/2  
Jednotky a presnos ť kone čných výsledkov skúšok  
Parameter  Jednotky  Oznámenie kone čného výsledku skúšok  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokrúhlené na najbližšie celé číslo 
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  vážené  pre vozidlá HEV  l/100 km  Zaokrúhlené na prvé desatinné 
číslo 
FC CS(,p)  ( 2 ) pre vozidlá FCHV  kg/100 km  Zaokrúhlené na druhé desatinné 
čísloSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/573
 
Parameter  Jednotky  Oznámenie kone čného výsledku skúšok  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 ,vážené  g/km  Zaokrúhlené na najbližšie celé číslo 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,vážené  Wh/km  Zaokrúhlené na najbližšie celé číslo 
E AC 1,5 kWh  Zaokrúhlené na prvé desatinné 
číslo  
( 1 ) nejde o parameter jednotlivých vozidiel 
( 2 ) (p) znamená posudzovaný časový úsek, ktorý môže predstavova ť fázu, kombináciu fáz alebo celý cyklus  
1.4. Klasifikácia vozidiel  
Všetky vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV sa klasifikujú ako vozidlá triedy 3. Uplat ňovaný 
skúšobný cyklus pri skúšobnom postupe typu 1 sa ur čí pod ľa bodu 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy na základe 
zodpovedajúceho referen čného skúšobného cyklu, ktorý je opísaný v bode 1.4.1 tejto čiastkovej prílohy.  
1.4.1. Referen čný skúšobný cyklus  
1.4.1.1. Referen čný skúšobný cyklus pre vozidlá triedy 3 je uvedený v bode 3.3 čiastkovej prílohy 1.  
1.4.1.2. V prípade vozidiel PEV sa postup zmenšenia pod ľa bodu 8.2.3 a bodu 8.3 čiastkovej prílohy 1 môže 
uplatni ť na skúšobné cykly pod ľa bodu 3.3 čiastkovej prílohy 1 prostredníctvom nahradenia menovitého 
výkonu špi čkovým výkonom. V takomto prípade zmenšený cyklus predstavuje referen čný skúšobný cyklus.  
1.4.2. Uplatnite ľný skúšobný cyklus  
1.4.2.1. Uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP  
Ako referen čný skúšobný cyklus pod ľa bodu 1.4.1 tejto čiastkovej prílohy sa použije uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTC pre skúšobný postup typu 1.  
V prípade, že sa uplatní bod 9 čiastkovej prílohy 1 na základe referen čného skúšobného cyklu, ako sa 
opisuje v bode 1.4.1 tejto čiastkovej prílohy, tento upravený skúšobný cyklus bude slúži ť ako uplatnite ľný 
skúšobný cyklus WLTC pre skúšobný postup typu 1.  
1.4.2.2. Uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP  
Mestský skúšobný cyklus WLTC (WLTC  city ) pre vozidlá triedy 3 je uvedený v bode 3.5 čiastkovej prílohy 1.  
1.5. Vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV a PEV s manuálnymi prevodovkami  
Vozidlá jazdia pod ľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príru čke výrobcu na údržbu sériovo vyrábaných 
vozidiel a udávaných technickým prístrojom na radenie prevodových stup ňov. 
2. REESS a príprava systému palivových článkov  
2.1. Na všetky vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV a PEV sa uplat ňuje toto:  
a) Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 1.2.3.3 čiastkovej prílohy 6, sa vozidlá skúšané pod ľa tejto 
čiastkovej prílohy musia zabeha ť aspo ň na vzdialenos ť 300 km s týmito nainštalovanými systémami 
REESS.  
b) Ak sa systémy REESS prevádzkujú pri teplote vyššej, než je rozsah normálnych prevádzkových teplôt, 
obsluha musí dodržiava ť postup odporú čaný výrobcom vozidla, aby udržiaval teplotu REESS v rozsahu 
normálnych prevádzkových teplôt. Výrobca musí poskytnú ť dôkazy, že systém tepelnej regulácie REESS 
nie je deaktivovaný ani znížený.  
2.2. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 1.2.3.3 čiastkovej prílohy 6, sa v prípade vozidiel NOVC- 
FCHV vozidlá skúšané pod ľa tejto čiastkovej prílohy musia zabeha ť aspo ň na vzdialenos ť 300 km s ich 
nainštalovaným systémom palivových článkov.SK L 175/574 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3. Skúšobný postup  
3.1. Všeobecné požiadavky  
3.1.1. Na všetky vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV sa pod ľa potreby uplat ňuje toto:  
3.1.1.1. Vozidlá sa skúšajú pod ľa uplatnite ľných skúšobných cyklov opísaných v bode 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.1.2. Ak vozidlo nemôže dodrža ť uplatnite ľný skúšobný cyklus v rámci tolerancií rýchlostnej krivky pod ľa bodu 
1.2.6.6 čiastkovej prílohy 6, ovláda č akcelerátora sa naplno stla čí, kým sa opä ť nedosiahne požadovaná 
rýchlostná krivka, ak nie je uvedené inak.  
3.1.1.3. Postup štartovania hnacej sústavy sa vykoná pomocou zariadení ur čených na tento ú čel pod ľa pokynov 
výrobcu.  
3.1.1.4. V prípade vozidiel OVC-HEV, NOVC-HEV a PEV sa odber vzoriek výfukových emisií a meranie spotreby 
elektrickej energie za čne pri každom uplatnite ľnom skúšobnom cykle pred alebo sú časne s postupom 
naštartovania vozidla a skon čí sa pri ukon čení každého uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
3.1.1.5. V prípade vozidiel OVC-HEV a NOVC-HEV sa zlú čeniny plynných emisií budú analyzova ť za každú indivi ­
duálnu skúšobnú fázu. Pri fázach, ke ď nie je v prevádzke spa ľovací motor, sa táto analýza môže vynecha ť. 
3.1.1.6. Po čet emitovaných častíc sa bude analyzova ť za každú jednotlivú fázu a hmotnos ť emitovaných tuhých 
častíc sa budú analyzova ť za každý uplatnite ľný skúšobný cyklus.  
3.1.2. Nútené ochladenie, ako sa opisuje v bode 1.2.7.2 čiastkovej prílohy 6, sa uplat ňuje iba pri skúške typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie pri vozidlách OVC-HEV pod ľa bodu 3.2 tejto čiastkovej prílohy a pri 
skúške vozidiel NOVC-HEV pod ľa bodu 3.3 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2. Vozidlá OVC-HEV  
3.2.1. Vozidlá sa skúšajú v prevádzkovom režime vybíjania batérie (podmienka CD) a režime na udržanie nabitia 
batérie (podmienka CS).  
3.2.2. Vozidlá sa môžu skúša ť pri štyroch možných priebehov skúšky:  
3.2.2.1. Možnos ť 1: skúška typu 1 v režime vybíjania batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie.  
3.2.2.2. Možnos ť 2: skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie.  
3.2.2.3. Možnos ť 3: skúška typu 1 v režime vybíjania batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie.  
3.2.2.4. Možnos ť 4: skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime 
vybíjania batérie.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/575
 
Obrázok A8/1  
Možné priebehy skúšky v prípade vozidiel OVC-HEV
  
3.2.3. Vodi čom volite ľný režim bude nastavený pod ľa opisu pri nasledujúcich priebehoch skúšky (možnos ť 1 až 
možnos ť 4). 
3.2.4. Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
(možnos ť 1) 
Priebeh skúšky pod ľa možnosti 1, ako sa opisuje v bodoch 3.2.4.1 až 3.2.4.7 tejto čiastkovej prílohy, ako aj 
zodpovedajúci profil stavu nabitia REESS sú zobrazené na obrázku A8.App1/1 v doplnku 1 k tejto čiastkovej 
prílohe.  
3.2.4.1. Predkondicionovanie  
Vozidlo sa predkondicionuje pod ľa postupov uvedených v bode 2.2 doplnku 4 k tejto čiastkovej prílohe.  
3.2.4.2. Skúšobné podmienky  
3.2.4.2.1. Skúška sa vykoná s úplne nabitým REESS pod ľa požiadaviek na nabitie uvedených v bode 2.2.3 doplnku 4 
tejto čiastkovej prílohy a s vozidlom v prevádzkovom režime vybíjania batérie, ako sa vymedzuje v bode 
3.3.5 tejto prílohy.  
3.2.4.2.2. Výber vodi čom volite ľného režimu  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim pri skúške typu 1 v režime vybíjania 
batérie zvolí pod ľa bodu 2 doplnku 6 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.4.3. Postup pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie  
3.2.4.3.1. Postup pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie pozostáva z množstva po sebe nasledujúcich cyklov, po 
ktorých nasleduje odstavenie na maximálne 30 minút, pokia ľ sa nedosiahne prevádzkový režim na udržanie 
nabitia batérie.SK L 175/576 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.4.3.2. Po čas odstavenia medzi jednotlivými uplatnite ľnými skúšobnými cyklami sa deaktivuje hnacia sústava 
a REESS sa nedobíja z externého zdroja elektrickej energie. Prístroje na meranie elektrického prúdu vo 
všetkých REESS a na ur čenie elektrického napätia všetkých REESS pod ľa doplnku 3 tejto čiastkovej prílohy 
sa medzi fázami skúšobného cyklu nevypínajú. Pri meraní ampérhodín zostane integrácia aktívna po čas celej 
skúšky až do jej ukon čenia.  
Ke ď sa vozidlo po odstavení znovu naštartuje, musí by ť v činnosti vo vodi čom volite ľnom režime pod ľa 
bodu 3.2.4.2.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.4.3.3. Odchylne od bodu 5.3.1 tejto čiastkovej prílohy a bez toho, aby bol dotknutý bod 5.3.1.2 čiastkovej prílohy 
5, sa môžu analyzátory kalibrova ť a môže sa na nich skontrolova ť nulový stav predtým a po tom, ako sa 
vykoná skúška typu 1 v režime vybíjania batérie.  
3.2.4.4. Ukon čenie skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie  
Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie sa považuje sa ukon čenú, ke ď sa prvýkrát dosiahne medzné 
kritérium pod ľa bodu 3.2.4.5 tejto čiastkovej prílohy. Po čet uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP až 
do a vrátane cyklu, pri ktorom sa prvýkrát dosiahlo medzné kritérium, je stanovený na n + 1.  
Uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP n sa vymedzuje ako prechodný cyklus.  
Uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP n + 1 sa vymedzuje ako overovací cyklus.  
V prípade vozidiel bez schopnosti režimu na udržanie nabitia batérie po čas celého uplatnite ľného skúšob ­
ného cyklu WLTP sa skúška typu 1 v režime vybíjania batérie ukon čí, ke ď štandardné palubné prístroje 
signalizujú, aby sa vozidlo zastavilo, alebo ke ď sa vozidlo pri jazde odchýli od predpísanej tolerancie na 4 po 
sebe idúce sekundy alebo dlhšie. Ovláda č akcelerátora sa deaktivuje a vozidlo sa zabrzdí do zastavenia 
v priebehu 60 sekúnd.  
3.2.4.5. Medzné kritérium  
3.2.4.5.1. Vyhodnotí sa, či sa pri každom odjazdenom uplatnite ľnom skúšobnom cykle WLTP dosiahlo medzné 
kritérium.  
3.2.4.5.2. Medzné kritérium skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie sa dosiahne vtedy, ke ď je relatívna zmena 
elektrickej energie REEC  i vypo čítaná pomocou nasledujúcej rovnice menšia než 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
ke ď: 
REEC  i je relatívna zmena elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu i pri skúške typu 1 v režime 
vybíjania batérie;  
ΔE REESS,i  je zmena elektrickej energie všetkých REESS v rámci posudzovaného skúšobného cyklu typu 1 
v režime vybíjania batérie, ktorá sa vypo číta pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
E cycle je spotreba energie na cyklus pri posudzovanom skúšobnom uplatnite ľnom cykle WLTP, ktorá sa 
vypo číta pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 (Ws);  
i je indexové číslo príslušného uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
1 
3 600  je koeficient prepo čtu na Wh pre spotrebu energie na cyklus.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/577
 
3.2.4.6. Nabíjanie REESS a meranie elektrickej energie po nabití  
3.2.4.6.1. Vozidlo sa pripojí k sieti do 120 minút po vykonaní uplatnite ľného skúšobného cyklu n + 1, po čas ktorého 
sa prvýkrát dosiahlo medzné kritérium skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie.  
REESS je plne nabitý, ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 
4 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.4.6.2. Zariadením na meranie elektrickej energie, ktoré je zapojené medzi nabíja čkou vozidla a napájacou sie ťou, sa 
meria elektrická energia E  AC dodávaná zo siete, ako aj čas nabíjania. Meranie elektrickej energie sa môže 
zastavi ť, ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 4 tejto 
čiastkovej prílohy.  
3.2.4.7. Každý uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP v rámci skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie musí splni ť 
uplatnite ľné limity kritériových emisií pod ľa bodu 1.1.2 čiastkovej prílohy 6.  
3.2.5. Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie 
(možnos ť 2). 
Priebeh skúšky pod ľa možnosti 2, ako sa opisuje v bodoch 3.2.5.1 až 3.2.5.3.3 tejto čiastkovej prílohy, ako 
aj zodpovedajúci profil stavu nabitia REESS sú zobrazené na obrázku A8.App1/2 v doplnku 1 tejto čiast ­
kovej prílohy.  
3.2.5.1. Predkondicionovanie a odstavenie  
Vozidlo sa predkondicionuje pod ľa postupov uvedených v bode 2.1 doplnku 4 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.5.2. Skúšobné podmienky  
3.2.5.2.1. Skúšky sa vykonajú s vozidlom v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie, ako sa vymedzuje 
v bode 3.3.6 tejto prílohy.  
3.2.5.2.2. Výber vodi čom volite ľného režimu  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim skúšky typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie zvolí pod ľa bodu 3 doplnku 6 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.5.3. Skúšobný postup typu 1  
3.2.5.3.1. Vozidlá sa skúšajú v súlade so skúšobnými postupmi typu 1 opísanými v čiastkovej prílohe 6.  
3.2.5.3.2. V prípade potreby sa hmotnostné emisie CO  2 upravia pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.5.3.3. Skúška pod ľa bodu 3.2.5.3.1 tejto čiastkovej prílohy musí sp ĺňať uplatnite ľné limity kritériových emisií 
pod ľa bodu 1.1.2 čiastkovej prílohy 6.  
3.2.6. Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
(možnos ť 3) 
Priebeh skúšky pod ľa možnosti 3, ako sa opisuje v bodoch 3.2.6.1 až 3.2.6.3 tejto čiastkovej prílohy, ako aj 
zodpovedajúci profil stavu nabitia REESS, sú zobrazené na obrázku A8.App1/3 v doplnku 1 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.2.6.1. V prípade skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie sa musí dodržiava ť postup opísaný v bodoch 3.2.4.1 až 
3.2.4.5, ako aj v bode 3.2.4.7 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.6.2. Následne sa musí dodržiava ť postup skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie, ktorý je opísaný 
v bodoch 3.2.5.1 až 3.2.5.3 tejto čiastkovej prílohy. V tejto súvislosti sa neuplat ňujú body 2.1.1 až 2.1.2 
doplnku 4 tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/578 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2.6.3. Nabíjanie REESS a meranie elektrickej energie po nabití  
3.2.6.3.1. Vozidlo sa pripojí k sieti do 120 minút po vykonaní skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie.  
REESS je plne nabitý, ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 
4 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.6.3.2. Zariadením na meranie energie, ktoré je zapojené medzi nabíja čkou vozidla a napájacou sie ťou, sa meria 
elektrická energia E  AC dodávaná zo siete, ako aj čas nabíjania. Meranie elektrickej energie sa môže zastavi ť, 
ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.2.7. Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime vybíjania batérie 
(možnos ť 4) 
Priebeh skúšky pod ľa možnosti 4, ako sa opisuje v bodoch 3.2.7.1 až 3.2.7.2 tejto čiastkovej prílohy, ako aj 
zodpovedajúci profil stavu nabitia REESS, sú zobrazené na obrázku A8.App1/4 v doplnku 1 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.2.7.1. V prípade skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie sa musí dodržiava ť postup opísaný v bodoch 
3.2.5.1 až 3.2.5.3, ako aj v bode 3.2.6.3.1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.7.2. Následne sa musí dodržiava ť postup skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie, ktorý je opísaný v bodoch 
3.2.4.2 až 3.2.4.7 tejto čiastkovej prílohy.  
3.3. Vozidlá NOVC-HEV  
Priebeh skúšky opísanej v bodoch 3.3.1 až 3.3.3 tejto čiastkovej prílohy, ako aj zodpovedajúci profil stavu 
nabitia REESS sú zobrazené na obrázku A8.App1/5 v doplnku 1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.3.1. Predkondicionovanie a odstavenie  
3.3.1.1. Vozidlá sa musia predkondicionova ť pod ľa bodu 1.2.6 čiastkovej prílohy 6.  
Okrem požiadaviek bodu 1.2.6 sa môže stav nabíjania trak čného RESS na skúšku v režime na udržanie 
nabitia batérie pred predkondicionovaním nastavi ť pod ľa odporú čania výrobcu s cie ľom vykona ť skúšku 
v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie.  
3.3.1.2. Vozidlá sa musia odstavi ť pod ľa bodu 1.2.7 čiastkovej prílohy 6.  
3.3.2. Skúšobné podmienky  
3.3.2.1. Vozidlá sa skúšajú v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie, ako sa uvádza v bode 3.3.6 tejto 
prílohy.  
3.3.2.2. Výber vodi čom volite ľného režimu  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim skúšky typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie zvolí pod ľa bodu 3 doplnku 6 tejto čiastkovej prílohy.  
3.3.3. Skúšobný postup typu 1  
3.3.3.1. Vozidlá sa skúšajú v súlade so skúšobným postupom typu 1 opísaným v čiastkovej prílohe 6.  
3.3.3.2. V prípade potreby sa hmotnostné emisie CO  2 upravia pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/579
 
3.3.3.3. Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie musí splni ť platné limity výfukových emisií pod ľa bodu 
1.1.2 čiastkovej prílohy 6.  
3.4. Vozidlá PEV  
3.4.1. Všeobecné požiadavky  
Skúšobný postup na ur čenie dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon a spotreby elektrickej energie sa 
ur čí pod ľa odhadovaného výlu čne dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon (PER) skúšobného vozidla 
z tabu ľky A8/3. V prípade použitia interpola čného prístupu sa uplatnite ľný skúšobný postup zvolí pod ľa 
PER vozidla H v rámci konkrétneho interpola čného radu vozidiel.  
Tabu ľka A8/3  
Postupy na ur čenie dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon a spotreby elektrickej energie  
Uplatnite ľný skúšobný cyklus  Odhadovaný PER je…  Príslušný skúšobný postup  
Skúšobný cyklus pod ľa 
bodu 1.4.2.1 vrátane fázy 
ve ľmi vysokej rýchlosti  …kratší než d ĺžka 3 uplatnite ľných 
skúšobných cyklov WLTP.  Skúšobný postup typu 1 pri po sebe 
idúcich cykloch (pod ľa bodu 3.4.4.1 
tejto čiastkovej prílohy)  
…rovnaký alebo dlhší než d ĺžka 3 
uplatnite ľných skúšobných cyklov 
WLTP.  Skrátený skúšobný postup typu 1 
(pod ľa bodu 3.4.4.2 tejto čiastkovej 
prílohy)  
Skúšobný cyklus pod ľa 
bodu 1.4.2.1 s vylú čením 
fázy ve ľmi vysokej 
rýchlosti  …kratší než d ĺžka 4 uplatnite ľných 
skúšobných cyklov WLTP.  Skúšobný postup typu 1 pri po sebe 
idúcich cykloch (pod ľa bodu 3.4.4.1 
tejto čiastkovej prílohy)  
…rovnaký alebo dlhší než d ĺžka 4 
uplatnite ľných skúšobných cyklov 
WLTP.  Skrátený skúšobný postup typu 1 
(pod ľa bodu 3.4.4.2 tejto čiastkovej 
prílohy)  
Mestský cyklus pod ľa 
bodu 1.4.2.2  …nie je dostupný pre uplatnite ľný 
skúšobný cyklus WLTP.  Skúšobný postup typu 1 pri po sebe 
idúcich cykloch (pod ľa bodu 3.4.4.1 
tejto čiastkovej prílohy)  
Výrobca poskytne schva ľovaciemu úradu dôkazy týkajúce sa odhadovaného dojazdu vozidla výlu čne na 
elektrický pohon (PER) pred vykonaním skúšky. V prípade použitia interpola čného prístupu sa uplatnite ľný 
skúšobný postup ur čí na základe odhadovaného PER vozidla H v rámci interpola čného radu vozidiel. Pod ľa 
PER, ktorý sa ur čí pod ľa použitého skúšobného postupu, sa potvrdí, že sa použil správny skúšobný postup.  
Priebeh skúšobného postupu typu 1 pri po sebe idúcich cykloch, ako sa opisuje v bodoch 3.4.2, 3.4.3 
a 3.4.4.1 tejto čiastkovej prílohy, ako aj zodpovedajúci profil stavu nabitia REESS sú zobrazené na obrázku 
A8.App1/6 v doplnku 1 tejto čiastkovej prílohy.  
Priebeh skráteného skúšobný postup typu 1, ako sa opisuje v bodoch 3.4.2, 3.4.3 a 3.4.4.2, ako aj zodpo ­
vedajúci profil stavu nabitia REESS sú zobrazené na obrázku A8.App1/7 v doplnku 1 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.4.2. Predkondicionovanie  
Vozidlo sa predkondicionuje pod ľa postupov uvedených v bode 3 doplnku 4 tejto čiastkovej prílohy.  
3.4.3. Výber vodi čom volite ľného režimu  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim skúšky zvolí pod ľa bodu 3 doplnku 6 
tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/580 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.4.4. Vozidlá PEV – Skúšobné postupy typu 1  
3.4.4.1. Skúšobný postup typu 1 pri po sebe idúcich cykloch  
3.4.4.1.1. Rýchlostná krivka a prestávky  
Skúška sa vykonáva najazdením po sebe idúcich uplatnite ľných skúšobných cyklov, až kým sa nedosiahne 
medzné kritérium pod ľa bodu 3.4.4.1.3 tejto čiastkovej prílohy.  
Prestávky pre vodi ča a/alebo obsluhu sú povolené len medzi skúšobnými cyklami, pri čom maximálne 
celkové trvanie prestávky je uvedené v tabu ľke A8/4. Po čas prestávky musí by ť vypnutá hnacia sústava.  
3.4.4.1.2. Meranie prúdu a napätia REESS  
Elektrický prúd všetkých REESS sa bude od za čiatku skúšky až po dosiahnutie medzného kritéria mera ť 
pod ľa doplnku 3 tejto čiastkovej prílohy a elektrické napätie sa ur čí pod ľa doplnku 3 tejto čiastkovej prílohy.  
3.4.4.1.3. Medzné kritérium  
Medzné kritérium sa dosiahne, ke ď sa vozidlo odchýli od predpísanej tolerancie rýchlostnej krivky na 4 po 
sebe idúce sekundy alebo dlhšie, ako sa uvádza v bode 1.2.6.6 čiastkovej prílohy 6. Musí sa deaktivova ť 
ovláda č akcelerátora. Vozidlo brzdí až do zastavenia v priebehu 60 sekúnd.  
3.4.4.2. Skrátený skúšobný postup typu 1  
3.4.4.2.1. Rýchlostná krivka  
Skrátený skúšobný postup typu 1 pozostáva z dvoch dynamických segmentov (DS  1 ) v kombinácii s dvoma 
segmentmi pri konštantnej rýchlosti (DS  2 CSS  M ), ako je zobrazené na obrázku A8/2.  
Obrázok A8/2  
Rýchlostná krivka skráteného skúšobného postupu typu 1
  
Dynamické segmenty CSS  E DS  1 DS  2 sa používajú na ur čenie spotreby energie pri uplatnite ľnom skúšobnom 
cykle WLTP.  
Segmenty s konštantnou rýchlos ťou CSS  M CSS  E sú ur čené na skrátenie trvania skúšky prostredníctvom 
rýchlejšieho vybíjania REESS než pri skúšobnom postupe typu 1 pri po sebe idúcich cykloch.  
3.4.4.2.1.1. Dynamické segmenty  
Každý dynamický segment DS  1 DS  2 pozostáva z uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP pod ľa bodu 
1.4.2.1, po ktorom nasleduje uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP pod ľa bodu 1.4.2.2.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Segment s konštantnou rýchlos ťou 
Konštantné rýchlosti po čas segmentov CSS  M CSS  E musia by ť rovnaké. V prípade použitia interpola čného 
prístupu sa v rámci interpola čného radu vozidiel použije rovnaká konštantná rýchlos ť. 
a) Špecifikácia rýchlosti  
Minimálna rýchlos ť segmentov s konštantnou rýchlos ťou musí by ť 100 km/h. Na žiados ť výrobcu a so 
súhlasom schva ľovacieho úradu je možné v týchto segmentoch zvoli ť vyššiu konštantnú rýchlos ť. 
Zrýchlenie na úrove ň konštantnej rýchlosti musí by ť plynulé a je potrebné dosiahnu ť ho do 1 minúty po 
ukon čení dynamických segmentov a v prípade prestávky pod ľa tabu ľky A8/4 po za čiatku postupu 
naštartovania hnacej sústavy.  
Ak je maximálna rýchlos ť vozidla nižšia než požadovaná minimálna rýchlos ť pre segmenty s konštantnou 
rýchlos ťou pod ľa špecifikácie rýchlosti v tomto bode, požadovaná rýchlos ť v segmentoch s konštantnou 
rýchlos ťou musí by ť rovnaká ako maximálna rýchlos ť vozidla.  
b) Stanovenie vzdialenosti CSS  E a CSS  M 
Dĺžka segmentu s konštantnou rýchlos ťou CSS  E sa stanoví na základe percentuálneho podielu využite ľnej 
energie REESS UBE  STP pod ľa bodu 4.4.2.1 tejto čiastkovej prílohy. Zvyšná energia trak čného REESS po 
segmente s dynamickou rýchlos ťou DS  2 bude rovnaká alebo menšia než 10 percent z UBE  STP . Výrobca 
musí schva ľovaciemu úradu po vykonaní skúšky poskytnú ť dôkazy, že táto požiadavka je splnená.  
Dĺžka segmentu s konštantnou rýchlos ťou CSS  M sa môže vypo číta ť pomocou tejto rovnice:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
ke ď: 
PER  est je odhadovaný dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon posudzovaného vozidla PEV (km);  
d DS1 je d ĺžka segmentu s dynamickou rýchlos ťou 1 (km);  
d DS2 je d ĺžka segmentu s dynamickou rýchlos ťou 2 (km);  
d CSSE  je d ĺžka segmentu s konštantnou rýchlos ťou CSS  E (km).  
3.4.4.2.1.3. Prestávky  
Prestávky pre vodi ča a/alebo obsluhu sú povolené len v segmentoch s konštantnou rýchlos ťou, ako sa 
predpisuje v tabu ľke A8/4.  
Tabu ľka A8/4  
Prestávky pre vodi ča a/alebo obsluhu  
Najazdená vzdialenos ť (km)  Maximálne celkové trvanie prestávky (min)  
do 100  10  
do 150  20  
do 200  30SK L 175/582 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Najazdená vzdialenos ť (km)  Maximálne celkové trvanie prestávky (min)  
do 300  60  
viac ako 300  Vychádza z odporú čania výrobcu.  
Poznámka:  Po čas prestávky musí by ť vypnutá hnacia sústava.  
3.4.4.2.2. Meranie prúdu a napätia REESS  
Elektrický prúd a elektrické napätie vo všetkých REESS sa od za čiatku skúšky až po dosiahnutie medzného 
kritéria stanovia pod ľa doplnku 3 tejto čiastkovej prílohy.  
3.4.4.2.3. Medzné kritérium  
Medzné kritérium sa dosiahne, ke ď sa vozidlo odchýli od predpísanej tolerancie jazdy, ako sa uvádza v bode 
1.2.6.6 čiastkovej prílohy 6, na 4 po sebe idúce sekundy alebo dlhšie v druhom segmente s konštantnou 
rýchlos ťou CSS  E . Musí sa deaktivova ť ovláda č akcelerátora. Vozidlo brzdí až do zastavenia v priebehu 60 
sekúnd.  
3.4.4.3. Nabíjanie REESS a meranie elektrickej energie po nabití  
3.4.4.3.1. Po zastavení pod ľa bodu 3.4.4.1.3 tejto čiastkovej prílohy pre skúšobný postup typu 1 pri po sebe idúcich 
cykloch a bodu 3.4.4.2.3 tejto čiastkovej prílohy pre skrátený skúšobný postup typu 1 sa vozidlo pripojí 
k sieti do 120 minút.  
REESS je plne nabitý, ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 
4 tejto čiastkovej prílohy.  
3.4.4.3.2. Zariadením na meranie energie, ktoré je zapojené medzi nabíja čkou vozidla a napájacou sie ťou, sa meria 
elektrická energia E  AC dodávaná zo siete, ako aj čas nabíjania. Meranie elektrickej energie sa môže zastavi ť, 
ke ď sa dosiahne kritérium ukon čenia nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3.2 doplnku 4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
3.5. Vozidlá NOVC-FCHV  
Priebeh skúšky opísanej v bodoch 3.5.1 až 3.5.3 tejto čiastkovej prílohy, ako aj zodpovedajúci profil stavu 
nabitia REESS sú zobrazené na obrázku A8.App1/5 v doplnku 1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.5.1. Predkondicionovanie a odstavenie  
Vozidlá sa musia kondicionova ť a odstavi ť pod ľa bodu 3.3.1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.5.2. Skúšobné podmienky  
3.5.2.1. Vozidlá sa skúšajú v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie, ako sa uvádza v bode 3.3.6 tejto 
prílohy.  
3.5.2.2. Výber vodi čom volite ľného režimu  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim na skúšku typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie zvolí pod ľa bodu 3 doplnku 6 tejto čiastkovej prílohy.  
3.5.3. Skúšobný postup typu 1  
3.5.3.1. Vozidlá sa skúšajú v súlade so skúšobným postupom typu 1 opísaným v čiastkovej prílohe 6 a spotreba 
paliva sa vypo číta pod ľa doplnku 7 tejto čiastkovej prílohy.  
3.5.3.2. Spotreba paliva sa v prípade potreby koriguje pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/583
 
4. Výpo čty pre hybridné elektrické vozidlá, vozidlá výlu čne na elektrický pohon a hybridné vozidlá s palivo ­
vými článkami so stla čeným vodíkom  
4.1. Výpo čty zlú čenín plynných emisií, hmotnosti emitovaných tuhých častíc a po čtu emitovaných častíc  
4.1.1. Hmotnostné emisie plynných zlú čenín, hmotnos ť emitovaných tuhých častíc a po čet emitovaných častíc 
v režime na udržanie nabitia batérie vozidiel OVC-HEV a NOVC-HEV  
Hmotnos ť emitovaných tuhých častíc v režime na udržanie nabitia batérie PM  CS sa vypo číta pod ľa bodu 3.3 
čiastkovej prílohy 7.  
Po čet emitovaných tuhých častíc v režime na udržanie nabitia batérie PN  CS sa vypo číta pod ľa bodu 4 
čiastkovej prílohy 7.  
4.1.1.1. Postupný návod na výpo čet kone čných výsledkov skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie pre 
vozidlá NOVC-HEV a OVC-HEV  
Výsledky sa po čítajú v poradí uvedenom v tabu ľke A8/5. Všetky použite ľné výsledky v st ĺpci „Výstup“ sa 
zaznamenajú. V st ĺpci „Postup“ sú opísané body, ktoré sa majú použi ť na výpo čet alebo doplnkové výpo čty. 
Na ú čely tejto tabu ľky sa v rovniciach a výsledkoch používajú tieto ozna čenia:  
c celý uplatnite ľný skúšobný cyklus;  
p každá fáza uplatnite ľného cyklu,  
i uplatnite ľná zložka kritériových emisií (okrem CO  2 ); 
CS režime na udržanie nabitia batérie  
CO  2 hmotnostné emisie CO  2 . 
Tabu ľka A8/5  
Výpo čet kone čných hodnôt plynných emisií v režime na udržanie nabitia batérie  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Čiastková 
príloha 6  Prvotné výsledky 
skúšky  Hmotnostné emisie v režime na 
udržanie nabitia batérie 
Čiastková príloha 7, body 3 až 
3.2.2  M i,CS,p,1  (g/km); 
M CO2,CS,p,1  (g/km).  1 
Výstup 
z kroku č. 1 
tejto tabu ľky. M i,CS,p,1  (g/km); 
M CO2,CS,p,1  (g/km).  Výpo čet hodnôt kombinova ­
ného cyklu v režime na 
udržanie nabitia batérie: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
ke ď: 
M i,CS,c,2  je výsledok hmotnost ­
ných emisií v režime na 
udržanie nabitia batérie po čas 
celého cyklu;  M i,CS,c,2  (g/km); 
M CO2,CS,c,2  (g/km).  2SK L 175/584 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
M CO2,CS,c,2  je výsledok hmot ­
nostných emisií CO  2 v režime 
na udržanie nabitia batérie po čas 
celého cyklu; 
d p sú najazdené vzdialenosti vo 
fázach cyklu p.  
Výstup 
z kroku č. 1 
a 2 tejto 
tabu ľky. M CO2,CS,p,1  (g/km); 
M CO2,CS,c,2  (g/km).  Korekcia zmeny elektrickej 
energie v REESS 
Čiastková príloha 8, body 
4.1.1.2 až 4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  (g/km); 
M CO2,CS,c,3  (g/km).  3 
Výstup 
z kroku č. 2 
a 3 tejto 
tabu ľky. M i,CS,c,2  (g/km) 
M CO2,CS,c,3  (g/km).  Korekcia hmotnostných emisií 
v režime na udržanie nabitia 
batérie pre všetky vozidlá vyba ­
vené periodicky regeneratívnym 
systémom K  i pod ľa čiastkovej 
prílohy 6, doplnku 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
alebo 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
a 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
alebo 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Dodato čný kompenza čný alebo 
multiplika čný faktor, ktorý sa 
má použi ť pod ľa ur čenia K  i . 
Ak sa K  i nedá použi ť: 
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  (g/km). 
M CO2,CS,c,4  (g/km).  4a 
Výstup 
z kroku č. 3 
a 4a tejto 
tabu ľky. M CO2,CS,p,3  (g/km); 
M CO2,CS,c,3  (g/km); 
M CO2,CS,c,4  (g/km).  Ak sa dá uplatni ť K i , zosúla ďte 
hodnoty fáz CO  2 s hodnotou 
kombinovaného cyklu: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
pre každú fázu cyklu p; 
ke ď: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ak sa K  i nedá použi ť: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  (g/km).  4bSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/585
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup 
z kroku č. 4 
tejto tabu ľky. M i,CS,c,4  (g/km); 
M CO2,CS,p,4  (g/km); 
M CO2,CS,c,4  (g/km);  Korekcia ATCT pod ľa bodu 
3.8.2 čiastkovej prílohy 6a. 
Faktory zhoršenia vypo čítané 
a použité pod ľa prílohy VII  M i,CS,c,5  (g/km); 
M CO2,CS,c,5  (g/km); 
M CO2,CS,p,5  (g/km).  5 
„výsledok 
jednej 
skúšky“  
Výstup 
z kroku č. 5 
tejto tabu ľky. Pre každú skúšku: 
M i,CS,c,5  (g/km); 
M CO2,CS,c,5  (g/km); 
M CO2,CS,p,5  (g/km)  Spriemerovanie výsledkov 
skúšok a deklarovaná hodnota 
pod ľa bodov 1.1.2 až 1.1.2.3 
čiastkovej prílohy 6.  M i,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS,p,6  (g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(g/km).  6 
„M iCS 
výsledky 
skúšky typu 
1 pre 
skúšobné 
vozidlo“  
Výstup 
z kroku č. 6 
tejto tabu ľky. M CO2,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS,p,6  (g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(g/km).  Zosúladenie hodnôt fázy. 
Čiastková príloha 6, bod 1.1.2.4 
a: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  (g/km); 
M CO2,CS,p,7  (g/km);  7 
„M CO2,CS  
výsledky 
skúšky typu 
1 pre 
skúšobné 
vozidlo“  
Výstup 
z kroku č. 6 
a 7 tejto 
tabu ľky. Pre každé zo 
skúšobných vozi ­
diel H a L: 
M i,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS,c,7  (g/km); 
M CO2,CS,p,7  (g/km);  Ak sa okrem skúšobného 
vozidla H testuje aj skúšobné 
vozidlo L, výsledná hodnota 
kritériových emisií musí by ť 
najvyššia z dvoch hodnôt 
a musí sa uvádza ť ako M  i,CS,c  
V prípade kombinovaných 
emisií THC a NOx sa použije 
najvyššia hodnota sú čtu týkajú ­
ceho sa vozidla H alebo vozidla 
L. 
Ak sa neskúša žiadne vozidlo L,  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
V prípade CO  2 sa použijú 
hodnoty odvodené v kroku 
č. 7 tejto tabu ľky. 
Hodnoty CO  2 sa musia 
zaokrúhli ť na dve desatinné 
čísla. M i,CS,c  (g/km); 
M CO2,CS,c,H  (g/km); 
M CO2,CS,p,H  (g/km); 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
M CO2,CS,c,L  (g/km); 
M CO2,CS,p,L  (g/km);  8 
„výsledok 
radu 
z h ľadiska 
CO  2 “ 
kone čný 
výsledok 
kritériových 
emisií  
Výstup 
z kroku č. 8 
tejto tabu ľky. M CO2,CS,c,H  (g/km); 
M CO2,CS,p,H  (g/km); 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
M CO2,CS,c,L  (g/km); 
M CO2,CS,p,L  (g/km);  Výpo čet hmotnostných emisií 
CO  2 pod ľa bodu 4.5.4.1 tejto 
čiastkovej prílohy pre jednotlivé 
vozidlá v interpola čnom rade 
vozidiel. 
Hodnoty CO  2 sa musia 
zaokrúhli ť pod ľa tabu ľky A8/2.  M CO2,CS,c,ind  
(g/km); 
M CO2,CS,p,ind  
(g/km);  9 
„výsledok 
konkrétneho 
vozidla“ 
kone čný 
výsledok 
CO  2 
4.1.1.2. Ak sa nepoužila korekcia pod ľa bodu 1.1.4 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy, použijú sa tieto hmotnostné 
emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbSK L 175/586 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
M CO2,CS  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, krok č. 3 (g/km);  
M CO2,CS,nb  sú nebilancované hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie v skúške typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie bez korekcie energetickej bilancie, ktoré sa ur čujú pod ľa 
tabu ľky A8/5, kroku č. 2 (g/km);  
4.1.1.3. Ak sa pod ľa bodu 1.1.3 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy vyžaduje korekcia hmotnostných emisií CO  2 
v režime na udržanie nabitia batérie alebo ak sa použila korekcia pod ľa bodu 1.1.4 doplnku 2 tejto 
čiastkovej prílohy, korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 sa stanoví pod ľa bodu 2 doplnku 2 
tejto čiastkovej prílohy. Korigované hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie sa stanovia 
pod ľa tejto rovnice:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
ke ď: 
M CO2,CS  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, krok č. 2 (g/km);  
M CO2,CS,nb  sú nebilancované hmotnostné emisie CO  2 v skúške typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
bez korekcie energetickej bilancie, ktoré sa ur čujú pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 (g/km);  
EC DC,CS  je spotreba elektrickej energie skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 
4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K CO2 je korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 pod ľa bodu 2.3.2 doplnku 2 tejto čiastkovej 
prílohy (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Ak sa nestanovili korek čné koeficienty hmotnostných emisií CO  2 pre konkrétne fázy, hmotnostné emisie 
CO  2 pre konkrétne fázy sa vypo čítajú pod ľa tejto rovnice:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
ke ď: 
M CO2,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie vo fáze p skúšky typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 (g/km);  
M CO2,CS,nb,p  sú nebilancované hmotnostné emisie CO  2 vo fáze p skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia 
batérie bez korekcie energetickej bilancie, ktoré sa ur čujú pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 
(g/km);  
EC DC,CS,p  je spotreba elektrickej energie vo fáze p skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K CO2 je korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 pod ľa bodu 2.3.2 doplnku 2 tejto čiastkovej 
prílohy (g/km)/(Wh/km).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/587
 
4.1.1.5. Ak sa stanovili korek čné koeficienty hmotnostných emisií CO  2 pre konkrétne fázy, hmotnostné emisie CO  2 
pre konkrétne fázy sa vypo čítajú pod ľa tejto rovnice:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
ke ď: 
M CO2,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie vo fáze p skúšky typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 3 (g/km);  
M CO2,CS,nb,p  sú nebilancované hmotnostné emisie CO  2 vo fáze p skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia 
batérie bez korekcie energetickej bilancie, ktoré sa ur čujú pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 
(g/km);  
EC DC,CS,p  je spotreba elektrickej energie vo fáze p skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
ur čená pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K CO2,p  je korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 pod ľa bodu 2.3.2.2 doplnku 2 tejto čiastkovej 
prílohy (g/km)/(Wh/km).  
p je index jednotlivej fázy v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP.  
4.1.2. Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie pre vozidlá OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie M  CO2,CD  sa vypo číta 
pod ľa tejto rovnice: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ke ď: 
M CO2,CD  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie (g/km);  
M CO2,CD,j  sú hmotnostné emisie CO  2 ur čené pod ľa bodu 3.2.1 čiastkovej prílohy 7 vo fáze j skúšky typu 1 
v režime vybíjania batérie (g/km);  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
V prípade uplatnenia interpola čného prístupu predstavuje k po čet najazdených fáz do konca prechodného 
cyklu vozidla L. n  veh_L  
Ak je číslo prechodného cyklu vozidla H,  n veh  H , a ak je to aplikovate ľné, jednotlivého vozidla v rámci 
interpola čného radu vozidiel,  n veh  ind , nižšie než číslo najazdeného prechodného cyklu vozidla L,  n veh_L  , 
do výpo čtu sa musí zahrnú ť overovací cyklus vozidla H, a ak je to aplikovate ľné, konkrétneho vozidla. 
Hmotnostné emisie CO  2 v každej fáze overovacieho cyklu sa následne musia korigova ť na nulovú spotrebu 
elektrickej energie EC  DC,CD,j  = 0 prostredníctvom korek čného koeficientu CO  2 pod ľa doplnku 2 tejto 
čiastkovej prílohy.SK L 175/588 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.1.3. Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií plynných zlú čenín, hmotnosti emitovaných tuhých 
častíc a po čtu emitovaných častíc pre vozidlá OVC-HEV.  
4.1.3.1. Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií plynných zlú čenín sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
ke ď: 
M i,weighted  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií zlú čeniny i (g/km);  
i je index posudzovanej zlú čeniny plynných emisií;  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
M i,CD,j  sú hmotnostné emisie zlú čeniny i plynných emisií ur čené pod ľa bodu 3.2.1 čiastkovej prílohy 7 
vo fáze j skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie (g/km);  
M i,CS sú hmotnostné emisie zlú čeniny i plynných emisií pri skúške typu 1 v režime na udržanie nabitia 
batérie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 7 (g/km);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
V prípade uplatnenia interpola čného prístupu predstavuje k po čet najazdených fáz do konca prechodného 
cyklu vozidla L. n  veh_L  
Ak je číslo prechodného cyklu vozidla H,  n veh  H , a ak je to aplikovate ľné, jednotlivého vozidla v rámci 
interpola čného radu vozidiel,  n veh  ind , nižšie než číslo najazdeného prechodného cyklu vozidla L, n  veh_L  , do 
výpo čtu sa musí zahrnú ť overovací cyklus vozidla H, a ak je to aplikovate ľné, konkrétneho vozidla. Hmot ­
nostné emisie CO  2 v každej fáze overovacieho cyklu sa následne musia korigova ť na nulovú spotrebu 
elektrickej energie  EC  DC;CD;j ¼ 0 prostredníctvom korek čného koeficientu CO  2 pod ľa doplnku 2 tejto 
čiastkovej prílohy.  
4.1.3.2. Faktor využitia váženej úrovne po čtu emitovaných častíc sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
ke ď: 
PN  weighted  je faktor využitia váženej úrovne po čtu emitovaných častíc, v časticiach za kilometer;  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/589
 
PN  CD,j je po čet emitovaných častíc po čas fázy j ur čenej pod ľa bodu 4 čiastkovej prílohy 7 pre skúšku 
typu 1 v režime vybíjania batérie, vyjadrený v časticiach za kilometer;  
PN  CS je po čet emitovaných častíc ur čený pod ľa bodu 4.1.1 tejto čiastkovej prílohy 7 pre skúšku typu 1 
v režime na udržanie nabitia batérie, vyjadrený v časticiach za kilometer;  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
4.1.3.3. Faktor využitia váženej úrovne hmotnosti emitovaných tuhých častíc sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
ke ď: 
PM  weighted  je faktor využitia váženej hmotnosti emitovaných tuhých častíc (mg/km);  
UF c je faktor využitia fázy c pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
PM  CD,c je hmotnos ť emitovaných tuhých častíc v režime vybíjania batérie po čas fázy c ur čenej pod ľa 
bodu 3.3 čiastkovej prílohy 7 pre skúšku typu 1 v režime vybíjania batérie (mg/km);  
PM  CS je hmotnos ť emitovaných tuhých častíc pri skúške typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
pod ľa bodu 4.1.1 tejto čiastkovej prílohy (mg/km);  
c je indexové číslo posudzovaného cyklu;  
n c je po čet uplatnite ľných najazdených skúšobných cyklov WLTP do konca prechodného cyklu 
n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
4.2. Výpo čet spotreby paliva  
4.2.1. Spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pre vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
4.2.1.1. Spotreba paliva vozidiel OVC-HEV a NOVC-HEV v režime na udržanie nabitia batérie sa vypo číta postupne 
pod ľa tabu ľky A8/6.  
Tabu ľka A8/6  
Výpo čet kone čnej spotreby paliva vozidiel OVC-HEV, NOVC-HEV v režime na udržanie nabitia 
batérie  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup z kroku 
č. 6 a 7 tabu ľky 
A8/5 tejto čiast ­
kovej prílohy.  M i,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS,c,7  (g/km); 
M CO2,CS,p,7  (g/km);  Výpo čet spotreby 
paliva pod ľa bodu 
6 čiastkovej 
prílohy 7.  FC CS,c,1  (l/100 km); 
FC CS,p,1  (l/100 km);  1 
„FC  CS výsledky 
skúšky typu 1 za 
skúšobné vozidlo“SK L 175/590 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výpo čet spotreby 
paliva sa vykonáva 
oddelene za uplat ­
nite ľný cyklus 
a jeho fázy. 
Na tento ú čel: 
a) sa použijú 
hodnoty CO  2 
uplatnite ľnej 
fázy alebo 
cyklu; 
b) sa použijú krité ­
riové emisie za 
celý cyklus.  
Krok č. 1 tejto 
tabu ľky. Pre každé zo 
skúšobných vozi ­
diel H a L: 
FC CS,c,1  (l/100 km); 
FC CS,p,1  (l/100 km);  V prípade sotreby 
paliva sa použijú 
hodnoty odvodené 
v kroku č. 1 tejto 
tabu ľky. 
Hodnoty spotreby 
paliva sa musia 
zaokrúhli ť na tri 
desatinné čísla. FC CS,c,H  (l/100 
km); 
FC CS,p,H  (l/100 
km); 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
FC CS,c,L  (l/100 km); 
FC CS,p,L  (l/100 km);  2 
„výsledok interpo ­
lačného radu vozi ­
diel“ 
kone čný výsledok 
kritériových emisií  
Krok č. 2 tejto 
tabu ľky. FC CS,c,H  (l/100 
km); 
FC CS,p,H  (l/100 
km); 
a ak sa skúšalo 
vozidlo L: 
FC CS,c,L  (l/100 km); 
FC CS,p,L  (l/100 km);  Výpo čet spotreby 
paliva pod ľa bodu 
4.5.5.1 tejto čiast ­
kovej prílohy pre 
jednotlivé vozidlá 
v interpola čnom 
rade vozidiel. 
Hodnoty spotreby 
paliva sa musia 
zaokrúhli ť pod ľa 
tabu ľky A8/2.  FC CS,c,ind  (l/100 
km); 
FC CS,p,ind  (l/100 
km);  3 
„výsledok konkrét ­
neho vozidla“ 
kone čný výsledok 
spotreby paliva  
4.2.1.2. Spotreba paliva vozidiel NOVC-FCHV v režime na udržanie nabitia batérie  
4.2.1.2.1. Postupný návod na výpo čet kone čných výsledkov skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie, pokia ľ 
ide o vozidlá NOVC-FCHV  
Výsledky sa vypo čítajú v poradí opísanom v tabu ľkách A8/7. Všetky použite ľné výsledky v st ĺpci „Výstup“ sa 
zaznamenajú. V st ĺpci „Postup“ sú opísané body, ktoré sa majú použi ť na výpo čet alebo doplnkové výpo čty. 
Na ú čely tejto tabu ľky sa v rovniciach a výsledkoch používajú tieto ozna čenia:  
c: celý uplatnite ľný skúšobný cyklus;  
p: každá fáza uplatnite ľného cyklu,  
CS: režime na udržanie nabitia batérieSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/591
 
Tabu ľka A8/7  
Výpo čet kone čnej spotreby paliva vozidiel NOVC-FCHV v režime na udržanie nabitia batérie  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
doplnok 7 tejto 
čiastkovej prílohy  Nebilancovaná 
spotreba paliva 
v režime na 
udržanie nabitia 
batérie 
FC CS,nb  , kg/100 
km Spotreba paliva 
v režime na 
udržanie nabitia 
batérie pod ľa bodu 
2.2.6 doplnku 7 
tejto čiastkovej 
prílohy  FC CS,c,1  (kg/100 
km);  1 
Výstup z kroku 
č. 1 tejto tabu ľky. FC CS,c,1  (kg/100 
km);  Korekcia zmeny 
elektrickej energie 
v REESS 
Čiastková príloha 
8, body 4.2.1.2.2 
až 4.2.1.2.3 tejto 
čiastkovej prílohy  FC CS,c,2  (kg/100 
km);  2 
Výstup z kroku 
č. 2 tejto tabu ľky. FC CS,c,2  (kg/100 
km);  Korekcia ATCT 
pod ľa bodu 3.8.2 
čiastkovej prílohy 
6a. 
Faktory zhoršenia 
vypo čítané pod ľa 
prílohy VII.  FC CS,c,3  (kg/100 
km);  3 
„výsledok jednej 
skúšky“  
Výstup z kroku 
č. 3 tejto tabu ľky. Pre každú skúšku: 
FC CS,c,3  (kg/100 
km);  Spriemerovanie 
výsledkov skúšok 
a deklarovaná 
hodnota pod ľa 
bodov 1.1.2 až 
1.1.2.3 čiastkovej 
prílohy 6.  FC CS,c,4  (kg/100 
km);  4 
Výstup z kroku 
č. 4 tejto tabu ľky. FC CS,c,4  (kg/100 
km); 
FC CS,c,declared  (v 
kg/100 km);  Zosúladenie 
hodnôt fázy. 
Čiastková príloha 
6, bod 1.1.2.4 
a: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  (kg/100 
km);  5 
„FC  CS výsledky 
skúšky typu 1 za 
skúšobné vozidlo“  
4.2.1.2.2. Ak sa nepoužila korekcia pod ľa bodu 1.1.4 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy, použije sa táto spotreba 
paliva v režime na udržanie nabitia batérie: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
ke ď: 
FC CS je spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 2 (kg/100 km);  
FC CS,nb  je nebilancovaná spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie bez korekcie energetickej bilancie pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 1 (kg/100 
km);SK L 175/592 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.2.1.2.3. Ak sa pod ľa bodu 1.1.3 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy vyžaduje korekcia spotreby paliva alebo ak sa 
použila korekcia pod ľa bodu 1.1.4 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy, korek čný koeficient spotreby paliva sa 
stanoví pod ľa bodu 2 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy. Korigovaná spotreba paliva v režime na udržanie 
nabitia batérie sa stanoví pod ľa tejto rovnice: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
ke ď: 
FC CS je spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 2 (kg/100 km);  
FC CS,nb  je nebilancovaná spotreba paliva pri skúške typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie bez 
korekcie energetickej bilancie, pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 1 (kg/100 km);  
EC DC,CS  je spotreba elektrickej energie skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 4.3 
tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K fuel,FCHV  je korek čný koeficient spotreby paliva pod ľa bodu 2.3.1 doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2. Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva v režime vybíjania batérie vozidiel OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva v režime vybíjania batérie FC  CD sa vypo číta pod ľa tejto 
rovnice: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ke ď: 
FC CD je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva v režime vybíjania batérie (l/100 km);  
FC CD,j je spotreba paliva vo fáze j skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie ur čená pod ľa bodu 6 čiastkovej 
prílohy 7 (l/100 km);  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
V prípade uplatnenia interpola čného prístupu predstavuje k po čet najazdených fáz do konca prechodného 
cyklu vozidla L. n  veh_L  
Ak je číslo prechodného cyklu vozidla H,  n veh  H , a ak je to aplikovate ľné, jednotlivého vozidla v rámci 
interpola čného radu vozidiel,  n veh  ind , nižšie než číslo najazdeného prechodného cyklu vozidla L n  veh_L  , do 
výpo čtu sa musí zahrnú ť overovací cyklus vozidla H, a ak je to aplikovate ľné, jednotlivého vozidla. Spotreba 
paliva v každej fáze overovacieho cyklu sa následne musí korigova ť na nulovú spotrebu elektrickej energie  
EC  DC;CD;j ¼ 0 prostredníctvom korek čného koeficientu spotreby paliva pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej 
prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/593
 
4.2.3. Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidiel OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva zo skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie a režime na 
udržanie nabitia batérie sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
ke ď: 
FC weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva (l/100 km);  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
FC CD,j je spotreba paliva vo fáze j skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie ur čená pod ľa bodu 6 
čiastkovej prílohy 7 (l/100 km);  
FC CS je spotreba paliva ur čená pod ľa tabu ľky A8/6, kroku č. 1 (l/100 km);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
V prípade uplatnenia interpola čného prístupu predstavuje k po čet najazdených fáz do konca prechodného 
cyklu vozidla L. n  veh_L  
Ak je číslo prechodného cyklu vozidla H,  n veh  H , a ak je to aplikovate ľné, jednotlivého vozidla v rámci 
interpola čného radu vozidiel,  n veh  ind , nižšie než číslo najazdeného prechodného cyklu vozidla L, n  veh_L  , do 
výpo čtu sa musí zahrnú ť overovací cyklus vozidla H, a ak je to aplikovate ľné, konkrétneho vozidla. Spotreba 
paliva v každej fáze overovacieho cyklu sa následne musí korigova ť na nulovú spotrebu elektrickej energie  
EC  DC;CD;j ¼ 0 prostredníctvom korek čného koeficienta spotreby paliva pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej 
prílohy.  
4.3. Výpo čet spotreby elektrickej energie  
Na stanovenie spotreby elektrickej energie na základe prúdu a napätia ur čeného pod ľa doplnku 3 tejto 
čiastkovej prílohy sa použijú tieto rovnice: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
ke ď: 
EC DC,j je spotreba elektrickej energie po čas posudzovaného časového úseku j na základe vybíjania REESS 
(Wh/km);  
ΔE REESS,j  je zmena elektrickej energie všetkých REESS po čas posudzovaného časového úseku j (Wh);  
d j je najazdená vzdialenos ť po čas posudzovaného časového úseku j (km);  
a 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iSK L 175/594 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
ke ď: 
ΔE REESS,j,i  : je zmena elektrickej energie REESS i po čas posudzovaného časového úseku j (Wh);  
a 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
ke ď: 
U(t)  REESS,j,i  je napätie REESS i po čas posudzovaného časového úseku j ur čeného pod ľa doplnku 3 tejto 
čiastkovej prílohy (V);  
t 0 je čas na za čiatku posudzovaného časového úseku j (s);  
t end je čas na konci posudzovaného časového úseku j (s);  
I(t) j,i je elektrický prúd REESS i po čas posudzovaného časového úseku j ur čeného pod ľa doplnku 3 
tejto čiastkovej prílohy (A);  
i je číselný index posudzovaného systému REESS,  
n je celkový po čet REESS;  
j je index pre posudzovaný časový úsek, pri čom obdobie môže predstavova ť kombináciu fáz 
alebo cyklov;  
1 
3600  je koeficient prepo čtu z Ws na Wh.  
4.3.1. Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na základe dobíjanej 
elektrickej energie zo siete pre vozidlá OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na základe dobíjanej 
elektrickej energie zo siete sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ke ď: 
EC AC,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na základe 
dobíjanej elektrickej energie zo siete (Wh/km);  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/595
 
EC AC,CD,j  je spotreba elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete j (Wh/km);  
a 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ke ď: 
EC DC,CD,j  je spotreba elektrickej energie na základe vybíjania REESS vo fáze j skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
E AC je dobitá elektrická energia zo siete, ktorá sa ur čí pod ľa bodu 3.2.4.6 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
ΔE REESS,j  je zmena elektrickej energie všetkých REESS vo fáze j pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy 
(Wh);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu vozidla L, n  veh_L  , pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto 
čiastkovej prílohy.  
4.3.2. Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete 
pre vozidlá OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete sa 
vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
ke ď: 
EC AC,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej 
energie zo siete (Wh/km);  
UF j je faktor využitia fázy j pod ľa doplnku 5 tejto čiastkovej prílohy;  
EC AC,CD,j  je spotreba elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete j pod ľa bodu 
4.3.1 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu vozidla L n  veh_L  pod ľa bodu 3.2.4.4 
tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/596 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.3.3. Spotreba elektrickej energie vozidiel OVC-HEV  
4.3.3.1. Ur čenie spotreby elektrickej energie pre daný cyklus  
Spotreba elektrickej energie na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete a ekvivalentného dojazdu vo 
výlu čne elektrickom režime sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC ¼ E AC 
EAER 
ke ď: 
EC je spotreba elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP na základe dobíjanej elek ­
trickej energie zo siete a ekvivalentného dojazdu vo výlu čne elektrickom režime (Wh/km);  
E AC je dobitá elektrická energia zo siete pod ľa bodu 3.2.4.6 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EAER je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pod ľa bodu 4.4.4.1 tejto čiastkovej prílohy 
(km).  
4.3.3.2. Ur čenie spotreby elektrickej energie pre danú fázu  
Spotreba elektrickej energie pre danú fázu na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete a zodpovedajú ­
ceho ekvivalentného dojazdu vo výlu čne elektrickom režime pre danú fázu sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
ke ď: 
EC P : je spotreba elektrickej energie pre danú fázu na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete 
a ekvivalentného dojazdu vo výlu čne elektrickom režime (Wh/km);  
E AC : je dobitá elektrická energia zo siete pod ľa bodu 3.2.4.6 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EAER  P : je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pre danú fázu pod ľa bodu 4.4.4.2 tejto 
čiastkovej prílohy (km).  
4.3.4. Spotreba elektrickej energie vozidiel PEV  
4.3.4.1. Spotreba elektrickej energie ur čená v tomto bode sa vypo číta iba vtedy, ak vozidlo absolvovalo uplatnite ľný 
skúšobný cyklus v rámci tolerancií rýchlostnej krivky pod ľa bodu 1.2.6.6 čiastkovej prílohy 6 po čas celého 
posudzovaného časového úseku.  
4.3.4.2. Ur čenie spotreby elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP  
Spotreba elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP na základe dobíjanej elektrickej energie 
zo siete a dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/597
 
ke ď: 
EC WLTC  je spotreba elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP na základe dobíjanej elek ­
trickej energie zo siete a dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon pre uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP (Wh/km);  
E AC je dobitá elektrická energia zo siete pod ľa bodu 3.4.4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
PER  WLTC  je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za uplatnite ľný skúšobný cyklus vypo čítaný pod ľa 
bodu 4.4.2.1.1. alebo bodu 4.4.2.2.1. tejto čiastkovej prílohy v závislosti od skúšobného postupu 
PEV, ktorý sa musí použi ť (km).  
4.3.4.3. Ur čenie spotreby elektrickej energie uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP  
Spotreba elektrickej energie uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP na základe dobíjanej elek ­
trickej energie zo siete a dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon pre uplatnite ľný mestský skúšobný 
cyklus WLTP sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
ke ď: 
EC city je spotreba elektrickej energie uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP na základe dobí ­
janej elektrickej energie zo siete a dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon pre uplatnite ľný 
mestský skúšobný cyklus WLTP (Wh/km);  
E AC je dobitá elektrická energia zo siete pod ľa bodu 3.4.4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
PER  city je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus vypo čítaný 
pod ľa bodu 4.4.2.1.2 alebo bodu 4.4.2.2.2 tejto čiastkovej prílohy v závislosti od skúšobného 
postupu PEV, ktorý sa musí použi ť (km).  
4.3.4.4. Ur čenie hodnôt spotreby elektrickej energie pre danú fázu  
Spotreba elektrickej energie každej jednotlivej fázy na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete a dojazdu 
vozidla výlu čne na elektrický pohon pre danú fázu sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
ke ď: 
EC p je spotreba elektrickej energie každej jednotlivej fázy p na základe dobíjanej elektrickej energie zo siete 
a dojazdu vozidla výlu čne na elektrický pohon pre danú fázu (Wh/km);  
E AC je dobitá elektrická energia zo siete pod ľa bodu 3.4.4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
PER  p je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon pre danú fázu a vypo čítaný pod ľa bodu 4.4.2.1.3 alebo 
bodu 4.4.2.2.3 tejto čiastkovej prílohy v závislosti od použitého skúšobného postupu PEV (km).SK L 175/598 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.4. Výpo čet dojazdov v elektrickom režime  
4.4.1. Dojazdy vo výlu čne elektrickom režime AER a AER  city vozidiel OVC-HEV  
4.4.1.1. Dojazd vo výlu čne elektrickom režime AER  
Dojazd vo výlu čne elektrickom režime AER vozidiel OVC-HEV sa ur čí skúškou typu 1 v režime vybíjania 
batérie pod ľa opisu v bode 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, kde sa uvádza ako sú čas ť skúšobného postupu pri 
možnosti 1, a uvádza sa v bode 3.2.6.1 tejto čiastkovej prílohy ako sú čas ť skúšobného postupu pri možnosti 
3, a to prejdením uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP pod ľa bodu 1.4.2.1 tejto čiastkovej prílohy. AER 
sa vymedzuje ako vzdialenos ť najazdená od za čiatku skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie po časový 
bod, v ktorom sa naštartuje spa ľovací motor, aby spotrebovával palivo.  
4.4.1.2. Dojazd vo výlu čne elektrickom režime v meste AER  city 
4.4.1.2.1. Dojazd vo výlu čne elektrickom režime v meste AER  city vozidiel OVC-HEV sa ur čí skúškou typu 1 v režime 
vybíjania batérie pod ľa opisu v bode 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, kde sa opisuje ako sú čas ť skúšobného 
postupu pri možnosti 1, a uvádza sa v bode 3.2.6.1 tejto čiastkovej prílohy ako sú čas ť skúšobného postupu 
pri možnosti 3, konkrétne najazdením uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP pod ľa bodu 1.4.2.2 tejto 
čiastkovej prílohy. Jazdný dosah AER  city sa vymedzuje ako vzdialenos ť najazdená od za čiatku skúšky typu 1 
v režime vybíjania batérie po časový bod, v ktorom sa naštartuje spa ľovací motor, aby spotrebovával palivo.  
4.4.1.2.2. Alternatívne k bodu 4.4.1.2.1 tejto čiastkovej prílohy dojazd vo výlu čne elektrickom režime v meste AER  city 
môže ur čiť pod ľa skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie opísanej v bode 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, 
konkrétne najazdením uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP pod ľa bodu 1.4.2.1 tejto čiastkovej prílohy. 
V takomto prípade sa môže skúška typu 1 v režime vybíjania batérie prejdením uplatnite ľného skúšobného 
cyklu WLTP vynecha ť a dojazd vo výlu čne elektrickom režime v meste AER  city sa vypo číta pod ľa tejto 
rovnice:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
ke ď: 
UBE  city je použite ľná energia REESS ur čená od za čiatku skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie opísanej 
v bode 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, konkrétne najazdením uplatnite ľných skúšobných cyklov 
WLTP až po časový bod, v ktorom sa spa ľovací motor naštartuje, aby spotrebovával palivo (Wh);  
EC DC,city  je vážená spotreba elektrickej energie na najazdené mestské skúšobné cykly WLTP pri čisto elek ­
trickom pohone pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie, ako sa uvádza v bode 3.2.4.3 tejto 
čiastkovej prílohy, konkrétne najazdením uplatnite ľného skúšobného cyklu, resp. cyklov WLTP 
(Wh/km);  
a 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ke ď: 
ΔE REESS,j  je zmena elektrickej energie všetkých REESS po čas fázy j (Wh);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet fáz najazdených od za čiatku skúšky až po fázu, po čas ktorej sa spa ľovací motor naštar ­
toval, aby mohol spotrebováva ť palivo, pri čom táto fáza sa do po čtu nezaráta;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/599
 
a 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
ke ď: 
EC DC,city,j  je spotreba elektrickej energie j-teho najazdeného mestského skúšobného cyklu WLTP pri výlu čne 
elektrickom pohone v skúške typu 1 v režime vybíjania batérie pod ľa bodu 3.2.4.3 tejto čiastkovej 
prílohy, konkrétne najazdením uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP (Wh/km);  
K city,j je váhový faktor j-teho najazdeného mestského skúšobného cyklu WLTP pri výlu čne elektrickom 
pohone v skúške typu 1 v režime vybíjania batérie pod ľa bodu 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, 
konkrétne najazdením uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP;  
j je indexové číslo posudzovaného uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP najazdeného 
pri výlu čne elektrickom pohone;  
n city,pe  je indexové číslo uplatnite ľných mestských skúšobných cyklov WLTP najazdených pri výlu čne 
elektrickom pohone;  
a 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
ke ď: 
ΔE REESS,city,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas prvého uplatnite ľného mestského skúšob ­
ného cyklu WLTP pri skúške typu 1 v režime vybíjania batérie (Wh);  
a 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 pre j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon v prípade vozidiel PEV  
Dojazdy ur čené v tomto bode sa vypo čítajú iba vtedy, ak vozidlo mohlo absolvova ť uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP v rámci tolerancie rýchlostnej krivky pod ľa bodu 1.2.6.6 čiastkovej prílohy 6 po čas celého 
posudzovaného časového úseku.  
4.4.2.1. Ur čenie dojazdov vozidla výlu čne na elektrický pohon, ak sa uplat ňuje skrátený skúšobný postup typu 1  
4.4.2.1.1. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTC PER  WLTC  vozidiel PEV 
sa vypo číta na základe skrátenej skúšky typu 1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.2 tejto čiastkovej prílohy, a to 
pod ľa týchto rovníc:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
ke ď: 
UBE  STP je použite ľná energie REESS ur čená od za čiatku skráteného skúšobného postupu typu 1 až po 
dosiahnutie medzného kritéria, ako sa vymedzuje v bode 3.4.4.2.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh);SK L 175/600 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  je vážená spotreba elektrickej energie uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP pre DS  1 a DS  2 
v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 (Wh/km);  
a 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
ke ď: 
ΔE REESS ;DS  1 je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas DS  1 v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1 (Wh);  
ΔE REESS ;DS  2 je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas DS  2 v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1 (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas CSS  M v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1 (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas CSS  E v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1 (Wh);  
a 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
ke ď: 
EC DC,WLTC,j  je spotreba elektrickej energie na uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP DS  j v rámci skráteného 
skúšobného postupu typu 1 pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
k WLTC,j  je váhový faktor uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP DS  j v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1;  
a 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP aK WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
ke ď: 
K WLTC,j  je váhový faktor uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP DS  j v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas uplatnite ľného skúšobného cyklu 
WLTP z DS  1 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 (Wh);  
4.4.2.1.2. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP PER  city vozidiel 
PEV sa vypo číta zo skráteného skúšobného postupu typu 1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.2 tejto čiastkovej 
prílohy, pod ľa týchto rovníc:SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
ke ď: 
UBE  STP je použite ľná energia REESS pod ľa bodu 4.4.2.1.1 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EC DC,city  je vážená spotreba elektrickej energie uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP pre DS  1 
a DS  2 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 (Wh/km);  
a 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
ke ď: 
EC DC,city,j  je spotreba elektrickej energie uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP, pri čom prvý 
uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP pre DS  1 je ozna čený ako j = 1, druhý uplatnite ľný 
mestský skúšobný cyklus WLTP pre DS  1 je ozna čený ako j = 2, prvý uplatnite ľný mestský 
skúšobný cyklus WLTP pre DS  2 je ozna čený ako j = 3 a druhý uplatnite ľný mestský skúšobný 
cyklus WLTP pre DS  2 je ozna čený ako j = 4 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 
pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K city,j je váhový faktor uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP, pri čom prvý uplatnite ľný 
mestský skúšobný cyklus WLTP pre DS  1 je ozna čený ako j = 1, druhý uplatnite ľný mestský 
skúšobný cyklus WLTP pre DS  1 je ozna čený ako j = 2, prvý uplatnite ľný mestský skúšobný 
cyklus WLTP pre DS  2 je ozna čený ako j = 3 a druhý uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP 
pre DS  2 je ozna čený ako j = 4;  
a 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP aK city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 pre j ¼ 2 … 4  
ke ď: 
ΔE REESS,city,1  je zmena energie vo všetkých REESS po čas prvého uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu 
WLTP z DS  1 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 (Wh);  
4.4.2.1.3. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon PER  p pre danú fázu pre vozidlá PEV sa vypo číta zo skúšky typu 
1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.2 tejto čiastkovej prílohy, pod ľa týchto rovníc:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
ke ď: 
UBE  UBE je použite ľná energia REESS pod ľa bodu 4.4.2.1.1 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EC DC,p  je vážená spotreba elektrickej energie za každú jednotlivú fázu pre DS  1 a DS  2 v rámci skráteného 
skúšobného postupu typu 1 (Wh/km);SK L 175/602 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Ak sa fáza p = fáza nízkej rýchlosti a fáza p = fáza strednej rýchlosti, použijú sa tieto rovnice:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
ke ď: 
EC DC,p,j  je spotreba elektrickej energie vo fáze p, pri čom prvá fáza p pre DS  1 je ozna čená ako j = 1, druhá 
fáza p pre DS1 je ozna čená ako j = 2, prvá fáza p pre DS  2 je ozna čená ako j = 3 a druhá fáza p pre 
DS  2 je ozna čená ako j = 4 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 pod ľa bodu 4.3 tejto 
čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K p,j je váhový faktor vo fáze p, pri čom prvá fáza p pre DS  1 je ozna čená ako j = 1, druhá fáza p pre DS1 
je ozna čená ako j = 2, prvá fáza p pre DS  2 je ozna čená ako j = 3 a druhá fáza p pre DS  2 je 
ozna čená ako j = 4 v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1;  
a 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP aK p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 pre j ¼ 2 … 4  
ke ď: 
ΔE REESS,p,1  : je zmena energie všetkých REESS po čas prvej fázy p pre DS  1 v rámci skráteného skúšobného 
postupu typu 1, Wh.  
V prípade, že fáza p = fáza vysokej rýchlosti (high) a fáza p = fáza ve ľmi vysokej rýchlosti (extraHigh), 
použijú sa tieto rovnice:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
ke ď: 
EC DC,p,j  je spotreba elektrickej energie vo fáze p pre DS  j v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1 
pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
k p,j je váhový faktor vo fáze p pre DS  j v rámci skráteného skúšobného postupu typu 1;  
a 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
ke ď: 
ΔE REESS,p,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas prvej fázy p pre DS  1 v rámci skráteného 
skúšobného postupu typu 1 (Wh).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/603
 
4.4.2.2. Ur čenie dojazdov vozidla výlu čne na elektrický pohon, ak sa uplat ňuje skúšobný postup typu 1 pri po sebe 
idúcich cykloch  
4.4.2.2.1. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP PER  WLTP  vozidiel PEV sa 
vypo číta na základe skúšky typu 1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.1 tejto čiastkovej prílohy, pod ľa týchto 
rovníc:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
ke ď: 
UBE  CCP je použite ľná energie REESS ur čená od za čiatku skúšobného postupu typu 1 pri po sebe idúcich 
cykloch až po dosiahnutie medzného kritéria, ako sa vymedzuje v bode 3.4.4.1.3 tejto čiastkovej 
prílohy (Wh);  
EC DC,WLTC  je spotreba elektrickej energie za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP, ktorá sa ur čí pod ľa úplne 
najazdených uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP v skúške typu 1 pri po sebe idúcich 
cykloch (Wh/km);  
a 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ke ď: 
ΔE REESS,j  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas fázy j v skúšobnom postupe typu 1 pri po 
sebe idúcich cykloch (Wh);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet fáz najazdených od za čiatku až po fázu, po čas ktorej sa dosiahne medzné kritérium, 
vrátane tejto fázy;  
a 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
ke ď: 
EC DC,WLTC,j  je spotreba elektrickej energie za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP j v skúšobnom postupe 
typu 1 pri po sebe idúcich cykloch pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K WLTC,j  je váhový faktor uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP j v skúšobnom postupe typu 1 pri po 
sebe idúcich cykloch;  
j je indexové číslo uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
n WLTC  je celý po čet úplných uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP, ktoré boli najazdené;SK L 175/604 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
a 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP aK WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 pre j ¼ 2 … n  WLTC  
ke ď: 
ΔE REESS,WLTC,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas prvého uplatnite ľného skúšobného 
cyklu WLTP v skúške typu 1 pri po sebe idúcich cykloch (Wh);  
4.4.2.2.2. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon za mestský skúšobný cyklus WLTP PER  city vozidiel PEV sa 
vypo číta na základe skúšky typu 1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.1 tejto čiastkovej prílohy, pod ľa týchto 
rovníc:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
ke ď: 
UBE  CCP je použite ľná energia REESS pod ľa bodu 4.4.2.2.1 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EC DC,city  je spotreba elektrickej energie na uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP, ktorá sa ur čí 
pod ľa úplne najazdených uplatnite ľných mestských skúšobných cyklov WLTP v skúške typu 1 
pri po sebe idúcich cykloch (Wh/km);  
a 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
ke ď: 
EC DC,city,j  je spotreba elektrickej energie na uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP j v skúšobnom 
postupe typu 1 pri po sebe idúcich cykloch pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
K city,j je váhový faktor uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP j v skúšobnom postupe typu 
1 pri po sebe idúcich cykloch;  
j je indexové číslo uplatnite ľného mestského skúšobného cyklu WLTP;  
n city je celý po čet úplných uplatnite ľných mestských skúšobných cyklov WLTP, ktoré boli najazdené;  
a 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP aK city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 pre j ¼ 2 … n  city 
ke ď: 
ΔE REESS,city,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas prvého uplatnite ľného mestského skúšob ­
ného cyklu WLTP v skúške typu 1 pri po sebe idúcich cykloch (Wh).SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/605
 
4.4.2.2.3. Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon PER  p pre danú fázu vozidiel PEV sa vypo číta na základe skúšky 
typu 1, ako sa uvádza v bode 3.4.4.1 tejto čiastkovej prílohy, pod ľa týchto rovníc:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
ke ď: 
UBE  CCP je použite ľná energia REESS pod ľa bodu 4.4.2.2.1 tejto čiastkovej prílohy (Wh);  
EC DC,p  je spotreba elektrickej energie za posudzovanú fázu p, ktorá sa ur čí pod ľa úplne najazdených fáz 
p pri skúške typu 1 pri po sebe idúcich cykloch (Wh/km);  
a 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
ke ď: 
EC DC,p,j  je j-ta spotreba elektrickej energie za posudzovanú fázu p pri skúšobnom postupe typu 1 pri po 
sebe idúcich cykloch pod ľa bodu 4.3. tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);  
k p,j je j-ty váhový faktor posudzovanej fázy p v skúšobnom postupe typu 1 pri po sebe idúcich cykloch;  
j je indexové číslo posudzovanej fázy p;  
n p je celý po čet úplných najazdených fáz WLTC p;  
a 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP aK p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 pre j ¼ 2 … n  p 
ke ď: 
ΔE REESS,p,1  je zmena elektrickej energie vo všetkých REESS po čas prvej najazdenej fázy p po čas skúšobného 
postupu typu 1 pri po sebe idúcich cykloch (Wh).  
4.4.3. Dojazd v cykle v režime vybíjania batérie v prípade vozidiel OVC-HEV  
Dojazd v cykle v režime vybíjania batérie R  CDC sa ur čí na základe skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie 
opísanej v bode 3.2.4.3 tejto čiastkovej prílohy, kde sa uvádza ako sú čas ť skúšobného postupu pri možnosti 
1, a uvádza sa v bode 3.2.6.1 tejto čiastkovej prílohy ako sú čas ť skúšobného postupu pri možnosti 3. R  CDC 
je najazdená vzdialenos ť od za čiatku skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie až do konca prechodného 
cyklu pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/606 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.4.4. Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidiel OVC-HEV  
4.4.4.1. Ur čenie ekvivalentného dojazdu vo výlu čne elektrickom režime pre daný cyklus  
Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pre daný cyklus sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
ke ď: 
EAER je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pre daný cyklus (km);  
M CO2,CS  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 7 
(g/km);  
M CO2,CD,avg  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie pod ľa rovnice 
uvedenej ďalej (g/km);  
R CDC je dojazd v cykle v režime vybíjania batérie pod ľa bodu 4.4.2 tejto čiastkovej prílohy (km);  
a 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
ke ď: 
M CO2,CD,avg  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie (g/km);  
M CO2,CD,j  sú hmotnostné emisie CO  2 ur čené pod ľa bodu 3.2.1 čiastkovej prílohy 7 vo fáze j skúšky typu 
1 v režime vybíjania batérie (g/km);  
dj je najazdená vzdialenos ť vo fáze j skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie (km);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
4.4.4.2. Ur čenie ekvivalentného dojazdu vo výlu čne elektrickom režime pre danú fázu  
Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pre danú fázu sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
ke ď: 
EAER  p je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime pre danú fázu pre posudzovanú fázu 
p (km);SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/607
 
M CO2,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 špecifické pre fázu zo skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia 
batérie pre posudzovanú fázu p pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 7 (g/km);  
ΔE REESS,j  sú zmeny elektrickej energie vo všetkých REESS po čas posudzovanej fázy j (Wh);  
EC DC,CD,p  je spotreba elektrickej energie po čas posudzovanej fázy p na základe vybíjania REESS (Wh/km);  
j je indexové číslo posudzovanej fázy;  
k je po čet najazdených fáz do konca prechodného cyklu n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej 
prílohy.  
a 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
ke ď: 
M CO2,CD,avg,p  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie pre posudzovanú 
fázu p (g/km);  
M CO2,CD,p,c  sú hmotnostné emisie CO  2 ur čené pod ľa bodu 3.2.1 čiastkovej prílohy 7 vo fáze p cyklu 
c skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie (v g/km);  
d p,c je najazdená vzdialenos ť v posudzovanej fáze p cyklu c skúšky typu 1 v režime vybíjania 
batérie (km);  
c je indexové číslo posudzovaného uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
p je index individuálnej fázy v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
n c je po čet uplatnite ľných najazdených skúšobných cyklov WLTP do konca prechodného cyklu 
n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy;  
a 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
ke ď: 
EC DC,CD,P  je spotreba elektrickej energie po čas posudzovanej fázy p na základe vybíjania REESS pri skúške 
typu 1 v režime vybíjania batérie (Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  je spotreba elektrickej energie po čas posudzovanej fázy p cyklu c na základe vybíjania REESS pri 
skúške typu 1 v režime vybíjania batérie pod ľa bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy (Wh/km);SK L 175/608 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
d p,c je najazdená vzdialenos ť v posudzovanej fáze p cyklu c skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie 
(km);  
c je indexové číslo posudzovaného uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
p je index individuálnej fázy v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
n c je po čet uplatnite ľných najazdených skúšobných cyklov WLTP do konca prechodného cyklu 
n pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy.  
Hodnoty posudzovanej fázy musia by ť za fázu nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti a za mestský 
jazdný cyklus.  
4.4.5. Skuto čný dojazd vozidiel OVC-HEV v režime vybíjania batérie  
Skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
ke ď: 
R CDA je skuto čný dojazd v režime vybíjania batérie (km);  
M CO2,CS  sú hmotnostné emisie CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku 
č. 7 (g/km);  
M CO2,n,cycle  sú hmotnostné emisie CO  2 uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP n pri skúške typu 1 
v režime vybíjania batérie (g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pri skúške typu 1 v režime vybíjania 
batérie od za čiatku až do a vrátane uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (n-1) (g/km);  
d c je najazdená vzdialenos ť za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP c skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie (km);  
d n je najazdená vzdialenos ť za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP n skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie (km);  
c je indexové číslo posudzovaného uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
n je po čet uplatnite ľných najazdených skúšobných cyklov WLTP vrátane prechodného cyklu 
pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy;  
a 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/609
 
ke ď: 
M CO2,CD,avg,n–1  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 pri skúške typu 1 v režime vybíjania 
batérie od za čiatku až do a vrátane uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (n-1) (g/km);  
M CO2,CD,c  sú hmotnostné emisie CO  2 za uplatnite ľný skúšobný cyklus c pri skúške typu 1 v režime 
vybíjania batérie ur čené pod ľa bodu 3.2.1 čiastkovej prílohy 7 (g/km);  
d c je najazdená vzdialenos ť za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP c skúšky typu 1 v režime 
vybíjania batérie (km);  
c je indexové číslo posudzovaného uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP;  
n je po čet uplatnite ľných najazdených skúšobných cyklov WLTP vrátane prechodného cyklu 
pod ľa bodu 3.2.4.4 tejto čiastkovej prílohy;  
4.5. Interpolácia hodnôt jednotlivých vozidiel  
4.5.1. Interpola čný rozsah pre vozidlá NOVC-HEV a OVC-HEV  
Metóda interpolácie sa má použi ť iba vtedy, ak je rozdiel v hmotnostných emisiách CO  2 v režime na 
udržanie nabitia batérie M  CO2,CS  pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 8 medzi vozidlami L a H minimálne 5 
g/km a maximálne 20 g/km alebo 20 % hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie 
M CO2,CS  pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 8 pre vozidlo H, pod ľa toho, ktorá hodnota je nižšia.  
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa interpolácia hodnôt jednotlivých vozidiel v rámci 
skupiny môže rozšíri ť, ak hodnota maximálnej extrapolácie nie je viac než 3 g/km vyššia ako hodnota 
hmotnostných emisií CO  2 vozidla H v režime na udržanie nabitia batérie a/alebo nie je viac než 3 g/km 
nižšia ako hodnota hmotnostných emisií CO  2 vozidla L v režime na udržanie nabitia batérie. Toto rozšírenie 
je platné len v rámci absolútnych hraníc interpola čného rozsahu uvedeného v tomto bode.  
Maximálna absolútna hranica 20 g/km pre rozdiel hmotnostných emisií CO  2 medzi vozidlami L a H alebo 
20 % hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie pre vozidlo H pod ľa toho, ktorá 
hodnota je nižšia, sa môže rozšíri ť o 10 g/km, ak sa skúša vozidlo M. Vozidlo M patrí do interpola čného 
radu vozidiel so spotrebou energie na cyklus do ± 10 % aritmetického priemeru vozidiel L a H.  
Lineárnos ť hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie vozidla M sa overí vo či lineárnym 
interpolovaným hmotnostným emisiám CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie medzi vozidlami L a H.  
Kritérium lineárnosti vz ťahujúce sa na vozidlo M sa bude považova ť za splnené, ak je rozdiel medzi 
hmotnostnými emisiami CO  2 vozidla M v režime na udržanie nabitia batérie, ktoré sú odvodené od merania 
a interpolovaných hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie medzi vozidlami L a H, 
menší ako 1 g/km. Ak je tento rozdiel vä čší, kritérium lineárnosti sa bude považova ť za splnené, ak je tento 
rozdiel na úrovni 3 g/km alebo 3 % interpolovaných hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia 
batérie pre vozidlo M pod ľa toho, ktorá hodnota je nižšia.  
Ak je splnené kritérium lineárnosti, interpolácia medzi vozidlami L a H sa uplat ňuje na všetky jednotlivé 
vozidlá v rámci interpola čného radu vozidiel.  
Ak nebolo splnené kritérium lineárnosti, interpola čný rad vozidiel sa rozdelí na dve podskupiny pre vozidlá 
so spotrebou energie na cyklus na úrovni medzi vozidlami L a M a vozidlá so spotrebou energie na cyklus 
na úrovni medzi vozidlami M a H.SK L 175/610 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
V prípade vozidiel so spotrebou energie na cyklus na úrovni medzi vozidlami L a M sa každý parameter 
vozidla M, ktorý je potrebný na interpoláciu jednotlivých hodnôt vozidiel OVC-HEV, nahradí zodpoveda ­
júcim parametrom vozidla M.  
V prípade vozidiel so spotrebou energie na cyklus na úrovni medzi vozidlami M a H sa každý parameter 
vozidla L, ktorý je potrebný na interpoláciu jednotlivých hodnôt cyklu, nahradí zodpovedajúcim parametrom 
vozidla M.  
4.5.2. Výpo čet spotreby energie za časový úsek  
Spotreba energie E  k,p a najazdená vzdialenos ť d c,p za obdobie p, ktoré sa vz ťahujú na jednotlivé vozidlá 
interpola čného radu, sa vypo čítajú pod ľa postupu uvedeného v bode 5 čiastkovej prílohy 7, a to pre súbory 
k koeficientov cestného za ťaženia a hmotnosti pod ľa bodu 3.2.3.2.3 čiastkovej prílohy 7.  
4.5.3. Výpo čet interpola čného koeficientu pre jednotlivé vozidlá K  ind,p 
Interpola čný koeficient K  ind,p za interval sa vypo číta za každý posudzovaný časový úsek p pomocou tejto 
rovnice:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
ke ď: 
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
E 1,p je spotreba energie za posudzovaný časový úsek pre vozidlo L pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 
(Ws);  
E 2,p je spotreba energie za časový úsek pre vozidlo H pod ľa bodu 5 čiastkovej prílohy 7 (Ws);  
3,p je spotreba energie za posudzovaný časový úsek pre konkrétne vozidlo pod ľa bodu 5 čiastkovej 
prílohy 7 (Ws);  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
Ak posudzovaný časový úsek p je uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP, K  ind,p sa nazýva K  ind . 
4.5.4. Interpolácia hmotnostných emisií CO  2 jednotlivých vozidiel.  
4.5.4.1. Individuálne úrovne hmotnostných emisií CO  2 vozidiel OVC-HEV a NOVC-HEV v režime na udržanie 
nabitia batérie  
Hmotnostné emisie CO  2 konkrétneho vozidla v režime na udržanie nabitia batérie sa stanovia pod ľa tejto 
rovnice:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
ke ď: 
M CO2–ind,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 konkrétneho vozidla v režime na udržanie nabitia batérie za 
posudzovaný časový úsek p pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 9 (g/km);SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 vozidla L v režime na udržanie nabitia batérie za posudzovaný 
časový úsek p pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 8 (g/km);  
M CO2–H,CS,p  sú hmotnostné emisie CO  2 vozidla H v režime na udržanie nabitia batérie za posudzovaný 
časový úsek p pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 8 (g/km);  
K ind,d je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP.  
Posudzované časové úseky musia by ť fáza nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti a uplatnite ľný 
skúšobný cyklus WLTP.  
4.5.4.2. Individuálny faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie vozidiel 
OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie konkrétneho vozidla sa 
vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
ke ď: 
M CO2–ind,CD  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie za 
konkrétne vozidlo (g/km);  
M CO2–L,CD  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie za 
vozidlo L (g/km);  
M CO2–H,CD  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 v režime vybíjania batérie za 
vozidlo H (g/km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný cyklus 
WLTP.  
4.5.4.3. Individuálny faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 vozidiel OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 za konkrétne vozidlo sa vypo číta pod ľa tejto 
rovnice: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
ke ď: 
M CO2–ind,weighted  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 pre konkrétne vozidlo (g/km);  
M CO2–L,weighted  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 pre vozidlo L (g/km);  
M CO2–H,weighted  je faktor využitia váženej úrovne hmotnostných emisií CO  2 pre vozidlo H (g/km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP.SK L 175/612 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.5.5. Interpolácia spotreby paliva pre jednotlivé vozidlá  
4.5.5.1. Individuálna spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie vozidiel OVC-HEV a NOVC-HEV  
Spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
ke ď: 
FC ind,CS,p  je spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie konkrétneho vozidla za posudzovaný 
časový úsek p pod ľa tabu ľky A8/6, kroku č. 3 (l/100 km);  
FC L,CS,p  je spotreba paliva vozidla L v režime na udržanie nabitia batérie za posudzovaný časový úsek 
p pod ľa tabu ľky A8/6, kroku č. 2 (l/100 km);  
FC H,CS,p  je spotreba paliva vozidla H v režime na udržanie nabitia batérie za posudzovaný časový úsek 
p pod ľa tabu ľky A8/6, kroku č. 2 (l/100 km);  
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP.  
Posudzované časové úseky musia by ť fáza nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti a uplatnite ľný 
skúšobný cyklus WLTP.  
4.5.5.2. Individuálny faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidiel OVC-HEV v režime vybíjania batérie  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva v režime vybíjania batérie za konkrétne vozidlo sa vypo číta 
pod ľa tejto rovnice: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
ke ď: 
FC ind,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva konkrétneho vozidla v režime vybíjania batérie 
(l/100 km);  
FC L,CD je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidla L v režime vybíjania batérie (l/100 km);  
FC H,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidla H v režime vybíjania batérie (l/100 km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný cyklus 
WLTP.  
4.5.5.3. Individuálny faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidiel OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
ke ď: 
FC ind,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva konkrétneho vozidla (l/100 km);SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/613
 
FC L,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidla L (l/100 km);  
FC H,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby paliva vozidla H (l/100 km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný cyklus 
WLTP.  
4.5.6 Interpolácia spotreby elektrickej energie jednotlivých vozidiel  
4.5.6.1. Individuálny faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na základe 
nabíjania zo siete pre vozidlá OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na základe nabíjania zo 
siete pre konkrétne vozidlo sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
ke ď: 
EC AC–ind,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na 
základe nabíjania zo siete pre konkrétne vozidlo (Wh/km);  
EC AC–L,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na 
základe nabíjania zo siete pre vozidlo L (Wh/km);  
EC AC–H,CD  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie v režime vybíjania batérie na 
základe nabíjania zo siete pre vozidlo H (Wh/km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný cyklus 
WLTP  
4.5.6.2. Individuálny faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe nabíjania zo siete pre 
vozidlá OVC-HEV  
Faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe nabíjania zo siete pre konkrétne 
vozidlo sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
ke ď: 
EC AC–ind,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe nabíjania zo siete 
pre konkrétne vozidlo (Wh/km);  
EC AC–L,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe nabíjania zo siete 
pre vozidlo L (Wh/km);  
EC AC–H,weighted  je faktor využitia váženej úrovne spotreby elektrickej energie na základe nabíjania zo siete 
pre vozidlo H (Wh/km);  
K ind je interpola čný koeficient posudzovaného konkrétneho vozidla za uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP.SK L 175/614 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
4.5.6.3. Individuálna spotreba elektrickej energie vozidiel OVC-HEV a PEV  
Spotreba elektrickej energie konkrétneho vozidla pod ľa bodu 4.3.3 tejto čiastkovej prílohy v prípade vozidiel 
OVC-HEV a pod ľa bodu 4.3.4 tejto čiastkovej prílohy v prípade vozidiel PEV sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
ke ď: 
EC ind,p je spotreba elektrickej energie konkrétneho vozidla za posudzovaný časový úsek p (Wh/km);  
EC L,p je spotreba elektrickej energie vozidla L za posudzovaný časový úsek p (Wh/km);  
EC H,p je spotreba elektrickej energie vozidla H za posudzovaný časový úsek p (Wh/km);  
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
Posudzované časové úseky musia by ť fáza nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti a uplatnite ľný 
mestský skúšobný cyklus WLTP a uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP.  
4.5.7 Interpolácia dojazdov v elektrickom režime jednotlivých vozidiel  
4.5.7.1. Individuálny dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidiel OVC-HEV  
Ak sa splní toto kritérium,  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
ke ď: 
AER  L : je dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidla L za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP (km);  
AER  H : je dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidla H za uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP (km);  
R CDA,L  : je skuto čný dojazd vozidla L v režime vybíjania batérie (km);  
R CDA,H  : je skuto čný dojazd vozidla H v režime vybíjania batérie (km);  
dojazd vo výlu čne elektrickom režime konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
ke ď: 
AER  ind,p je dojazd vo výlu čne elektrickom režime konkrétneho vozidla za posudzovaný časový úsek p (km);  
AER  L,p je dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidla L za posudzovaný časový úsek p (km);  
AER  H,p je dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidla H za posudzovaný časový úsek p (km);SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/615
 
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
Posudzované časové úseky tvoria uplatnite ľný mestský skúšobný cyklus WLTP a uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP.  
Ak nebolo splnené kritérium vymedzené v tomto bode, celkový elektrický jazdný dosah stanovený pre 
vozidlo H sa vz ťahuje na všetky vozidlá v rámci interpola čného radu vozidiel.  
4.5.7.2. Individuálny dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon v prípade vozidiel PEV  
Dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
ke ď: 
PER  ind,p je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon konkrétneho vozidla za posudzovaný časový úsek 
p (km);  
PER  L,p je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon vozidla L za posudzovaný časový úsek p (km);  
PER  H,p je dojazd vozidla výlu čne na elektrický pohon vozidla H za posudzovaný časový úsek p (km);  
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
Posudzované úseky musia by ť fáza nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti, uplatnite ľný mestský 
skúšobný cyklus WLTP a uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP.  
4.5.7.3. Individuálny dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidiel OVC-HEV  
Ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime konkrétneho vozidla sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
ke ď: 
EAER  ind,p je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime konkrétneho vozidla za posudzovaný 
časový úsek p (km);  
EAER  L,p je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime vozidla L za posudzovaný časový úsek 
p (km);  
EAER  H,p je ekvivalentný dojazd vo výlu čne elektrickom režime H za posudzovaný časový úsek p (km);  
K ind,p je interpola čný koeficient pre posudzované konkrétne vozidlo za časový úsek p;  
p je index individuálneho časového úseku v rámci uplatnite ľného skúšobného cyklu.  
Posudzované úseky musia by ť fáza nízkej, strednej, vysokej, ve ľmi vysokej rýchlosti, uplatnite ľný mestský 
skúšobný cyklus WLTP a uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP.SK L 175/616 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 1  
Profil stavu nabíjania REESS  
1. Priebehy skúšky a profily REESS: Vozidlá OVC-HEV, skúška v režime vybíjania batérie a režime na udržanie nabitia 
batérie  
1.1. Priebeh skúšky vozidiel OVC-HEV pod ľa možnosti 1:  
Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
(A8.App1/1)  
Obrázok A8.App1/1  
Vozidlá OVC-HEV, skúška typu 1 v režime vybíjania batérie
  
1.2. Priebeh skúšky vozidiel OVC-HEV pod ľa možnosti 2:  
Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie bez nasledujúcej skúšky typu 1 v režime vybíjania batérie 
(A8.App1/2)  
Obrázok A8.App1/2  
Vozidlá OVC-HEV, skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/617
 
1.3. Priebeh skúšky vozidiel OVC-HEV pod ľa možnosti 3:  
Skúška typu 1 v režime vybíjania batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie 
(A8.App1/3)  
Obrázok A8.App1/3  
Vozidlá OVC-HEV, skúška typu 1 v režime vybíjania batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie
SK L 175/618 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
1.4. Priebeh skúšky vozidiel OVC-HEV pod ľa možnosti 4:  
Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie typu 1 s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime vybíjania batérie  
Obrázok A8.App1/4  
Vozidlá OVC-HEV, skúška typu 1 v režime vybíjania batérie s nasledujúcou skúškou typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/619
 
2. Priebeh skúšky vozidiel NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
Skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie  
Obrázok A8.App1/5  
Vozidlá NOVC-HEV a NOVC-FCHV, skúška typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie
  
3. Priebeh skúšky vozidiel PEV  
3.1. Postup pri po sebe idúcich cykloch  
Obrázok A8.App1/6  
Skúšobný postup pri po sebe idúcich cykloch pre vozidlá PEV
SK L 175/620 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.2. Skrátený skúšobný postup  
Obrázok A8.App1/7  
Priebeh skúšky pri skrátenom skúšobnom postupe pre vozidlá PEV
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/621
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 2  
Postup korekcie na základe zmeny energie systému REESS  
V tomto doplnku sa opisuje postup korekcie hmotnostných emisií CO  2 pri skúške typu 1 v režime na udržanie nabitia 
batérie vozidiel NOVC-HEV a OVC-HEV, ako aj spotreby paliva vozidiel NOVC-FCHV ako funkcie zmeny elektrickej 
energie vo všetkých REESS.  
1. Všeobecné požiadavky  
1.1. Uplatnite ľnos ť tohto doplnku  
1.1.1. Spotreba paliva vozidiel NOVC-FCHV pre danú fázu a hmotnostné emisie CO  2 vozidiel NOVC-HEV a OVC- 
HEV sa musia korigova ť. 
1.1.2. Ak sa uplat ňuje korekcia spotreby paliva vozidiel NOVC-FCHV alebo korekcia hmotnostných emisií CO  2 
vozidiel NOVC-HEV a OVC-HEV nameraných po čas celého cyklu pod ľa bodu 1.1.3 alebo bodu 1.1.4 tohto 
doplnku, na výpo čet zmeny energie REESS pri udržaní nabitia batérie ΔE REESS,CS  pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie sa použije bod 4.3 tejto čiastkovej prílohy. Posudzovaný časový úsek j použitý v bode 
4.3 tejto čiastkovej prílohy sa vymedzuje skúškou typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie.  
1.1.3. Korekcia sa uplat ňuje, ak je ΔE REESS,CS  záporné, čo zodpovedá vybíjaniu REESS, a korek čné kritérium c vypo ­ 
čítané v bode 1.2 je vä čšie než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A8.App2/1.  
1.1.4. Korekcia sa môže vynecha ť a môžu sa použi ť nekorigované hodnoty, ak:  
a) ΔE REESS,CS  je pozitívne, čo zodpovedá nabíjaniu REESS, a korek čné kritérium c vypo čítané v bode 1.2 je 
vä čšie než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A8.App2/1;  
b) korek čné kritérium c vypo čítané v bode 1.2 je nižšie než uplatnite ľná tolerancia pod ľa tabu ľky A8.App2/1;  
c) výrobca môže schva ľovaciemu úradu meraním dokáza ť, že neexistuje žiadny vz ťah medzi ΔE REESS,CS  
a hmotnostnými emisiami CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie ΔE REESS,CS  a spotrebou paliva (v 
uvedenom poradí).  
1.2. Korek čné kritérium c je pomer medzi absolútnou hodnotou zmeny elektrickej energie RESSS 
ΔE REESS,CS  energiou paliva a vypo číta sa takto: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
ke ď: 
ΔE REESS,CS  je zmena energie REESS v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 1.1.2 tohto doplnku 
(vo Wh);  
E fuel,CS  je obsah energie spotrebovaného paliva v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 1.2.1 
v prípade vozidiel NOVC-HEV a OVC-HEV, pod ľa bodu 1.2.2 v prípade vozidiel NOVC-FCHV 
(Wh).  
1.2.1. Energia paliva v režime na udržanie nabitia batérie pre vozidlá NOVC-HEV a OVC-HEV  
Obsah energie spotrebovaného paliva v režime na udržanie nabitia batérie pre vozidlá NOVC-HEV a OVC-HEV 
sa vypo číta pod ľa tejto rovnice: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
ke ď: 
E fuel,CS  je obsah energie spotrebovaného paliva v režime na udržanie nabitia batérie po čas uplatnite ľného 
skúšobného cyklu WLTP skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie (Wh);SK L 175/622 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
HV je hodnota zahrievania pod ľa tabu ľky A6.App2/1 (kWh/l),  
FC CS,nb  je nebilancovaná spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie bez korekcie energetickej bilancie, ur čená pod ľa bodu 6 čiastkovej prílohy 7 
pomocou hodnôt zlú čeniny plynných emisií pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 (l/100 km);  
d CS je vzdialenos ť prejdená po čas zodpovedajúceho uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (km),  
10 je koeficient prepo čtu na Wh.  
1.2.2. Energia paliva v režime na udržanie nabitia batérie vozidiel NOVC-FCHV  
Obsah energie spotrebovaného paliva v režime na udržanie nabitia batérie vozidiel NOVC-FCHV sa vypo číta 
pod ľa tejto rovnice: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  je obsah energie spotrebovaného paliva v režime na udržanie nabitia batérie po čas uplatnite ľného 
skúšobného cyklu WLTP skúšky typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie (Wh);  
121 je nižšia hodnota výhrevnosti vodíka (MJ/kg);  
FC CS,nb  je nebilancovaná spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie pri skúške typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie bez korekcie energetickej bilancie, ur čenej pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 1 
(kg/100 km);  
d CS je vzdialenos ť prejdená po čas zodpovedajúceho uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP (km),  
1 
0,36  je koeficient prepo čtu na Wh.  
Tabu ľka A8.App2/1  
Korek čné kritériá  
Uplatnite ľný skúšobný cyklus 
typu 1  nízka + stredná rýchlos ť nízka + stredná + vysoká 
rýchlos ť nízka + stredná + vysoká + 
ve ľmi vysoká  
Pomer korek čného kritéria c  0,015  0,01  0,005  
2. Výpo čet korek čných koeficientov  
2.1. Korek čný koeficient K  CO2 hmotnostných emisií CO  2 , korek čné koeficienty K  fuel,FCHV  spotreby paliva, ako aj 
korek čné koeficienty (ak ich vyžaduje výrobca) pre danú fázu K  CO2,p  a K  fuel,FCHV,p  sa vypo čítajú na základe 
uplatnite ľných skúšobných cyklov typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie.  
Ak sa vozidlo H skúša v záujme vypo čítania korek čného koeficientu hmotnostných emisií CO  2 pre vozidlá 
NOVC-HEV a OVC-HEV, koeficient sa môže uplatni ť v rámci interpola čného radu vozidiel.  
2.2. Korek čné koeficienty sa ur čia zo súboru skúšok typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa bodu 3 
tohto doplnku. Po čet testov, ktoré vykonal výrobca, musí by ť rovnaký alebo vä čší než pä ť. 
Výrobca môže požadova ť stanovenie stavu nabíjania REESS pred skúškou pod ľa odporú čania výrobcu a pod ľa 
opisu v bode 3 tohto doplnku. Takýto postup sa použije jedine na dosiahnutie skúšky typu 1 v režime na 
udržanie nabitia batérie s opa čným znamienkom ΔE REESS,CS  a so súhlasom schva ľovacieho úradu.  
Súbor meraní musí sp ĺňať tieto kritériá:  
a) Súbor musí obsahova ť aspo ň jednu skúšku s výsledkom ΔE REESS,CS  a aspo ň jednu skúšku s výsledkom 
ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  je sú čet zmien elektrickej energie všetkých REESS zo skúšky n vypo čítaný pod ľa 
bodu 4.3 tejto čiastkovej prílohy.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/623
 
b) Rozdiel v hodnotách M  CO2,CS  medzi skúškou s najvyššou zápornou zmenou elektrickej energie a skúškou 
s najvyššou kladnou zmenou elektrickej energie musí by ť vyšší alebo rovný 5 g/km. Toto kritérium sa 
nevz ťahuje na stanovenie K  fuel,FCHV  . 
V prípade stanovenia K  CO2 sa požadované množstvo skúšok môže zníži ť na tri, ak sú splnené všetky tieto 
kritériá s výnimkou kritérií a) a b):  
c) rozdiel v hodnotách M  CO2,CS  medzi ktorýmiko ľvek dvomi po sebe vykonanými meraniami v súvislosti so 
zmenou elektrickej energie po čas skúšky musí by ť menší alebo rovný 10 g/km.  
d) s výnimkou kritéria b) skúška s najvyššou zápornou zmenou elektrickej energie a skúška s najvyššou 
kladnou zmenou elektrickej energie nesmú by ť v rámci oblasti, ktorá je vymedzená ako:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
ke ď: 
E fuel je obsah energie spotrebovaného paliva vypo čítaný pod ľa bodu 1.2 tohto doplnku (Wh).  
e) rozdiel v hodnotách M  CO2,CS  medzi skúškou s najvyššou zápornou zmenou elektrickej energie a strednou 
hodnotou a rozdiel v hodnotách M  CO2,CS  medzi strednou hodnotou a najvyššou kladnou zmenou elektrickej 
energie musí by ť rovnaký a pod ľa možnosti v rámci rozpätia vymedzeného v kritériu d).  
Korek čné koeficienty, ktoré stanovil výrobca, skontroluje a schváli schva ľovací úrad ešte pred ich uplatne ­
ním.  
Ak súbor aspo ň piatich skúšok nesp ĺňa kritérium a) alebo kritérium b) alebo ani jedno z nich, výrobca musí 
schva ľovaciemu úradu predloži ť dôkazy, pre čo vozidlo nie je schopné splni ť jedno alebo ani jedno z kritérií. 
Ak schva ľovací úrad nie je spokojný s dôkazmi, môže požadova ť vykonanie ďalších skúšok. Ak sa ani po 
vykonaní ďalších skúšok nesplnia kritériá, schva ľovací úrad stanoví konzervatívny korek čný koeficient na 
základe meraní.  
2.3. Výpo čet korek čných koeficientov K  fuel,FCHV  K CO2 
2.3.1. Stanovenie korek čného koeficientu spotreby paliva K  fuel,FCHV  
V prípade vozidiel NOVC-FCHV sa korek čný koeficient spotreby paliva K  fuel,FCHV  , ktorý sa stanovuje najaz ­
dením súboru skúšok typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie, vymedzuje pod ľa tejto rovnice: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
ke ď: 
K fuel,FCHV  je korek čný koeficient spotreby paliva, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  je spotreba elektrickej energie v režime na udržanie nabitia batérie po čas skúšky n na základe 
vybíjania REESS pod ľa rovnice uvedenej ďalej (Wh/km),  
EC DC,CS,avg  je stredná spotreba elektrickej energie v režime na udržanie nabitia batérie po čas skúšok n  cs na 
základe vybíjania REESS pod ľa rovnice uvedenej ďalej (Wh/km);  
FC CS,nb,n  je spotreba paliva pri skúške n typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie bez korekcie 
energetickej bilancie pod ľa tabu ľky A8/7, kroku č. 1 (kg/100 km);  
FC CS,nb,avg  je aritmetický priemer spotreby paliva v režime na udržanie nabitia batérie skúšok n  cs na 
základe spotreby paliva bez korekcie energetickej bilancie, pod ľa rovnice uvedenej ďalej (kg/ 
100 km);  
n je indexové číslo posudzovanej skúšky;SK L 175/624 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
n cs je celkový po čet skúšok;  
pri čom: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
pri čom: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
pri čom: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
ke ď: 
ΔE REESS,CS,n  je zmena elektrickej energie REESS v režime na udržanie nabitia batérie po čas skúšky n pod ľa 
bodu 1.1.2 tohto doplnku (Wh);  
d CS,n je najazdená vzdialenos ť po čas skúšky n typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie (km).  
Korek čný koeficient spotreby paliva sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice. Štatistický význam korek čného 
koeficientu spotreby paliva vyhodnotí schva ľovací úrad.  
2.3.1.1. Je povolené uplatni ť korek čný koeficient spotreby paliva, ktorý sa vypracoval pod ľa skúšok za celkový uplat ­
nite ľný skúšobný cyklus WLTP, na korekciu každej jednotlivej fázy.  
2.3.1.2. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 2.2 tohto doplnku, sa môžu na žiados ť výrobcu a so súhlasom 
schva ľovacieho úradu vypo číta ť samostatné korek čné koeficienty spotreby paliva K  fuel,FCHV,p  pre každú jednot ­
livú fázu. V takomto prípade sa v každej jednotlivej fáze musia splni ť rovnaké kritériá ako v bode 2.2 tohto 
doplnku a musí sa použi ť postup opísaný v bode 2.3.1 tohto doplnku v prípade každej jednotlivej fázy 
s cie ľom ur čiť ich korek čný koeficient.  
2.3.2. Ur čenie korek čného koeficientu K  CO2 hmotnostných emisií CO  2 
V prípade vozidiel OVC-JEV a NOVC-HEV sa korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 K CO2 , ktorý sa 
stanovuje najazdením súboru skúšok typu 1 v režime na udržanie nabitia batérie, vymedzuje pod ľa tejto 
rovnice: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
ke ď: 
K CO2 je korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 (g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  je spotreba elektrickej energie v režime na udržanie nabitia batérie po čas skúšky n na základe 
vybíjania REESS pod ľa bodu 2.3.1 tohto doplnku (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  je aritmetický priemer spotreby elektrickej energie v režime na udržanie nabitia batérie po čas 
skúšok n  cs na základe vybíjania REESS pod ľa bodu 2.3.1 tohto doplnku (Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  sú hmotnostné emisie CO  2 pri skúške n v režime na udržanie nabitia batérie bez korekcie 
energetickej bilancie pod ľa tabu ľky A8/5, kroku č. 2 (g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  je aritmetický priemer hmotnostných emisií CO  2 v režime na udržanie nabitia batérie po čas 
skúšok na základe hmotnostných emisií CO  2 bez korekcie energetickej bilancie, pod ľa rovnice 
uvedenej nižšie (g/km);  
n je indexové číslo posudzovanej skúšky;SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/625
 
n cs je celkový po čet skúšok;  
pri čom: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice. Štatistický význam 
korek čného koeficientu hmotnostných emisií CO  2 vyhodnotí schva ľovací úrad.  
2.3.2.1. Je povolené uplatni ť korek čný koeficient hmotnostných emisií CO  2 , ktorý sa vypo čítal pod ľa skúšok za celkový 
uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP, na korekciu každej jednotlivej fázy.  
2.3.2.2. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 2.2 tohto doplnku, môžu sa na žiados ť výrobcu a so súhlasom 
schva ľovacieho úradu vypracova ť samostatné korek čné koeficienty hmotnostných emisií CO  2 K CO2,p  každej 
jednotlivej fázy. V takomto prípade sa v každej jednotlivej fáze musia splni ť rovnaké kritériá ako v bode 2.2 
tohto doplnku a v prípade každej jednotlivej fázy sa musí použi ť postup opísaný v bode 2.3.2 tohto doplnku 
s cie ľom ur čiť korek čné koeficienty pre danú fázu.  
3. Skúšobný postup na ur čenie korek čných koeficientov  
3.1. Vozidlá OVC-HEV  
V prípade vozidiel OVC-HEV sa použije jeden z týchto priebehov skúšky pod ľa obrázka A8.App2/1 na meranie 
všetkých hodnôt potrebných na ur čenie korek čných koeficientov pod ľa bodu 2 tohto doplnku.  
Obrázok A8.App2/1  
Priebehy skúšky vozidiel OVC-HEV
  
3.1.1. Priebeh skúšky – možnos ť 1 
3.1.1.1. Predkondicionovanie a odstavenie  
Predkondicionovanie a odstavenie sa vykoná pod ľa bodu 2.1 doplnku 4 tejto čiastkovej prílohy.SK L 175/626 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3.1.1.2. Úprava REESS  
Pred vykonaním skúšobného postupu pod ľa bodu 3.1.1.3 môže výrobca upravi ť REESS. Výrobca poskytne 
dôkaz o tom, že boli splnené požiadavky na za čatie skúšky pod ľa bodu 3.1.1.3.  
3.1.1.3. Skúšobný postup  
3.1.1.3.1. Vodi čom volite ľný režim pre uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP sa musí vybra ť pod ľa bodu 3 doplnku 6 
tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.1.3.2. Na ú čely skúšok sa bude jazdi ť uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP pod ľa bodu 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.1.3.3. Pokia ľ nie je uvedené inak, vozidlo sa skúša v súlade so skúšobným postupom typu 1 opísaným v čiastkovej 
prílohe 6.  
3.1.1.3.4. Na získanie súboru uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP potrebných na ur čenie korek čných koeficientov sa 
môže po skúške vykona ť nieko ľko po sebe idúcich priebehov pod ľa bodu 2.2 tohto doplnku, ktoré pozo ­
stávajú z bodu 3.1.1.1 až 3.1.1.3 tohto doplnku.  
3.1.2. Priebeh skúšky – možnos ť 2 
3.1.2.1. Predkondicionovanie  
Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje pod ľa postupov uvedených v bode 2.1.1 alebo bode 2.1.2 doplnku 4 
tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.2.2. Úprava REESS  
Po predkondicionovaní sa môže vynecha ť odstavenie pod ľa bodu 2.1.3 doplnku 4 tejto čiastkovej prílohy 
a trvanie prestávky, po čas ktorej sa môže upravi ť REESS, sa nastaví na maximálne 60 minút. Podobná 
prestávka sa môže uplatni ť pred každou skúškou. Ihne ď po skon čení tejto prestávky sa musia uplatni ť 
požiadavky bodu 3.1.2.3 tohto doplnku.  
Na žiados ť výrobcu sa môže pred úpravou REESS vykona ť ďalšie zahrievanie na zabezpe čenie podobných 
štartovacích podmienok na ur čenie korek čného koeficientu. Ak výrobca vyžaduje vykonanie tohto ďalšieho 
zahrievacieho postupu, rovnaký zahrievací postup sa použije opakovane v rámci priebehu skúšky.  
3.1.2.3. Skúšobný postup  
3.1.2.3.1. Vodi čom volite ľný režim pre uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP sa musí vybra ť pod ľa bodu 3 doplnku 6 
tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.2.3.2. Na ú čely skúšok sa bude jazdi ť uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP pod ľa bodu 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.1.2.3.3. Pokia ľ nie je uvedené inak, vozidlo sa skúša v súlade so skúšobným postupom typu 1 opísaným v čiastkovej 
prílohe 6.  
3.1.2.3.4. Na získanie súboru uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP potrebných na ur čenie korek čných koeficientov sa 
môže po skúške vykona ť nieko ľko po sebe idúcich priebehov pod ľa bodu 2.2 tohto doplnku, ktoré pozo ­
stávajú z bodov 3.1.2.2 a 3.1.2.3 tohto doplnku.  
3.2. Vozidlá NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
V prípade vozidiel NOVC-HEV a NOVC-FCHV sa použije jeden z týchto priebehov skúšky pod ľa obrázka 
A8.App2/2 na meranie všetkých hodnôt potrebných na ur čenie korek čných koeficientov pod ľa bodu 2 
tohto doplnku.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/627
 
Obrázok A8.App2/2  
Priebehy skúšky vozidiel NOVC-HEV a NOVC-FCHV
  
3.2.1. Priebeh skúšky – možnos ť 1 
3.2.1.1. Predkondicionovanie a odstavenie  
Skúšobné vozidlo sa musí kondicionova ť a odstavi ť pod ľa bodu 3.3.1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.1.2. Úprava REESS  
Pred vykonaním skúšobného postupu pod ľa bodu 3.2.1.3 môže výrobca upravi ť REESS. Výrobca poskytne 
dôkaz o tom, že boli splnené požiadavky na za čatie skúšky pod ľa bodu 3.2.1.3.  
3.2.1.3. Skúšobný postup  
3.2.1.3.1. Vodi čom volite ľný režim sa musí vybra ť pod ľa bodu 3 doplnku 6 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.1.3.2. Na ú čely skúšok sa bude jazdi ť uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP pod ľa bodu 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.1.3.3. Pokia ľ nie je uvedené inak, vozidlo sa skúša v súlade so skúšobným postupom typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie opísaným v čiastkovej prílohe 6.  
3.2.1.3.4. Na získanie súboru uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP potrebných na ur čenie korek čných koeficientov sa 
môže po skúške vykona ť nieko ľko po sebe idúcich priebehov pod ľa bodu 2.2 tohto doplnku, ktoré pozo ­
stávajú z bodu 3.2.1.1 až 3.2.1.3 tohto doplnku.  
3.2.2. Priebeh skúšky – možnos ť 2 
3.2.2.1. Predkondicionovanie  
Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje pod ľa bodu 3.3.1.1 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.2.2. Úprava REESS  
Po predkondicionovaní sa vynechá odstavenie pod ľa bodu 3.3.1.2. tejto čiastkovej prílohy a trvanie prestávky, 
po čas ktorej sa môže upravi ť REESS, sa nastaví na maximálne 60 minút. Podobná prestávka sa môže uplatni ť 
pred každou skúškou. Ihne ď po skon čení tejto prestávky sa musia uplatni ť požiadavky bodu 3.2.2.3 tohto 
doplnku.SK L 175/628 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Na žiados ť výrobcu sa môže pred úpravou REESS vykona ť ďalšie zahrievanie na zabezpe čenie podobných 
štartovacích podmienok na ur čenie korek čného koeficientu. Ak výrobca vyžaduje vykonanie tohto ďalšieho 
zahrievacieho postupu, rovnaký zahrievací postup sa použije opakovane v rámci priebehu skúšky.  
3.2.2.3. Skúšobný postup  
3.2.2.3.1. Vodi čom volite ľný režim pre uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP sa musí vybra ť pod ľa bodu 3 doplnku 6 
tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.2.3.2. Na ú čely skúšok sa bude jazdi ť uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP pod ľa bodu 1.4.2 tejto čiastkovej prílohy.  
3.2.2.3.3. Pokia ľ nie je uvedené inak, vozidlo sa skúša v súlade so skúšobným postupom typu 1 opísaným v čiastkovej 
prílohe 6.  
3.2.2.3.4. Na získanie súboru uplatnite ľných skúšobných cyklov WLTP potrebných na ur čenie korek čných koeficientov sa 
môže po skúške vykona ť nieko ľko po sebe idúcich priebehov pod ľa bodu 2.2 tohto doplnku, ktoré pozo ­
stávajú z bodov 3.2.2.2 a 3.2.2.3 tohto doplnku.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/629
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 3  
Ur čenie prúdu a napätia v REESS pre vozidlá NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV  
1. Úvod  
1.1. V tomto doplnku sa vymedzuje metóda a požadované prístrojové vybavenie na ur čenie prúdu a napätia REESS 
vozidiel NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV.  
1.2. Meranie prúdu a napätia REESS sa za čína v rovnakom čase ako za čiatok skúšky a kon čí ihne ď po tom, ako 
vozidlo dokon čí skúšku.  
1.3. Ur čí sa prúd a napätie REESS v každej fáze.  
1.4. Zoznam prístrojového vybavenia, ktoré používa výrobca na meranie napätia a prúdu REESS [vrátane názvu 
výrobcu prístroja, čísla modelu, sériového čísla, dátumov naposledy vykonanej kalibrácie (prípadne)] po čas: 
a) skúšky typu 1 pod ľa bodu 3 tejto čiastkovej prílohy;  
b) postupu na ur čenie korek čných koeficientov pod ľa doplnku 2 tejto čiastkovej prílohy (ak je to vhodné);  
c) ATCT uvedená v čiastkovej prílohe 6a;  
sa predloží schva ľovaciemu úradu.  
2. Prúd REESS  
Vybíjanie REESS sa považuje za záporný prúd.  
2.1. Vonkajšie meranie prúdu REESS  
2.1.1. Prúd, resp. prúdy systému REESS sa merajú po čas skúšok pomocou meni ča prúdu upínacieho alebo zavretého 
typu. Systém na meranie prúdu musí sp ĺňať požiadavky uvedené v tabu ľke A8/1 tejto čiastkovej prílohy. Meni č, 
resp. meni če prúdu musia by ť schopné zvládnu ť špi čkové prúdy pri štartovaní motora a teplotné podmienky 
v bode merania.  
2.1.2. Meni če prúdu sa namontujú na jeden z káblov systému REESS pripojených priamo k systému REESS a musia 
zah ŕňať celkový prúd systému REESS.  
V prípade tienených vodi čov sa musia so súhlasom schva ľovacieho úradu použi ť vhodné metódy.  
Aby bolo možné jednoducho mera ť prúd REESS pomocou vonkajšieho meracieho zariadenia, výrobca by mal do 
vozidla zabudova ť vhodné, bezpe čné a prístupné prípojné body. Ak to nie je uskuto čnite ľné, výrobca je povinný 
schva ľovaciemu úradu poskytne prostriedky na pripojenie prevodníka prúdu k jednému z káblov priamo pripo ­
jených k REESS spôsobom opísaným v tomto bode.  
2.1.3. Výstup prevodníka prúdu sa odoberá pri minimálnej frekvencii 20 Hz. Meraný prúd sa v priebehu času integruje 
a výsledkom je nameraná hodnota Q vyjadrená v ampérhodinách (Ah). Integrácia sa môže vykona ť v rámci 
systému merania prúdu.  
2.2. Údaje o prúde REESS z palubnej jednotky vozidla  
Výrobca môže použi ť údaje o meraní prúdu z palubnej jednotky vozidla ako alternatívu k bodu 2.1 tohto 
doplnku. Presnos ť týchto údajov treba preukáza ť schva ľovaciemu úradu.SK L 175/630 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
3. Napätie REESS  
3.1. Vonkajšie meranie napätia REESS  
Po čas skúšok opísaných v bode 3 tejto čiastkovej prílohy sa napätie REESS musí mera ť pri uplatnení požiadaviek 
na zariadenia a presnos ť uvedených v bode 1.1 tejto čiastkovej prílohy. V prípade merania napätia REESS 
pomocou vonkajšieho meracieho zariadenia by mali výrobcovia zabezpe čiť schva ľovaciemu úradu, aby sa v sys ­
téme REESS nachádzali body na meranie napätia.  
3.2. Menovité napätie REESS  
V prípade vozidiel NOVC-HEV, NOVC-FCHV a OVC-HEV sa namiesto napätia REESS pod ľa bodu 3.1 tohto 
doplnku môže použi ť menovité napätie REESS ur čené pod ľa normy DIN EN 60050-482.  
3.3. Údaje o napätí REESS z palubnej jednotky vozidla  
Výrobca môže použi ť údaje o meraní napätia z palubnej jednotky ako alternatívu k bodu 3.1 a 3.2 tohto doplnku. 
Presnos ť týchto údajov treba preukáza ť schva ľovaciemu úradu.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/631
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 4  
Predkondicionovanie, odstavenie a podmienky nabíjania REESS pre vozidlá PEV a OVC-HEV  
1. V tomto doplnku sa opisuje skúšobný postup predkondicionovania REESS a spa ľovacieho motora v rámci 
prípravy na:  
a) dojazd v elektrickom režime, merania v režime vybíjania batérie a režime na udržanie nabitia batérie pri 
skúšaní vozidiel OVC-HEV; a  
b) merania dojazdu v elektrickom režime, ako aj merania spotreby elektrickej energie pri skúšaní vozidiel PEV.  
2. Predkondicionovanie a odstavenie vozidiel OVC-HEV  
2.1. Predkondicionovanie a odstavenie, ke ď sa skúšobný postup za čína skúškou v režime na udržanie nabitia batérie  
2.1.1. Pokia ľ ide o predkondicionovanie spa ľovacieho motora, vozidlo musí prejs ť aspo ň jeden uplatnite ľný skúšobný 
cyklus WLTP. Po čas každého prejdeného cyklu predkondicionovania sa ur čí bilancia nabíjania REESS. Pred ­
kondicionovanie sa musí zastavi ť na konci uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP, po čas ktorého sa splnilo 
medzné kritérium pod ľa bodu 3.2.4.5 tejto čiastkovej prílohy.  
2.1.2. Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže nastavi ť stav nabíjania REESS pri skúške typu 
1 v režime na udržanie nabitia batérie pod ľa odporú čania výrobcu ako alternatíva k bodu 2.1.1 tohto doplnku 
s cie ľom dosiahnu ť vykonanie skúšky v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie.  
V takomto prípade sa uplatní postup predkondicionovania, ako je napríklad postup uplatnite ľný na bežné 
vozidlá pod ľa bodu 1.2.6 čiastkovej prílohy 6.  
2.1.3. Odstavenie vozidla sa musí vykona ť pod ľa bodu 1.2.7 čiastkovej prílohy 6.  
2.2. Predkondicionovanie a odstavenie, ke ď sa skúšobný postup za čína skúškou v režime vybíjania batérie  
2.2.1. Vozidlá OVC-HEV musia prejs ť aspo ň jeden uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP. Po čas každého prejdeného 
cyklu predkondicionovania sa ur čí bilancia nabíjania REESS. Predkondicionovanie sa musí zastavi ť na konci 
uplatnite ľného skúšobného cyklu WLTP, po čas ktorého sa splnilo medzné kritérium pod ľa bodu 3.2.4.5 tejto 
čiastkovej prílohy.  
2.2.2. Odstavenie vozidla sa musí vykona ť pod ľa bodu 1.2.7 čiastkovej prílohy 6. Nútené ochladenie sa neuplat ňuje na 
vozidlá predkondicionované na skúšku typu 1. Po čas odstavenia sa REESS nabije prostredníctvom bežného 
postupu nabíjania, ako sa uvádza v bode 2.2.3 tohto doplnku.  
2.2.3. Používanie bežného nabíjania  
2.2.3.1. REESS sa nabíja pri teplote okolia uvedenej v bode 1.2.2.2.2 čiastkovej prílohy 6 bu ď: 
a) palubnou nabíja čkou, ak je namontovaná; alebo  
b) externou nabíja čkou odporú čanou výrobcom, pri čom nabíjanie sa vykonáva spôsobom predpísaným pre 
bežné nabíjanie.  
Postupy uvedené v tomto bode vylu čujú všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky 
alebo ru čne aktivova ť, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie. Výrobca musí vyhlási ť, že sa po čas 
skúšky nevyskytol špeciálny postup nabíjania.SK L 175/632 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
2.2.3.2. Kritérium ukon čenia nabíjania  
Kritérium ukon čenia nabíjania sa dosiahne vtedy, ke ď palubné alebo vonkajšie prístroje indikujú plné nabitie 
REESS.  
3. Predkondicionovanie vozidiel PEV  
3.1. Prvé nabitie REESS  
Prvé nabitie REESS pozostáva z vybitia REESS a použitia bežného nabíjania.  
3.1.1. Vybíjanie REESS  
Postup vybíjania sa vykonáva pod ľa odporú čaní výrobcu. Výrobca zaru čí, aby bol REESS po čas vybíjania čo 
možno najviac vybitý.  
3.1.2. Používanie bežného nabíjania  
REESS sa nabíja pod ľa bodu 2.2.3.1 tohto doplnku.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/633
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 5  
Faktory využitia (UF) vozidiel OVC-HEV  
1. Faktory využitia (UF) sú pomery založené na jazdných štatistických údajoch a dojazdoch dosiahnutých v režime 
vybíjania batérie a režime na udržanie nabitia batérie vozidiel OVC-HEV a používajú sa na zis ťovanie vážených emisií, 
emisií CO  2 a spotreby paliva.  
Databáza použitá na výpo čet faktorov využitia v bode 2 bola založená prevažne na charakteristikách používania (napr. 
využívanie, denná prejdená vzdialenos ť, podiely rôznych tried vozidiel) bežných vozidiel. Ke ď sa na európskom trhu 
za čne používa ť významný po čet vozidiel OVC-HEV, bude potrebné prehodnoti ť UF a frekvencie nabíjania prostredníc ­
tvom zákazníckej štúdie.  
2. Na výpo čet faktora využitia (UF) špecifického pre každú fázu sa použije táto rovnica:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
ke ď: 
UF  i Faktor využitia pre fázu i.  
d i Najazdená vzdialenos ť do konca fázy i v km.  
C j j-tý koeficient (pozri tabu ľku A8/App5/1).  
d n Normalizovaný koeficient (pozri tabu ľku A8/App5/1).  
k Po čet členov a koeficientov v mocniteli (pozri tabu ľku A8.App5/1).  
i Číslo posudzovanej fázy.  
j Číslo posudzovaného člena/koeficientu.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Sú čet vypo čítaných faktorov využitia až do fázy (i-1).  
Krivka založená na týchto parametroch uvedených v tabu ľke A8.App5/1 je platná od 0 km až po normalizovanú 
vzdialenos ť d n , pri ktorej sa UF približuje k hodnote 1,0 (ako možno vidie ť na obrázku A8/App5/1).  
Tabu ľka A8.App5/1  
Parameter, ktorý sa má použi ť v rovnici y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21SK L 175/634 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Krivka zobrazená ďalej na obrázku A8/App5/1 slúži len na ilustráciu. Nie je sú čas ťou legislatívneho textu.  
Obrázok A8.App5/1  
Krivka faktora využitia na základe parametra rovnice z tabu ľky A8.App5/1
SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/635
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 6  
Výber vodi čom volite ľných režimov  
1. Všeobecná požiadavka  
1.1. Výrobca vyberie vodi čom volite ľný režim pre skúšobný postup typu 1 pod ľa bodu 2 až 4 tohto doplnku, čo vozidlu 
umožní prejs ť posudzovaný skúšobný cyklus v rámci tolerancií rýchlostnej krivky pod ľa bodu 1.2.6.6 čiastkovej 
prílohy 6.  
1.2. Výrobca predloží schva ľovaciemu úradu dôkazy týkajúce sa:  
a) dostupnosti prevládajúceho režimu za posudzovaných podmienok;  
b) maximálnej rýchlosti posudzovaného vozidla;  
a prípadne:  
c) režimu najlepšieho a najhoršieho prípadu zisteného na základe údajov o spotrebe paliva a prípadne o hmotnost ­
ných emisiách CO  2 vo všetkých režimoch (pozri čiastkovú prílohu 6, bod 1.2.6.5.2.4);  
d) režimu s najvyššou spotrebou elektrickej energie;  
e) spotreby energie na cyklus (pod ľa bodu 5. čiastkovej prílohy 7, pri čom cie ľová rýchlos ť sa nahradí skuto čnou 
rýchlos ťou).  
1.3. Špecializované vodi čom volite ľné režimy, napríklad „režim v kopcovitom teréne“ alebo „režim údržby“, ktoré nie sú 
ur čené na bežnú každodennú prevádzku, ale iba na špeciálne obmedzené ú čely, sa nebudú bra ť do úvahy.  
2. Vozidlá OVC-HEV vybavené vodi čom volite ľným režimom v prevádzkovom stave vybíjania batérie  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim pre skúšku typu 1 v režime vybíjania batérie 
zvolí pod ľa týchto podmienok.  
Na vývojovom diagrame na obrázku A8.App6/1 je znázornený výber režimu pod ľa bodu 2 tohto doplnku.  
2.1. Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom stave 
vybíjania batérie, zvolí sa tento režim.  
2.2. Ak neexistuje prevládajúci režim alebo takýto režim existuje, ale neumož ňuje vozidlu prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus v prevádzkovom stave vybíjania batérie, zvolí sa režim skúšky na základe týchto podmienok:  
a) Ak existuje iba jeden režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom stave 
vybíjania batérie, zvolí sa tento režim.  
b) Ak viacero režimov umož ňuje prejdenie referen čného skúšobného cyklu v prevádzkovom stave vybíjania batérie, 
zvolí sa spomedzi nich režim s najvä čšou spotrebou elektrickej energie.  
2.3. Ak neexistuje žiadny režim pod ľa bodu 2.1 a 2.2 tohto doplnku, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus, tento referen čný skúšobný cyklus sa upraví pod ľa bodu 9 čiastkovej prílohy 1:SK L 175/636 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
a) Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus v prevádz ­
kovom stave vybíjania batérie, zvolí sa tento režim.  
b) Ak neexistuje prevládajúci režim, ale existujú iné režimy, ktoré vozidlu umož ňujú prejs ť upravený referen čný 
skúšobný cyklus v prevádzkovom stave vybíjania batérie, zvolí sa režim s najvä čšou spotrebou elektrickej energie.  
c) Ak neexistuje režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom stave 
vybíjania batérie, identifikuje sa režim alebo režimy s najvä čšou spotrebou energie na cyklus a zvolí sa režim 
s najvyššou spotrebou elektrickej energie.  
Obrázok A8.App6/1  
Výber vodi čom volite ľného režimu pre vozidlá OVC-HEV v prevádzkovom stave vybíjania batérie
  
3. Vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV vybavené vodi čom volite ľným režimom v prevádzkovom režime na 
udržanie nabitia batérie  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim pre skúšku typu 1 v režime na udržanie 
nabitia batérie zvolí pod ľa týchto podmienok.  
Na vývojovom diagrame na obrázku A8.App6/2 je znázornený výber režimu pod ľa bodu 3 tohto doplnku.  
3.1. Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom režime 
na udržanie nabitia batérie, zvolí sa tento režim.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/637
 
3.2. Ak neexistuje prevládajúci režim alebo takýto režim existuje, ale neumož ňuje vozidlu prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie, zvolí sa režim skúšky na základe týchto podmienok:  
a) Ak existuje iba jeden režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom režime 
na udržanie nabitia batérie, zvolí sa tento režim.  
b) Ak viacero režimov umož ňuje prejdenie referen čného skúšobného cyklu v prevádzkovom režime na udržanie 
nabitia batérie, výrobca pod ľa vlastného uváženia bu ď zvolí režim najhoršieho prípadu alebo zvolí režim najlep ­ 
šieho prípadu a najhoršieho prípadu, pri čom vypo číta aritmetický priemer z výsledkov skúšky.  
3.3. Ak neexistuje žiadny režim pod ľa bodu 3.1 a 3.2 tohto doplnku, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus, tento referen čný skúšobný cyklus sa upraví pod ľa bodu 9 čiastkovej prílohy 1:  
a) Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus v prevádz ­
kovom režime na udržanie nabitia batérie, zvolí sa tento režim.  
b) Ak neexistuje prevládajúci režim, ale existujú iné režimy, ktoré vozidlu umož ňujú prejs ť upravený referen čný 
skúšobný cyklus v prevádzkovom režime na udržanie nabitia batérie, zvolí sa spomedzi nich režim najhoršieho 
prípadu.  
c) Ak neexistuje režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus v prevádzkovom režime 
na udržanie nabitia batérie, zistia sa režim alebo režimy s najvä čšou spotrebou energie na cyklus a zvolí sa režim 
najhoršieho prípadu.SK L 175/638 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Obrázok A8.App6/2  
Výber vodi čom volite ľného režimu pre vozidlá OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV v prevádzkovom režime 
na udržanie nabitia batérie
  
4. Vozidlá PEV vybavené vodi čom volite ľným režimom  
V prípade vozidiel vybavených vodi čom volite ľným režimom sa režim pre skúšku typu 1 zvolí pod ľa týchto 
podmienok.  
Na vývojovom diagrame v obrázku A8.App6/3 je znázornený výber režimu pod ľa bodu 3 tohto doplnku.  
4.1. Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus, zvolí sa tento režim.  
4.2. Ak neexistuje prevládajúci režim alebo takýto režim existuje, ale neumož ňuje vozidlu prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus, zvolí sa režim skúšky na základe týchto podmienok.  
a) Ak existuje iba jeden režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný cyklus, zvolí sa tento režim.  
b) Ak viacero režimov umož ňuje prejdenie referen čného skúšobného cyklu, zvolí sa spomedzi nich režim s naj ­
vä čšou spotrebou elektrickej energie.  
4.3. Ak neexistuje žiadny režim pod ľa bodu 4.1 a 4.2 tohto doplnku, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť referen čný skúšobný 
cyklus, tento referen čný skúšobný cyklus sa upraví pod ľa bodu 9 čiastkovej prílohy 1. Výsledný skúšobný cyklus sa 
pomenuje ako uplatnite ľný skúšobný cyklus WLTP:  
a) Ak existuje prevládajúci režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus, zvolí sa 
tento režim.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/639
 
b) Ak neexistuje prevládajúci režim, ale existujú iné režimy, ktoré vozidlu umož ňujú prejs ť upravený referen čný 
skúšobný cyklus, zvolí sa režim s najvä čšou spotrebou elektrickej energie.  
c) Ak neexistuje režim, ktorý vozidlu umož ňuje prejs ť upravený referen čný skúšobný cyklus, identifikuje sa režim 
alebo režimy s najvä čšou spotrebou energie na cyklus a zvolí sa režim s najvyššou spotrebou elektrickej energie.  
Obrázok A8.App6/3  
Výber vodi čom volite ľného režimu pre vozidlá PEV
SK L 175/640 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 8  
Doplnok 7  
Meranie spotreby paliva hybridných vozidiel s palivovými článkami so stla čeným vodíkom  
1. Všeobecné požiadavky  
1.1. Spotreba paliva sa meria pomocou gravimetrickej metódy pod ľa bodu 2 tohto doplnku.  
Na žiados ť výrobcu a so súhlasom schva ľovacieho úradu sa môže spotreba paliva mera ť bu ď pomocou tlakovej 
metódy alebo metódy prietoku. V tomto prípade musí výrobca poskytnú ť technický dôkaz, že pomocou metódy 
sa dosahujú ekvivalentné výsledky. Tlaková metóda a metóda prietoku sú opísané v norme ISO 23828.  
2. Gravimetrická metóda  
Spotreba paliva sa vypo číta meraním hmotnosti palivovej nádrže pred a po skúške.  
2.1. Vybavenie a nastavenie  
2.1.1. Príklad prístrojového vybavenia je zobrazený na obrázku A8/App7/1. Na meranie spotreby paliva sa použije 
jedna alebo viac nádrží mimo vozidla. Nádrž, resp. nádrže mimo vozidla sa pripoja k prívodu paliva medzi 
pôvodnou palivovou nádržou a systémom palivových článkov.  
2.1.2. Na predkondicionovanie sa môže použi ť pôvodne nainštalovaná nádrž alebo vonkajší zdroj vodíka.  
2.1.3. Tlak pri čerpaní sa upraví pod ľa hodnoty odporú čanej výrobcom.  
2.1.4. Rozdiel medzi tlakmi v potrubí pri zásobovaní plynom sa minimalizujú, ke ď sa potrubia vymenia.  
V prípade, že sa o čakáva vplyv rozdielu tlaku, výrobca a schva ľovací úrad sa dohodnú, či je alebo nie je potrebná 
korekcia.  
2.1.5. Presné váhy  
2.1.5.1. Presné váhy použité na meranie spotreby paliva musia sp ĺňať špecifikácie v tabu ľke A8.App7/1.  
Tabu ľka A8.App7/1  
Kritériá overenia analytických váh  
Meranie  Rozlíšenie (zrozumite ľnos ť) Presnos ť (opakovate ľnos ť) 
Presné váhy  0,1 g maximálne  0,02 maximálne (  1 ) 
( 1 ) Spotreba paliva (bilancia nabíjania REESS = 0) po čas skúšky, v hmotnosti, štandardná odchýlka  
2.1.5.2. Presné váhy sa kalibrujú v súlade so špecifikáciami, ktoré poskytol výrobca váhy, alebo aspo ň tak často, ako sa 
uvádza v tabu ľke A8.App7/2.  
Tabu ľka A8.App7/2  
Intervaly kalibrácie prístroja  
Kontroly meradla  Interval  
Presnos ť (opakovate ľnos ť) Ro čne a pri ve ľkej údržbe  
2.1.5.3. Poskytnú sa vhodné prostriedky na zníženie ú činku vibrácií a prúdenia, napríklad tlmiaci stôl alebo vetrolam.SK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/641
 
Obrázok A8.App7/1  
Príklad prístrojového vybavenia
  
ke ď: 
1 je vonkajší prívod paliva na predkondicionovanie  
2 je regulátor tlaku  
3 je pôvodná nádrž  
4 je systém palivových článkov  
5 sú presné váhy  
6 je/sú nádrž/nádrže mimo vozidla na meranie spotreby paliva  
2.2. Skúšobný postup  
2.2.1. Pred skúškou sa odmeria hmotnos ť nádrže mimo vozidla.  
2.2.2. Nádrž mimo vozidla sa pripojí k prívodu paliva, ako je znázornené na obrázku A8.App7/1.  
2.2.3. Skúška sa vykoná čerpaním z nádrže mimo vozidla.  
2.2.4. Nádrž mimo vozidla sa odoberie z prívodu.  
2.2.5. Odmeria sa hmotnos ť nádrže po vykonaní skúšky.  
2.2.6. Nebilancovaná spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie FC  CS,nb  z odmeranej hmotnosti pred a po 
skúške sa vypo číta pod ľa tejto rovnice:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
ke ď: 
FC CS,nb  je nebilancovaná spotreba paliva v režime na udržanie nabitia batérie, ktorá sa odmeria po čas skúšky 
(kg/100 km);  
g 1 je hmotnos ť nádrže na za čiatku skúšky (kg);  
g 2 je hmotnos ť nádrže na konci skúšky (kg);  
d je najazdená vzdialenos ť po čas skúšky (km).  
FC CS,nb,pSK L 175/642 Úradný vestník Európskej únie 7.7.2017
 
Čiastková príloha 9  
Stanovenie rovnocennosti metód  
1. Všeobecná požiadavka  
Na žiados ť výrobcu môže schva ľovací úrad odsúhlasi ť iné metódy merania, ak sa nimi dosahujú rovnocenné 
výsledky pod ľa bodu 1.1 tejto čiastkovej prílohy. Rovnocennos ť navrhovaných metód treba preukáza ť 
schva ľovaciemu úradu.  
1.1. Rozhodnutie o rovnocennosti  
Navrhovaná metóda sa bude považova ť za rovnocennú, ak sa pri nej prejavuje rovnaká alebo lepšia odchýlka alebo 
presnos ť než pri referen čnej metóde.  
1.2. Stanovenie rovnocennosti  
Stanovenie rovnocennosti metódy je založené na štúdii korelácie medzi navrhovanou a referen čnou metódou. 
Metódy, ktoré sa používajú na korela čné skúšky, podliehajú schváleniu zo strany schva ľovacieho úradu.  
Základná zásada stanovovania odchýlky a presnosti navrhovanej a referen čnej metódy sa musí riadi ť usmerneniami 
normy ISO 5725, čas ť 6, príloha 8 „Porovnanie alternatívnych metód merania“.  
1.3. Požiadavky na vykonávanie  
VyhradenéSK 7.7.2017 Úradný vestník Európskej únie L 175/643