SK Úradný vestník Európskej únie C 144/22

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Slovinska na obdobie 2009 – 2013

2010/C 144/05

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

(1) Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Slovinska na roky 2009 až 2013.

(2) Slovinsko v rokoch, ktoré predchádzali kríze, vykazovalo stabilný hospodársky rast podporovaný rastúcim vývozom a investíciami. Rýchla expanzia sa zastavila v poslednom štvrťroku 2008, keď slovinské hospodárstvo výrazne a pomerne náhle zasiahla globálna kríza, a to najmä prostredníctvom obchodu vzhľadom na veľkú mieru otvorenosti slovinského hospodárstva. Hospodárske spomalenie po fáze vynárajúcich sa rizík prehriatia a straty konkurencieschopnosti vyvoláva určité úpravy v hospodárstve: od konca roku 2008 sa inflačný diferenciál oproti eurozóne a deficit platobnej bilancie postupne znižujú, pričom deficit sa v roku 2009 priblížil rovnováhe. V dôsledku hospodárskeho poklesu a v spojení s nápravnými opatreniami prijatými v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a výraznou zabudovanou dynamikou výdavkov sa rozpočtová pozícia Slovinska prudko zhoršila. Prudký nárast deficitu verejných financií z 1,8 % HDP v roku 2008 na odhadovaných 5,7 % HDP v roku 2009 viedol k tomu, že Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Slovinsku a stanovila termín na jeho odstránenie do roku 2013. Popri opätovnom dosiahnutí zdravých verejných financií, a to aj prostredníctvom ďalších reforiem dôchodkového systému, sú kľúčovými výzvami pre slovinské hospodárstvo posilnenie jeho odolnosti a obnovenie konkurencieschopnosti, aby bolo možné v plnej miere ťažiť z globálneho hospodárskeho oživenia. Vyžaduje si to lepšie zosúladenie vývoja miezd s vývojom výkonnosti a zavedenie štrukturálnych reforiem.

(3) Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude okrem toho kombinovať s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Je osobitne dôležité, aby Slovinsko zvýšilo produktivitu a udržalo pod kontrolou nárast jednotkových mzdových nákladov, okrem iného aj vykonaním reforiem v oblasti inovácií, výskumu a trhu práce.

(4) V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2010 znova dosiahne pozitívne hodnoty, a to na úrovni 0,9 % z – 7,3 % v roku 2009 (– 7,8 % podľa odhadu štatistického úradu vydaného 1. marca 2010), a zrýchli sa na priemernú mieru 3,2 % počas zvyšku obdobia programu. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu do roku 2011 a priaznivé predpoklady rastu v ďalšom období. Plánovaný pokles zamestnanosti a s ním súvisiaci rast miery nezamestnanosti by sa mohol oproti očakávaniam zhoršiť v dôsledku: i) ukončenia dočasných schém na podporu trhu práce, ak tieto opatrenia nebudú podľa potreby sprevádzané aktivačnou politikou a politikou odbornej prípravy, ktoré podporujú premiestňovanie pracovníkov na iné pracovné miesta a ich rekvalifikáciu; ii) ako aj v dôsledku plánovaného postupného zvyšovania minimálnej mzdy v rokoch 2010 až 2012. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické.

(5) V programe sa odhaduje, že by sa deficit verejných financií mal zvýšiť z 1,8 % HDP v roku 2008 na 5,7 % v roku 2009. Hoci úrokové výdavky ako podiel na HDP ostali podľa predpokladu v zásade nezmenené, primárne saldo sa výrazne zhoršilo. Ako sa uvádza vyššie, je to dôsledkom pôsobenia automatických stabilizátorov, silnej vnútornej dynamiky sociálnych transferov a mzdových nákladov vo verejnom sektore, ako aj rôznych diskrečných opatrení vrátane opatrení prijatých s cieľom reagovať na krízu, ktoré dosiahli úroveň okolo 1,5 % HDP a ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Podľa programu sa plánuje orientovať fiškálnu politiku v roku 2010 mierne reštriktívne a neskôr výrazne reštriktívne v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013.

(6) V programe sa na rok 2010 plánuje stabilizácia deficitu verejných financií na úrovni 5,7 % HDP. Vzhľadom na prudký nárast úrokového zaťaženia je cieľom zníženie primárneho deficitu o 0,7 percentuálneho bodu na úroveň tesne pod 4 % HDP. Rozpočtová stratégia na rok 2010 v súčasnom stave je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním prijatým Radou 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 realizovať v roku 2010 konsolidačné opatrenia podľa plánu. Diskrečné opatrenia na strane príjmov – konkrétne ďalšie zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb a ďalšie daňové úľavy pre sociálne slabé skupiny obyvateľstva na jednej strane a ďalšie zvyšovanie sadzieb spotrebných daní a revízia dane z emisií CO2 (ktorá sa ešte musí konkretizovať a prijať) na strane druhej – majú všeobecne neutrálny účinok na rozpočet. Očakáva sa však nárast príjmov o 0,8 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2009, a to vďaka predpokladanému výraznému rastu príjmov z nepriamych daní (3) a mierneho rastu „iných“ príjmov. Plánované opatrenia na strane výdavkov na rok 2010 – vrátane ďalšieho odkladu zvýšenia miezd vo verejnom sektore, prísnejších pravidiel indexácie sadzieb sociálnych dávok vrátane dôchodkov a nižších kapitálových transferov – by mali priniesť úspory okolo 1,25 % HDP v porovnaní so scenárom nezmenenej politiky, avšak miera primárnych výdavkov by pri výraznej vlastnej dynamike výdavkov mala podľa plánu v roku 2010 stále mierne rásť. V tomto kontexte by sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení vypočítaných podľa spoločne prijatej metodiky, malo zlepšiť iba mierne, o 0,25 percentuálneho bodu HDP, po zhoršení o 0,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2009.

(7) Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7, pričom cieľ týkajúci sa deficitu bol stanovený na 4,2 % HDP v roku 2011, 3,1 % v roku 2012 a 1,6 % v roku 2013. Strednodobá konsolidačná stratégia sa zakladá na rozsiahlom obmedzení primárnych výdavkov. V programe sú načrtnuté rozsiahle opatrenia, ktoré sú plánované na podporu tejto stratégie, stále ich však treba v plnej miere špecifikovať a prijať. Závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Okrem toho prognózy rozpočtu uvedené v programe zahŕňajú úplné ukončenie dočasných stimulačných opatrení po tom, ako sa od roku 2010 začnú postupne rušiť. Na obdobie 2010 – 2013 sa predpokladá priemerné ročné štrukturálne zlepšenie na úrovni pod 0,75 percentuálneho bodu HDP, čo je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Úpravy sú v sledovanom období nerovnomerne rozložené, pričom reštriktívny kurz fiškálnej politiky je sústredený na roky 2011 a 2013. V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ (MTO) pre rozpočtovú pozíciu Slovinska na úrovni štrukturálneho deficitu 1 % HDP, ktorý bol pôvodne stanovený v roku 2005. Vzhľadom na najnovšie odhady a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom rozpočtovom cieli sa v dostatočnej miere nezohľadňujú implicitné záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva, a to napriek tomu, že dlh je nižší ako referenčná hodnota 60 % HDP. Štrukturálne saldá zodpovedajúce cieľom, ktoré sa týkajú sa deficitov podľa programu, naznačujú, že strednodobý cieľ sa v období programu nedosiahne.

(8) Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánovalo v programe, pričom takáto možnosť sa v priebehu obdobia programu zvyšuje. Zdá sa, že predpokladaný výrazný rast nepriamych daní v roku 2010 je v programe len čiastočne podporený opatreniami a javí sa nadhodnotený vzhľadom na výhľad utlmenej súkromnej spotreby. Výsledný rast výdavkov v posledných rokoch prekročil plánovanú úroveň a táto situácia by sa mohla zopakovať. Od roku 2011 hrozí vyššie riziko prekročenia výdavkov, keďže základné opatrenia ešte neboli v plnej miere konkretizované alebo prijaté, a v prípade niektorých možno očakávať, že budú závisieť od výsledkov rokovaní so sociálnymi partnermi. Okrem toho, rozsah predpokladaného zníženia výdavkov by sa mal vnímať v súvislosti so silnou vlastnou dynamikou výdavkov, a to najmä v oblasti miezd a sociálnych transferov (vrátane dôchodkov), pričom obidve tieto oblasti by podľa plánu mali v značnej miere prispieť k zníženiu deficitu. Plánované výrazné zníženie kapitálových výdavkov počas obdobia programu je stanovené tak, aby odrážalo intenzívnejšie využívanie štrukturálnych fondov EÚ, čo môže byť vzhľadom na rezervy v absorpčnej kapacite problematické. Riziká na strane príjmov súvisia s príliš optimistickým makroekonomickým scenárom na obdobie po roku 2011.

(9) V programe sa odhaduje, že hrubý verejný dlh vzrástol výrazne z 22,5 % HDP v roku 2008 na 34,4 % HDP v roku 2009 (vzhľadom na nižšiu nominálnu hodnotu HDP podľa odhadov štatistického úradu vydaných 1. marca 2010 by hrubý dlh za rok 2009 mohol byť približne o 1 percentuálny bod HDP vyšší). K tomuto rastu najviac prispieva zvyšovanie primárneho deficitu a výrazná úprava vzťahu dlhu a deficitu, ktorá odzrkadľuje rekapitalizáciu a likviditné operácie na podporu finančného sektora. Plánovaný pomer dlhu k HDP by počas obdobia programu nemal prekročiť referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve, do roku 2012 by však mal narásť o viac ako 8 percentuálnych bodov, t. j. takmer na 43 % HDP, najmä vzhľadom na primárne deficity a zlepšovanie výhľadu nominálneho HDP, a v roku 2013 by mal zaznamenať mierny pokles v dôsledku opätovného dosiahnutia primárneho prebytku. Vzhľadom na negatívne riziká pre rozpočtové ciele, ktoré sú znásobené neistotou vo vzťahu k podpore zosúladenia dlhu a deficitu zo strany finančného sektora, by vývoj pomeru dlhu k HDP mohol byť menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe.

(10) Strednodobé prognózy dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, naznačujú, že rozpočtová stratégia plánovaná v programe by v súčasnej situácii a pri nezmenenej politike viedla k stabilizácii pomeru dlhu k HDP na niekoľko rokov, nezabránilo by sa však obnoveniu jeho mierne stúpajúcej tendencie do roku 2020.

(11) Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne väčší ako priemer EÚ, najmä kvôli relatívne vysokému nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zabezpečením primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedením štrukturálnych reforiem vrátane obmedzenia výrazného nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva by sa prispelo k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti za rok 2009 (4) hodnotené ako vysoké. Bolo by užitočné, keby obmedzenie výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva vychádzalo z plánovanej dvojstupňovej dôchodkovej reformy, ktorá bola predstavená v stratégii vlády na ukončenie angažovanosti štátu na obdobie 2010 – 2013, prijatej vo februári 2010.

(12) Prijatie priebežného dvojročného štátneho rozpočtu a stropov pre celkové zadlženie miestnej samosprávy sa považuje za pozitívnu črtu fiškálneho rámca Slovinska. Napriek tomu zostáva priestor na zlepšenie fiškálneho riadenia. Nedostatkom priebežných dvojročných rozpočtov je napr. to, že ciele stanovené na druhý rok sa v rozpočte na nasledujúci rok revidujú. Okrem toho plnenie rozpočtu v rokoch 2006 – 2008 a do istej miery v roku 2009 ukazuje určité riziko prekročenia výdavkov. Opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca sa v Slovinsku zaviedli v roku 2009 – t. j. tvorba rozpočtu založená na výkonnosti a zavedenie nezávislej rozpočtovej rady – a očakávajú sa ďalšie opatrenia, najmä zlepšenie rozpočtového účtovníctva a zavedenie fiškálneho pravidla. Ak sa tieto iniciatívy konzistentne zrealizujú, mohli by podporiť plánovanú fiškálnu konsolidáciu.

(13) Úpravy na strane výdavkov stanovené v aktualizovanom programe závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Zvyšovanie efektívnosti výdavkov sa stáva zvlášť dôležitým v záujme obmedzenia rastu výdavkov bez ohrozenia úrovne poskytovaných služieb. Z tohto dôvodu sa plánuje niekoľko iniciatív, ako je napr. jednotný informačný systém a jediné miesto vstupu pre sociálne transfery, ako aj nové zadefinovanie štandardov verejných služieb, pričom sa zohľadnia aspekty kvality, prípadne aj nárast spolufinancovania užívateľmi. Na základe programu sa očakáva, že spolu s postupným hospodárskym oživením tieto inovácie od roku 2011 povedú k poklesu pomeru sociálnych výdavkov k HDP. Na strane príjmov sa daňovou reformou z roku 2006, vďaka ktorej sa postupne znížili sadzby dane z príjmu fyzických a právnických osôb, zrušila sa daň z objemu miezd a zaviedli sa investičné daňové úľavy, mala posilniť podpora ponuky pracovnej sily a stimulovať tvorba kapitálu. Ďalšia daňová úľava pre nízkopríjmové obyvateľstvo sa zaviedla v rozpočte na rok 2010. Tieto zmeny sa čiastočne financujú prostredníctvom zvyšovania spotrebiteľských daní, pričom v programe je ohlásené ďalšie zvyšovanie, čím sa daňové zaťaženie postupne presúva z oblasti príjmov, najmä nízkopríjmových skupín, na nepriame dane. Ostatné iniciatívy v oblasti zdaňovania sa týkajú nových ustanovení na posilnenie boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa dani s cieľom zlepšiť výber daní.

(14) Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v zásade v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vzhľadom na uvedené riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v plnom súlade s týmito odporúčaniami. Predovšetkým je potrebné v plnej miere špecifikovať, prijať a zaviesť široko koncipované konsolidačné opatrenia naznačené na roky 2011 – 2013 a mali by sa posilniť konsolidačné plány na celé obdobie, aby sa podchytili riziká menej priaznivého rastu HDP a sklzov na výdavkovej alebo príjmovej strane. Takéto posilnenie je odôvodnené aj z hľadiska uvedených rizík vo vzťahu k dlhodobej udržateľnosti. Vzhľadom na riziká môže priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2013 zaostávať oproti 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktoré odporúčala Rada.

(15) Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Slovinsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizáciách programov stability. Slovinsko toto odporúčanie vo všeobecnosti plnilo.

Celkovým záverom je, že v programe sa plánuje stabilizovať pomer deficitu verejných financií k HDP v roku 2010 na úrovni 5,7 % a následne ho postupne znižovať vďaka konsolidácii na strane výdavkov, ktorá sa sústreďuje viac na koniec obdobia, až výrazne pod 3 % HDP v roku 2013, čo je termín, ktorý Rada stanovila na odstránenie nadmerného deficitu. Pomer hrubého dlhu k HDP bude podľa plánu ďalej rásť z 34,4 % v roku 2009 až do roku 2011, keď sa vo všeobecnosti stabilizuje na úrovni okolo 42 %. Ukazovatele deficitu a dlhu by počas celého programového obdobia mohli byť vyššie, ako sa plánovalo. Táto pravdepodobnosť sa časom zväčšuje a súvisí s: i) optimisticky stanoveným plánom príjmov v roku 2010 a následnými priaznivými predpokladmi rastu po roku 2011, ii) možným prekročením výdavkov vzhľadom na rozsah ich plánovaného obmedzenia v kombinácii so značnou dynamikou zaznamenanou v posledných rokoch najmä v oblasti miezd a sociálnych transferov vrátane dôchodkov; a iii) so skutočnosťou, že opatrenia na zníženie výdavkov neboli zatiaľ v plnej miere konkretizované a prijaté, pričom niektoré ešte budú závisieť od výsledkov rokovaní so sociálnymi partnermi. S cieľom podporiť plánované obmedzenie rastu výdavkov však vláda prijíma opatrenia, ktoré sú zamerané na posilnenie kontroly výdavkov a fiškálneho rámca. Okrem toho rovnaký zámer by mali sledovať aj plánované iniciatívy na zvýšenie efektívnosti verejného sektora a na racionalizáciu poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany.

Aj keby úplné a konzistentné zavedenie plánovanej fiškálnej konsolidácie znamenalo návrat k primárnemu prebytku do roku 2013, pretrvávajú veľké riziká v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Tieto riziká by bolo možné riešiť stanovením ambicióznejšieho strednodobého cieľa a prijatím a realizáciou ohlásených zmien vzorca valorizácie a ďalšej dôchodkovej reformy zameranej na obmedzenie výrazného rastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Bolo by užitočné, keby obmedzenie výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva vychádzalo z plánovanej dvojstupňovej dôchodkovej reformy. Okrem opätovného dosiahnutia zdravých verejných financií sú kľúčovými výzvami pre slovinské hospodárstvo posilnenie jeho odolnosti a obnovenie konkurencieschopnosti, aby bolo možné v plnej miere ťažiť z globálneho oživenia hospodárstva. Vyžaduje si to lepšie zosúladenie vývoja miezd a produktivity a zavedenie štrukturálnych reforiem.

V zmysle uvedeného hodnotenia a aj pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Slovinsko vyzýva, aby:

i) v roku 2010 dôsledne vykonalo plánované konsolidačné opatrenia a do roku 2013 podľa plánu znížilo deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP konkretizovaním, prijatím a vykonaním uvedených opatrení na obmedzenie výdavkov v súlade s priemernou fiškálnou konsolidáciou, ktorú odporúča Rada na základe článku 126 ods. 7, pričom bude pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia, ak sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je vypracovaný optimistickejšie ako scenár na základe odporúčania podľa článku 126 ods. 7;

ii) podniklo kroky na zlepšenie kontroly výdavkov a vynútiteľnosti viacročných rozpočtových plánov a zvýšilo efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov;

iii) vzhľadom na výrazný plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pokračovalo v reforme dôchodkového systému a stanovilo ambicióznejší strednodobý rozpočtový cieľ, v ktorom by sa dostatočne zohľadňovali implicitné záväzky vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

2008 2009 2010 2011 2012 2013 Reálny HDP (zmena v %) PS jan. 2010 3,5 –7,3 0,9 2,5 3,7 3,5 KOM nov. 2009 3,5 –7,4 1,3 2,0 — — PS apr. 2009 3,5 –4,0 1,0 2,7 — — Inflácia HISC (%) PS jan. 2010 (9) 5,7 1,0 1,5 2,5 2,7 2,7 KOM nov. 2009 5,5 0,9 1,7 2,0 — — PS apr. 2009 — — — — — — Produkčná medzera (6) (% potenciálneho HDP) PS jan. 2010 5,7 –3,4 –3,9 –3,2 –1,5 0,1 KOM nov. 2009 (7) 5,7 –3,3 –3,3 –2,8 — — PS apr. 2009 4,4 –2,3 –3,5 –3,1 — — Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta (% HDP) PS jan. 2010 — — — — — — KOM nov. 2009 –6,0 –0,7 –0,1 –0,5 — — PS apr. 2009 — — — — — — Verejné príjmy (% HDP) PS jan. 2010 42,4 42,4 43,2 42,9 42,7 42,5 KOM nov. 2009 42,4 43,2 43,2 42,9 — — PS apr. 2009 42,7 41,9 42,4 42,4 — — Verejné výdavky (% HDP) PS jan. 2010 44,2 48,1 48,9 47,1 45,9 44,2 KOM nov. 2009 44,2 49,5 50,2 49,9 — — PS apr. 2009 43,6 47,1 46,4 45,8 — — Saldo verejných financií (% HDP) PS jan. 2010 –1,8 –5,7 –5,7 –4,2 –3,1 –1,6 KOM nov. 2009 –1,8 –6,3 –7,0 –6,9 — — PS apr. 2009 –0,9 –5,1 –3,9 –3,4 — — Primárne saldo (% HDP) PS jan. 2010 –0,7 –4,6 –3,9 –2,3 –1,1 0,4 KOM nov. 2009 –0,7 –4,8 –5,1 –4,9 — — PS apr. 2009 0,2 –3,6 –2,2 –1,6 — — Cyklicky upravené saldo (6) (% HDP) PS jan. 2010 –4,3 –4,2 –4,0 –2,8 –2,4 –1,6 KOM nov. 2009 –4,5 –4,8 –5,4 –5,6 — — PS apr. 2009 –2,9 –4,1 –2,3 –2,0 — — Štrukturálne saldo (8) (% HDP) PS jan. 2010 –4,3 –4,2 –4,0 –2,8 –2,4 –1,6 KOM nov. 2009 –4,5 –4,7 –5,4 –5,6 — — PS apr. 2009 –2,9 –4,1 –2,3 –2,0 — — Hrubý verejný dlh (% HDP) PS jan. 2010 — 34,4 39,6 42,0 42,7 42,1 KOM nov. 2009 22,5 35,1 42,8 48,2 — — PS apr. 2009 22,8 30,5 34,1 36,3 — — Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

(1) Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2) V hodnotení sa zohľadňuje konkrétne predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3) V rozpočte na rok 2010 a 2011 sa uvádza, že príjmy zo spotrebných daní z energetických produktov sa zvýšia vďaka nárastu objemu predaných minerálnych olejov a príjmy z DPH vzrastú vďaka nižšiemu objemu vrátenej DPH v porovnaní s rokom 2009.

(4) V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(5) Konkrétne neboli poskytnuté údaje o čistých prijatých úveroch/poskytnutých úveroch voči zvyšku sveta.

(6) Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7) Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,3%, 1,2 %, 1,2% a 1,4 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(8) Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sú jednorazové a iné dočasné opatrenia podľa najaktuálnejšieho programu nulové a zvyšujú deficit o 0,1 % HDP v roku 2009.

(9) Prognózy inflácie ISC namiesto inflácie HISC.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.