VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1198

z 12. júla 2019,

ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

1. POSTUP

1.1. Platné opatrenia

(1) Rada v máji 2013 uložila vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 412/2013 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“ alebo „ČĽR“). V súčasnosti platné individuálne antidumpingové clá sa pohybujú v rozmedzí od 13,1 % do 26,1 %. Všetkým spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nezaradeným do vzorky bolo uložené clo vo výške 17,9 % a všetky ostatné spoločnosti podliehajú reziduálnemu antidumpingovému clu vo výške 36,1 % (ďalej len „pôvodné opatrenia“). Prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu pôvodných opatrení, sa ďalej uvádza ako „pôvodné prešetrovanie“.

1.2. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

(2) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti pôvodných opatrení (3) Európske združenie pre stolový a ornamentálny riad (ďalej len „FEPF“, z franc. Fédération européenne des industries de porcelaine et de faïence de table et d'ornementation, alebo „žiadateľ“), ktorého výroba predstavovala v roku 2017 viac než 28 % celkovej výroby keramického stolového a kuchynského riadu v Únii, požiadalo o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Žiadateľ tvrdil, že uplynutie platnosti pôvodných opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie dumpingu a pokračovanie alebo opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

(3) Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) (4) Komisia 15. mája 2018 oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti pôvodných opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (5) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.3. Prešetrovanie

1.3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

(4) Prešetrovanie pokračovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2017 do 31. marca 2018 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2014 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

1.3.2. Zainteresované strany

(5) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa na prešetrovaní zúčastnili. Konkrétne Komisia informovala o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti tieto strany: žiadateľa, známych výrobcov v Únii a ich príslušné združenia, známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, známych neprepojených dovozcov v Únii a orgány ČĽR.

(6) Všetky zainteresované strany boli vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v lehotách stanovených v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Zainteresované strany okrem toho dostali možnosť písomne požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

(7) Navrhujúci výrobcovia z Únie, zastúpení žiadateľom, požiadali Komisiu, aby zachovala dôvernosť ich názvov s cieľom zabrániť možnému riziku odvetných opatrení zo strany čínskych miestnych orgánov a/alebo súkromných subjektov v ČĽR. Tvrdili, že odhalenie totožnosti navrhovateľov by potenciálne mohlo mať vážny negatívny vplyv na ich podnikateľskú činnosť a vzťahy s čínskymi partnermi, s ktorými majú silné väzby.

(8) Komisia posúdila tieto žiadosti a poskytnuté podporné dôkazy. Dospela k záveru, že naozaj existujú dôkazy o značnom riziku odvetných opatrení. Na základe toho poskytla dôverné zaobchádzanie s názvami navrhujúcich výrobcov (6).

1.3.3. Výber vzorky

(9) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.3.3.1. Výber vzorky výrobcov z Únie

(10) Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Pred začatím prešetrovania 25 výrobcov z Únie poskytlo informácie požadované na účely výberu vzorky a vyjadrilo ochotu spolupracovať s Komisiou. Komisia na základe toho predbežne vybrala vzorku štyroch výrobcov, ktorých považovala za reprezentatívnych pre výrobné odvetvie Únie (7). Výber sa uskutočnil na základe objemov výroby podobného výrobku jednotlivých výrobcov, ich veľkosti, geografickej polohy v Únii a segmentu výrobkov. Títo štyria výrobcovia z Únie pokrývali všetky hlavné druhy výrobku a nachádzali sa v štyroch členských štátoch. Dvaja z týchto výrobcov boli malé a stredné podniky (MSP (8)). Táto predbežná vzorka predstavovala viac ako 10 % odhadovanej celkovej výroby v Únii v roku 2017.

(11) Po stanovení predbežnej vzorky jeden z výrobcov zaradených do vzorky informoval Komisiu, že sa nesprávne označil za MSP, hoci v skutočnosti to tak nebolo. Komisia s cieľom zachovať reprezentatívnu vzorku zmenila predbežnú vzorku tak, aby zahŕňala jeden ďalší MSP (9). Výsledná konečná vzorka zahŕňala piatich výrobcov z Únie, z toho dva MSP, ktorí pokrývali všetky hlavné druhy výrobku a nachádzali sa v piatich členských štátoch (10). Táto vzorka predstavovala viac ako 10 % odhadovanej celkovej výroby výrobného odvetvia Únie za rok 2017.

(12) Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz výrobkov ľahkého priemyslu a remeselníckych výrobkov (ďalej len „CCCLA“, z angl. China Chamber of Commerce for Exports and Imports of Light Industrial Products and Art Crafts) mala pripomienku k nízkemu percentu reprezentatívnosti spoločností zaradených do vzorky (viac než 10 %) v porovnaní s pôvodným prešetrovaním (viac než 20 %). Komisia však zastávala názor, že vzhľadom na fragmentovaný charakter odvetvia výroby keramického stolového riadu a potrebu zahrnúť veľké i malé spoločnosti vyrábajúce rôzne druhy výrobku v rôznych členských štátoch vzorka zahŕňala najväčší reprezentatívny objem predaja, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty.

1.3.3.2. Výber vzorky dovozcov

(13) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisii sa prihlásilo pätnásť dovozcov, z ktorých dvanásť poskytlo požadované informácie. Komisia sa vzhľadom na počet odpovedí rozhodla obmedziť počet dovozcov, ktorých podrobí prešetrovaniu, a vybrala vzorku. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala dve spoločnosti zodpovedajúce najväčšiemu reprezentatívnemu objemu dovozu a predaja prešetrovaného výrobku v Únii, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty (11). Podľa údajov oznámených vo fáze výberu vzorky spoločnosti zaradené do vzorky tvorili 2 – 5 % dovozu dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania.

1.3.3.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

(14) S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

(15) Vyplnené formuláre na výber vzorky zaslalo späť päťsto tridsaťštyri (534) čínskych vyvážajúcich výrobcov, resp. skupín vyvážajúcich výrobcov, a súhlasilo so zaradením do vzorky. Títo spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia počas obdobia revízneho prešetrovania spolu predstavovali približne 82 % objemu čínskeho predaja a 76 % hodnoty čínskeho predaja keramického stolového a kuchynského riadu do Únie. Po analýze informácií poskytnutých čínskymi vyvážajúcimi výrobcami sa Komisia v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia rozhodla obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov použitím vzorky. Komisia 29. júna 2018 (poznámka do spisu č. t18.007505) vybrala vzorku troch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho objemu predaja do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Podľa Eurostatu pokrývali tieto tri skupiny zaradené do vzorky približne 8,8 % celkového čínskeho vývozu do Únie v období revízneho prešetrovania (12).

(16) CCCLA vyjadrila pripomienku, pokiaľ ide o nízke percento reprezentatívnosti spoločností zaradených do vzorky v porovnaní s pôvodným prešetrovaním (takmer 20 %). Komisia však zastávala názor, že vzhľadom na fragmentovaný charakter odvetvia výroby keramického stolového riadu predstavoval výber troch najväčších skupín – pokiaľ ide o ich deklarovaný predaj na vývoz do Únie – najväčší reprezentatívny objem predaja, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty.

(17) Jedna zo skupín zaradených do vzorky (13) informovala 25. júla 2018 útvary Komisie o svojom rozhodnutí odstúpiť od spolupráce a nepredložiť vyplnený dotazník. Následne sa Komisia v súlade s článkom 17 ods. 4 základného nariadenia rozhodla vybrať novú vzorku pridaním jednej ďalšej skupiny, ktorá bola počas obdobia revízneho prešetrovania štvrtou najväčšou, pokiaľ ide o predaj do Únie (14).

1.3.4. Dotazníky a overovanie na mieste

(18) Komisia zaslala dotazníky trom skupinám čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a vláde ČĽR (ďalej len „čínska vláda“), piatim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a dvom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Úplne vyplnené dotazníky poskytli dve skupiny čínskych vyvážajúcich výrobcov, štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a dvaja dovozcovia zaradení do vzorky.

(19) Jeden malý výrobca z Únie informoval Komisiu, že nebude môcť poskytnúť riadne vyplnený dotazník a následne od spolupráce odstúpil. Keďže postup bol v pokročilej fáze, nebolo možné túto spoločnosť zaradenú do vzorky nahradiť. Odstúpenie tejto spoločnosti od spolupráce malo vplyv na reprezentatívnosť vzorky, keďže sa zmenšila na troch veľkých výrobcov a jeden MSP namiesto dvoch MSP. Zmenená vzorka však stále predstavovala viac než 10 % odhadovanej celkovej výroby výrobného odvetvia Únie v roku 2017, zahŕňala všetky relevantné segmenty výrobkov (porcelán, kameninové výrobky a pórovina), veľké spoločnosti a MSP, a zachovala si aj reprezentatívne geografické rozloženie (štyri členské štáty (15)).

(20) Jedna skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradená do vzorky predložila vyplnený dotazník s veľkými nedostatkami a vynechala oddiely o predaji na domácom trhu a nákladoch. Komisii to neumožnilo získať všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely prešetrovania. Komisia preto informovala túto skupinu, že pokiaľ ide o túto skupinu, môže založiť svoje zistenia na dostupných skutočnostiach, ako sa stanovuje v článku 18 základného nariadenia (16).

(21) Komisia overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán: a) Čínski vyvážajúci výrobcovia: — Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a ich prepojené obchodné spoločnosti (ďalej len „skupina Hunan Hualian“) v provincii Chu-nan, Čína. — Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd a Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd (ďalej len „skupina Songfa“) v provincii Kuang-tung, Čína. b) Výrobcovia z Únie: — Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky. c) Neprepojení dovozcovia: — Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemecko. — Ritzenhoff AG, Marsberg, Nemecko.

1.3.5. Žiadosť o zachovanie dôvernosti

(22) Podobne ako v prípade žiadosti, ktorú podali navrhujúci výrobcovia z Únie vo fáze začatia prešetrovania (ako sa uvádza v odôvodnení 7), výrobcovia z Únie zaradení do vzorky požiadali, aby sa s ich totožnosťou zaobchádzalo dôverne z obavy, že by mohli čeliť odvetným opatreniam zo strany zákazníkov alebo konkurentov, ktorých sa toto prešetrovanie týka, v súlade s článkom 19 ods. 1 základného nariadenia. Komisia individuálne preskúmala skutkovú podstatu každej žiadosti o zachovanie dôvernosti. Skonštatovala, že naozaj v každom prípade existujú dôkazy o významnej možnosti odvetných opatrení, a súhlasila s tým, aby názvy daných spoločností neboli zverejnené (17). Komisia okrem toho usúdila, že nie je vhodné zverejniť päť členských štátov, v ktorých sa spoločnosti zaradené do vzorky nachádzajú, keďže by to nevyhnutne znamenalo zverejnenie totožnosti dotknutých spoločností.

(23) CCCLA tvrdila tak pred konečným poskytnutím informácií, ako aj po ňom, že nezverejnením totožnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa vážne porušili práva ostatných zainteresovaných strán na obhajobu. Po prvé, CCCLA tvrdila, že neboli poskytnuté žiadne informácie o prepojeniach výrobcov z Únie s čínskymi spoločnosťami v rovnakom odvetví. Komisia však v poznámke do spisu obsahujúcej posúdenie dôkazov, ktoré predložili výrobcovia z Únie, naznačila prepojenia, ktoré existujú s čínskymi spoločnosťami a ktoré by sa zverejnením totožnosti výrobcov z Únie mohli ohroziť (18). Po druhé, CCCLA kritizovala, že anonymita jej bráni v tom, aby predložila zmysluplné pripomienky k reprezentatívnosti vzorky, aby určila, či spoločnosti zaradené do vzorky vyrábajú značkové alebo neznačkové výrobky, a aby overila správnosť zistení Komisie o ujme.

(24) Podľa judikatúry Súdneho dvora musí byť ochrana práv na obhajobu v prípade potreby zosúladená so zásadou dôvernosti, ktorá je špecificky stanovená v článku 19 základného nariadenia (19). Hoci takýto súlad umožňuje, aby sa prijali zhrnutia takýchto informácií, ktoré nemajú dôverný charakter (napríklad vo forme rozsahu a/alebo indexovaných prvkov informácií), ak takéto informácie nepovedú k zverejneniu obchodného tajomstva, nie je to všeobecná zásada.

(25) Uplatnením uvedenej zásady Komisia počas celého súčasného prešetrovania zabezpečila, aby sa všetky relevantné otázky overili a riešili v spisoch, ktoré sú zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Tieto spisy zahŕňali poznámky k výberu vzorky a jej reprezentatívnosti, verejne prístupné podania výrobcov z Únie zaradených do vzorky, vrátane rozsahov a/alebo indexovaných prvkov informácií, a inú relevantnú komunikáciu s týmito spoločnosťami a ich zástupcami, ako napríklad o percentuálnom podiele značkových výrobkov vyrábaných rôznymi spoločnosťami zaradenými do vzorky. Pri výbere spoločností zaradených do vzorky ani pri určovaní zistení Komisie o ujme neboli použité žiadne ďalšie informácie okrem tých, ktoré boli poskytnuté zainteresovaným stranám vo verejne prístupnej verzii. Zverejnenie názvov týchto spoločností by preto zainteresovaným stranám neprinieslo žiadne dodatočné informácie, ktoré by boli relevantné na overenie správnosti zistení Komisie. Komisia preto usúdila, že informácie poskytnuté v dokumentoch, ktoré boli poskytnuté zainteresovaným stranám, postačovali na uspokojenie práv zainteresovaných strán na obhajobu, zatiaľ čo zverejnenie názvov výrobcov z Únie by im pravdepodobne spôsobilo nenapraviteľné a neprimerané hospodárske škody. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

1.3.6. Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

(26) Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy svedčiace o existencii výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(27) Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania všetkých známych výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania v súvislosti so vstupmi použitými na výrobu prešetrovaného výrobku. Informácie požadované v prílohe III predložili tí istí dvaja výrobcovia, ktorí zaslali aj odpovede na účely výberu vzorky.

(28) Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, zaslala dotazník aj čínskej vláde. V uvedenom dotazníku bola čínska vláda vyzvaná, aby poskytla svoje stanoviská k dôkazom, ktoré žiadateľ uviedol vo svojej žiadosti, ku všetkým ostatným dôkazom v spise týkajúcim sa existencie výrazných deformácií, vrátane najmä správy, ako aj k vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade. Nebola doručená žiadna odpoveď.

(29) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia okrem toho vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s vhodnosťou uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

(30) V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

(31) Komisia 18. júla 2018 uverejnila prvú poznámku do spisu (20) (ďalej len „poznámka z 18. júla 2018“) s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán k relevantným zdrojom, ktoré by Komisia mohla použiť na určenie normálnej hodnoty, v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhou zarážkou základného nariadenia. Na základe odpovedí s vyplnenou prílohou III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania Komisia stanovila zoznam všetkých výrobných faktorov, ako napríklad materiál, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia využívajú pri výrobe keramického stolového a kuchynského riadu. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala tri možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu, Thajsko a Turecko.

(32) Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť predložiť svoje pripomienky. Komisia dostala pripomienky od CCCLA a žiadateľa.

(33) Komisia sa pripomienkami, ktoré poslali zainteresované strany, zaoberala v druhej poznámke (21) k zdrojom na určenie normálnej hodnoty z 9. októbra 2018 (ďalej len „poznámka z 9. októbra“). V poznámke z 9. októbra Komisia bližšie špecifikovala zoznam výrobných faktorov a skonštatovala, že v danom štádiu bolo Turecko najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Komisia dostala pripomienky od CCCLA a žiadateľa. Tieto pripomienky sa v tomto nariadení rozoberajú v oddiele 3.2.3.

1.3.7. Ďalší postup

(34) Komisia 26. apríla 2019 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať antidumpingové clá (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám sa poskytla lehota 20 dní, v rámci ktorej mohli k tomuto poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. Na žiadosť CCCLA sa 17. mája 2019 uskutočnilo vypočutie.

(35) Pripomienky zainteresovaných strán Komisia posúdila a v náležitých prípadoch zohľadnila.

2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1. Dotknutý výrobok

(36) Dotknutý výrobok je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, a to keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických mlynčekov na ochucovacie prísady alebo korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických mlynčekov na kávu, keramických brúsičov na nože, keramických brúsičov, keramických kuchynských nástrojov na použitie na rezanie, mletie, strúhanie, krájanie, škrabanie a lúpanie a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, v súčasnosti patriaci pod číselné znaky KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 a ex 6912 00 29 (kódy TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 a 6912002910), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutý výrobok“).

(37) Keramický stolový a kuchynský riad môže byť z porcelánu (vrátane kostného porcelánu), bežnej keramiky, kameniny, póroviny, jemnej keramiky alebo z iných materiálov. Konečný výrobok z keramiky závisí od druhu a zloženia hlavných surovín, medzi ktoré patrí íl, kaolín, živec a kremeň.

(38) Keramický stolový a kuchynský riad sa predáva vo veľkom množstve foriem, ktoré sa v priebehu času vyvíjali. Dotknutý výrobok sa používa na veľmi rozmanitých miestach, napr. v domácnostiach, hoteloch, reštauráciách alebo v zariadeniach sociálnej starostlivosti, a je v zásade určený na styk s potravinami.

2.2. Podobný výrobok

(39) Ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní, keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie v Únii, keramický stolový riad vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR a keramický stolový a kuchynský riad dovážaný do Únie z ČĽR majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné konečné použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU

(40) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že by uplynutie platnosti platných opatrení viedlo k pokračovaniu dumpingu z ČĽR.

3.1. Spolupráca spoločností zaradených do vzorky

(41) Na základe údajov Eurostatu Čína počas obdobia revízneho prešetrovania vyviezla do Únie 376 421 ton keramického stolového a kuchynského riadu v celkovej hodnote 671 978 000 EUR. Počas rovnakého obdobia predstavoval deklarovaný objem vývozu a deklarovaná hodnota spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov 292 866 ton a 484 020 950 EUR, čo zodpovedá 78 % objemu vývozu a 72 % celkovej hodnoty. V takom fragmentovanom odvetví výroby, akým je odvetvie výroby keramického stolového riadu, sa toto môže považovať za vysokú úroveň spolupráce.

(42) Zároveň od spolupráce odstúpila jedna zo štyroch skupín zaradených do vzorky bez toho, aby poskytla vyplnený dotazník, a ďalšia z nich vyplnila dotazník s veľkými nedostatkami, čo Komisii neumožnilo získať všetky informácie, ktoré považovala za potrebné. Tretia skupina zaradená do vzorky sa navyše rozhodla odstúpiť od spolupráce počas overovania na mieste (22). Počas overovania tejto skupiny Komisia zistila, že údaje poskytnuté vo vyplnenom dotazníku nebolo možné dostatočne overiť z dôvodu chýbajúcich podporných dôkazov. Spoločnosť konkrétne neposkytla dokumentáciu, ktorá by preukazovala objem výroby, a ani dokumentáciu týkajúcu sa dodávky surovín/konečných výrobkov počas obdobia revízneho prešetrovania. V priestoroch spoločnosti neboli k dispozícii ani určité elektronické dokumenty, ako sú objednávky a nákupné zmluvy týkajúce sa dodávateľských transakcií počas obdobia revízneho prešetrovania. Okrem toho, pokiaľ ide aspoň o jednu transakciu, predložená dokumentácia nebola v súlade s overenými informáciami/dokumentmi, ktoré Komisia dostala od dodávateľa danej spoločnosti. Všetky tieto zistenia potvrdzujú záver, že poskytnuté informácie neboli spoľahlivé a že časť výroby a pôvod predaja na vývoz do EÚ boli počas obdobia revízneho prešetrovania nesprávne deklarované.

(43) Napokon teda tri zo štyroch skupín zaradených do vzorky nespolupracovali na prešetrovaní, a to aj napriek prvotnému súhlasu. Komisia informovala predmetné spoločnosti a aj čínske orgány (23), že v súlade s článkom 18 základného nariadenia môže svoje zistenia týkajúce sa pokračovania a/alebo opätovného výskytu dumpingu založiť na dostupných skutočnostiach.

3.2. Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

3.2.1. Normálna hodnota

(44) Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

(45) Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

(46) Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.2.2. Existencia výrazných deformácií

3.2.2.1. Úvod

(47) V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa vymedzuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov: — príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny, — prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov, — diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu, — neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva, — deformácia mzdových nákladov, — prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu“.

(48) Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) okrem iného zohľadní nevyčerpávajúci zoznam prvkov v prvom uvedenom ustanovení. Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej dotknutý výrobok. Keďže tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak koncepcia „socialistického trhového hospodárstva“, ktorá je zakotvená v čínskej ústave, a celý právny systém dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

(49) V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „ak má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

(50) V tejto súvislosti Komisia už v minulosti vyhotovila „Pracovný dokument útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve ČĽR na účely prešetrovaní na ochranu obchodu“ (ďalej len „správa“). Táto správa poukazuje na existenciu značného zasahovania vlády na viacerých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako napr. odvetvie keramiky). Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu. Žiadosť takisto obsahovala relevantné dôkazy, ktoré správu dopĺňajú.

(51) Žiadosť podporila tvrdenia o výrazných deformáciách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b), ako už bolo uvedené, a doplnila tak správu.

(52) Po prvé, žiadateľ sa v oddiele 3.B.i žiadosti odvolal na existenciu výrazných deformácií v Číne, ako sa uvádza v správe. Tieto informácie ďalej rozšíril v samostatnom dokumente priloženom k jeho žiadosti (ďalej len „správa ThinkDesku“) (24).

(53) Na základe uvedených dokumentov žiadateľ tvrdil, že údajne existujú deformácie vo vzťahu k výrobným faktorom. Žiadateľ okrem toho tvrdil, že existuje prepojenie medzi čínskymi tvorcami politiky a správnymi radami spoločností, ktoré vyrábajú stolový a kuchynský riad, ktoré žiadateľ kvalifikoval ako „pomerne veľké“.

(54) V žiadosti uvádza žiadateľ aj príklady značnej štátnej podpory pre výrobcov stolového a kuchynského riadu počas posledných rokov. V správe ThinkDesku sa zdôrazňuje finančná odmena a podporné opatrenia, ktoré čínske orgány poskytli odvetviu keramiky. V uvedenej správe sa navyše poukazuje na existenciu hospodárskej politiky zameranej na podporu inovačných kapacít a modernizácie technológií v odvetví keramiky. V tejto súvislosti sa v nej uvádzajú určité finančné podporné opatrenia, ktoré vlády poskytujú na všetkých správnych úrovniach (25).

(55) Žiadateľ okrem iných podporných opatrení preukázal existenciu vládnej podpory pre vývoz vo forme úľav na DPH alebo poistenia vývozných úverov prostredníctvom štátom vlastnenej spoločnosti China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure), z ktorých čínski výrobcovia keramiky profitovali (26). Okrem toho správa ThinkDesku potvrdzuje, že význam odvetvia keramiky pre miestne hospodárstva viedol k silnej finančnej a nepeňažnej podpore od regionálnych vlád (27). Podniky navyše získali finančnú podporu týkajúcu sa komercializácie, patentov a ochranných známok (28).

(56) S odvolaním sa na správu a na správu ThinkDesku žiadateľ poukázal na súčasnú dominantnú úlohu štátu v čínskom hospodárstve a dospel k záveru, že odvetvie keramického stolového a kuchynského riadu podlieha výrazným deformáciám trhu.

(57) Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Číne. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku.

(58) Podľa oddielu 5.2.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania a v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia boli všetky zainteresované strany v čase začatia revízneho prešetrovania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise svedčiace o existencii výrazných deformácií. Túto možnosť nevyužil ani jeden vyvážajúci výrobca. Vyvážajúci výrobcovia boli navyše v dotazníku pre vyvážajúcich výrobcov osobitne vyzvaní, aby poskytli vyjadrenia a podporné dôkazy, ak sa domnievajú, že niektoré alebo žiadne ich náklady neboli ovplyvnené výraznými deformáciami. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho náklady na suroviny neboli deformované. Pri overovaní na mieste však neposkytol žiadne podporné dôkazy, a to napriek výslovnej žiadosti ešte pred uskutočnením overovania. Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 42, dokonca sa rozhodol, že úplne prestane spolupracovať.

(59) Po poskytnutí informácií CCCLA tvrdila, že antidumpingová dohoda WTO neustanovuje procedurálnu prekážku spočívajúcu v pripomienkovaní správy o určitej krajine. Komisia uviedla, že toto tvrdenie súvisí so stanoviskom CCCLA k súladu novej metodiky s WTO, ktorým sa zaoberajú odôvodnenia 126 a 127. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

(60) Po poskytnutí informácií CCCLA takisto tvrdila, že čínskym vyvážajúcim výrobcom nebola vôbec poskytnutá zmysluplná príležitosť preukázať, že neboli jednotlivo ovplyvnení výraznými deformáciami, ktoré sa uvádzajú v správe a správe ThinkDesku. CCCLA ďalej tvrdila, že podľa novej antidumpingovej metodiky EÚ [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2321 z 12. decembra 2017] už individuálny vývozca nemá možnosť preukázať, že by mohol byť posudzovaný oddelene od údajnej situácie v celej krajine, na rozdiel od metodiky, ktorá sa na ČĽR uplatňovala podľa článku 2 ods. 7 predchádzajúceho základného nariadenia, keď sa jednotlivým vývozcom umožňovalo, aby sa im priznalo trhovohospodárske zaobchádzanie, ak to preukázali. CCCLA preto tvrdila, že Komisia vo vzťahu k CCCLA a všetkým čínskym vývozcom porušila zásadu riadnej správy vecí verejných, zásadu riadneho procesu a práva na obhajobu a porušila článok 41 Charty základných práv EÚ.

(61) Komisia pripomína, že zásada riadnej správy vecí verejných, pokiaľ je vyjadrením osobitného práva, akým je právo na to, aby boli záležitosti jednotlivca vybavené nestranne, spravodlivo a v primeranej lehote v zmysle článku 41 Charty základných práv, musí byť považovaná za pravidlo práva Únie, ktorého účelom je priznať práva jednotlivcom. Podľa judikatúry ale zásada riadnej správy vecí verejných sama osebe nepriznáva práva jednotlivcom okrem prípadov, keď predstavuje vyjadrenie osobitných práv (29). V tejto súvislosti treba poznamenať, že na rozdiel od tvrdení CCCLA mali počas revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti všetky strany možnosť predložiť pripomienky k existencii výrazných deformácií, ich prepojeniu s dotknutým výrobkom a ich vplyvu na ich podnikanie. Vyvážajúci výrobcovia mohli v dotazníku vyplniť oddiel F-5. Jeden vyvážajúci výrobca sa mohol pokúsiť predložiť dôkazy podporujúce jeho tvrdenie, že náklady na suroviny neboli deformované. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 58, žiadna z uvedených strán tak nespravila. Uvedené zainteresované strany sa preto nemôžu odvolávať na zásadu riadnej správy vecí verejných, ako je vyjadrená v článku 41 Charty základných práv EÚ, pokiaľ ide o ich tvrdenie o existencii výrazných deformácií pre dotknutých vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho teoretické argumenty založené na abstraktných porovnaniach medzi rôznymi verziami antidumpingových právnych predpisov nie sú v súvislosti s článkom 41 Charty základných práv EÚ relevantné, keďže Komisia má právnu povinnosť riadiť sa platnými právnymi predpismi. Zároveň ale Komisia takisto podotýka, že podľa článku 2 ods. 6a písm. a) druhého pododseku tretej zarážky základného nariadenia sa domáce náklady vývozcu môžu použiť na vytvorenie normálnej hodnoty „v tom rozsahu, v akom na základe presných a primeraných dôkazov […] možno s určitosťou preukázať, že nie sú deformované“. Znamená to, že – ak je táto požiadavka splnená –, individuálna situácia vyvážajúceho výrobcu sa môže zohľadniť, aby sa na stanovenie normálnej hodnoty použili jeho vlastné náklady. V každom prípade Komisia pripomína, že CCCLA sa nemôže odvolávať na procedurálne právo, ktoré ju osobne a negatívne neovplyvňuje, takže nemôže tvrdiť, že došlo k porušeniu osobitného práva, ktoré prináleží jej členom.

(62) Komisia preto zamietla tvrdenie, že došlo k porušeniu článku 41 Charty základných práv EÚ.

3.2.2.2. Výrazné deformácie s vplyvom na ceny a náklady na domácom trhu v Čínskej ľudovej republike

(63) Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v Číne. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (30). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (31).

(64) Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny (32)“. Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v Číne. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

(65) Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (33). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania a finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia.

(66) Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, čo bol zvyčajný prvok v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.2.2.5 ďalej) (34).

(67) Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém Číny ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.2.2.8 ďalej) (35). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu nad systémom a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (36).

(68) Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (37). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (38).

(69) Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (39).

3.2.2.3. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

(70) Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

(71) Pokiaľ ide o vlastníctvo štátu, je zložité vyvodzovať všeobecné závery o vzorcoch vlastníctva v čínskom odvetví keramického stolového a kuchynského riadu, keďže je veľmi rozdrobené. Žiadateľ vo svojej žiadosti analyzoval deväť spoločností kótovaných na burze, ktoré sú pomerne veľkými výrobcami kuchynského a stolového riadu a vyvážajú značný podiel svojho objemu výroby. Podľa žiadateľa v ôsmich z týchto deviatich spoločností vlastnil štát v čase analýzy podiel vo výške do 5 %, kým v deviatej spoločnosti mali viaceré štátom vlastnené subjekty súhrnný podiel vo výške takmer 50 % (40). Kapitálový podiel štátu v iných popredných spoločnostiach vyrábajúcich keramický stolový a kuchynský riad (41) sa pohybuje v rozpätí od 46,5 % v spoločnosti Jiangsu Gaochun (42) cez 30,34 % v spoločnosti Jingdezhen Redleaf Ceramics (43) až po 33 % v spoločnosti Sanyuan Ceramics (44). Komisia nemá k dispozícii žiadne údaje o iných čínskych spoločnostiach v tomto odvetví. Dôkazy v spise preto nepotvrdzujú zistenie o významnom štátnom vlastníctve v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu.

(72) Pokiaľ ide o ovládanie zo strany štátu, vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne formuluje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými podnikmi, ale osobuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. Prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu, sa podrobnejšie rozoberajú v oddiele 3.2.2.4.

(73) Pokiaľ ide o vykonávanie dozoru a usmerňovania zo strany štátu, príslušná analýza sa uvádza v oddieloch 3.2.2.4 a 3.2.2.5. Vysoká miera kontroly a zasahovania vlády do odvetvia keramiky, ako sa uvádza ďalej, bráni aj súkromným výrobcom keramického stolového a kuchynského riadu, aby fungovali za trhových podmienok.

(74) Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že trh s keramickým stolovým a kuchynským riadom v ČĽR bol do značnej miery zásobovaný podnikmi, ktoré ovláda čínska vláda, ktoré podliehajú jej dozoru alebo ktoré usmerňuje.

3.2.2.4. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

(75) Čínsky štát môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom svojej prítomnosti vo firmách. Predovšetkým bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, a to štátnych, ako aj súkromných, sú dôležitým kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany (45)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (46). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (47). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane odvetvia keramiky. Považuje sa teda za preukázané, že tieto pravidlá sa uplatňujú aj na výrobcov keramického stolového a kuchynského riadu a na dodávateľov ich vstupov.

(76) Konkrétne v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu existujú úzke prepojenia medzi rozhodovacími procesmi čínskych podnikov vyrábajúcich keramický stolový a kuchynský riad a štátom, t. j. najmä Komunistickou stranou Číny. V správe ThinkDesku sa predostierajú mená osôb na riadiacich pozíciách v šiestich z uvedených spoločností, ktorí zastávajú alebo zastávali štátne alebo verejné funkcie (48). Komisia na základe iných zdrojov v prípade troch z týchto popredných výrobcov keramického stolového riadu zistila, že: predseda predstavenstva a generálny riaditeľ spoločnosti Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd zaradenej do vzorky, ktorá je jedným z najväčších vývozcov na trh Únie, bol delegátom 11. Celočínskeho zhromaždenia ľudových zástupcov (49) a členom 12. zhromaždenia ľudových zástupcov provincie Kuang-tung (50); predseda ďalšej spoločnosti v provincii Kuang-tung kótovanej na burze, Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd., bol delegátom uvedeného 12. zhromaždenia ľudových zástupcov provincie Kuang-tung (51); predseda spoločnosti Guangdong Sitong Group Co., Ltd. kótovanej na burze bol zároveň členom miestneho výboru Politického poradného zhromaždenia ľudu v Čchao-čou (52); podpredseda a generálny riaditeľ tej istej spoločnosti navyše zastával súčasne funkciu člena stáleho výboru 13. miestneho zhromaždenia ľudových zástupcov v Čchao-čou (53). Komisia okrem toho zistila, že všetci kandidáti, ktorí sa v roku 2018 uchádzali o funkciu závislého predsedu správnej rady spoločnosti Songfa Ceramics Co. Ltd, boli členmi Komunistickej strany Číny (54).

(77) V súvislosti so spoločnosťou Songfa Ceramics Komisia takisto zistila, že v rokoch 2017 a 2018 bola príjemcom finančných prevodov, ktoré sú v účtovných záznamoch spoločnosti vedené ako „subvencie na výdavky členov strany vynakladané na činnosti v spojitosti s „dvomi novými typy organizácií““ (55). Pojem „dva nové typy organizácií“ vymedzuje štátnu politiku zameranú na vytváranie základných organizácií (hlavne straníckych buniek) v podnikoch a „spoločenských organizáciách“ (56). Bez ohľadu na výšku finančných prevodov pre spoločnosť Songfa, už ich samotná existencia je dôkazom úzkeho prepojenia medzi podnikmi vyrábajúcimi keramiku a Komunistickou stranou Číny a skutočnosti, že Komunistická strana Číny pôsobí vnútri tejto spoločnosti.

(78) Na trh má ďalej rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.2.2.8 ďalej), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (57).

(79) Na základe všetkých uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že prítomnosť štátu vo firmách v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu, ako aj vo finančnom sektore a iných odvetviach vstupov, v kombinácii s rámcom opísaným v oddiele 3.2.2.3 a nasledujúcich oddieloch, umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

3.2.2.5. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

(80) Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v Číne vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (58).

(81) Čínske odvetvie keramiky vrátane výroby keramického spotrebného tovaru, akým je keramický stolový a kuchynský riad, je odvetvím náročným na pracovnú silu, ktoré má v Číne tradičnú hodnotu, a čínsky štát v tejto súvislosti dôsledne dozerá na jeho rozvoj, usmerňuje a riadi ho pomocou rôznych plánovacích dokumentov (59). Výroba keramického stolového a kuchynského riadu sa riadi čínskym súborom pravidiel týkajúcich sa ľahkého priemyslu prostredníctvom zastrešujúceho nástroja 13. rozvojového plánu pre ľahký priemysel na roky 2016 – 2020. V uvedenom rozvojovom pláne sa v prvom rade uvádza, že sa ním vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje (teda aj v odvetví stolového a kuchynského riadu), plní duch rozhodnutí prijatých na celoštátnom zjazde Komunistickej strany Číny a na viacerých plenárnych zasadnutiach 18. zjazdu strany. Tento plán presadzuje v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje (vrátane odvetvia keramického stolového a kuchynského riadu), viaceré ustanovenia týkajúce sa riadenia ponuky a dopytu, organizácie podnikovej štruktúry, riadenia hodnotového reťazca, vývozných modelov, ako aj plánovania výroby a investícií. Plán stanovuje cieľ ročného rastu pre pridanú hodnotu v príslušných odvetviach na úrovni 6 – 7 %. Vymenúva sa v ňom aj niekoľko podporných opatrení, ktorých cieľom je predovšetkým dosiahnuť, aby podniky ľahkého priemyslu boli konkurencieschopné na medzinárodnej úrovni (60). Pre odvetvie keramiky stanovuje veľmi podrobné ustanovenia týkajúce sa vývoja výrobkov. V súvislosti s výrobkami keramického stolového a kuchynského riadu štát okrem iného dáva inštrukcie, aby sa „prednostne vyvíjali výrobky s nízkou spotrebou zdrojov, akými sú vysokoakostný kostný porcelán, porcelán s vysokým obsahom kremenného skla, mastencový porcelán, porcelán s vysokým obsahom živca a ekologické úžitkové keramické výrobky, z ktorých sa neuvoľňujú ťažké kovy; posilnili kapacity podnikov v oblasti inovácie výroby a dizajnu; zvýšila pridaná hodnota výrobkov; utužovalo historické dedičstvo v tejto oblasti a rozvíjali tradičné techniky umeleckej keramiky; vyvíjali prednostne umelecké výrobky z jemnej keramiky; prednostne vyvíjali vysokočisté, mimoriadne jemné keramické materiály s výnimočnými vlastnosťami, ako napr. veľkou pevnosťou, veľkou odolnosťou, vysokou tepelnou odolnosťou, odolnosťou voči korózii, odolnosťou voči teplotným výkyvom, odolnosťou voči taveniu kovov atď., vysokovýkonné keramické materiály na teplotnú výmenu, vysokovýkonné nové materiály na keramické membrány, úžitkové keramické materiály vysokej kvality“ (61). Obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa vývozných činností spoločností: „[…] Aktívne sa presadzovať na nových a rozvíjajúcich sa trhoch, akými je Blízky východ, Rusko, Afrika, Európa, juhovýchodná Ázia, západná Ázia, Južná Amerika, Stredná Amerika atď.“; „posilňovať medzinárodnú spoluprácu v oblasti výrobnej kapacity, podporovať značkové podniky v „expandovaní“ [na zahraničné trhy], zriaďovať logistické centrá a distribučné strediská na hlavných predajných trhoch, […]“ (62). Ako jedno z opatrení na plnenie uvedených cieľov sa v pláne stanovujú čínske nástroje, ktoré riadia vstup na trh – najmä právne predpisy obmedzujúce investície v určitých odvetviach: „Štátna rada jasne stanoví zoznam priemyselných odvetví, oblastí, podnikateľských odvetví, v ktorých sú investičné operácie zakázané alebo obmedzené.“ Štát ďalej v pláne vymenúva celý rad podporných opatrení, ktoré budú k dispozícii na podporu dotknutých odvetví (teda aj výroby keramického stolového a kuchynského riadu). Patria k nim aj fondy na podporu inovácie, preferenčné úvery, vývozné stimuly, finančné transfery, daňové úľavy, úľava na poplatkoch za užívanie pôdy alebo schémy na stabilizáciu zamestnanosti. Súčasťou dôkazov v spise, ktoré žiadateľ poskytol vo svojej žiadosti a ktoré vychádzajú z výročných správ viacerých spoločností vyrábajúcich keramický stolový a kuchynský riad, sú príklady uvedených podporných opatrení (63).

(82) Zasahovanie čínskej vlády do odvetvia keramického stolového a kuchynského riadu je zrejmé nielen z opísaného ústredného plánu, ale aj z celého radu plánovacích dokumentov smerujúcich zhora nadol vydávaných na všetkých úrovniach od celoštátnej až po miestnu. Povšimnutiahodným príkladom je provincia Kuang-tung, v ktorej sa nachádza najväčší počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v tomto prešetrovaní a ktorá vykazuje najväčší objem výroby keramického tovaru v Číne (64). V tejto provincii sa toto odvetvie od roku 2016 do roku 2018 riadilo regionálnym plánom – smerným akčným plánom pre transformáciu odvetvia keramiky a modernizáciu technológií v provincii Kuang-tung (ďalej len „akčný plán pre Kuang-tung“) (65). V súlade s ústrednými plánovacími dokumentmi sa v akčnom pláne pre Kuang-tung medzi jeho hlavnými cieľmi uvádza predovšetkým „sústavná optimalizácia odvetvových štruktúr: [prostredníctvom] výrazného zvyšovania podielu […] výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, vybudovania aspoň dvoch štátnych predvádzacích základní pre nový model industrializácie, presadenia prinajmenšom: dvoch priemyselných klastrov v hodnote viac ako 50 miliárd čínskych jüanov, jedného – dvoch podnikov (skupín) s ročným príjmom z hlavného podnikania vyše 10 miliárd jüanov a 40 podnikov s ročným príjmom z hlavného podnikania vyše 1 miliardy jüanov (66).“ V danom akčnom pláne sa ďalej nariaďuje „zlepšiť úroveň rozvoja odvetvia“ okrem iného: „optimalizáciou priemyselných klastrov: výraznejšie urýchliť výstavbu keramikárskych výrobných základní, akými sú Fuo-šan, Čchao-čou, Mej-čou a Čching-jüan“, „rozšírením odvetvového hodnotového reťazca: aktívnejšie sa začleniť do celosvetového hodnotového reťazca odvetvia keramiky“ [a] „aktívne sa zúčastňovať na medzinárodných výmenách a spolupráci: plne využívať obojaké zdroje (67) a oba druhy trhov (68), zaviesť stratégiu zameranú na prienik na zahraničné trhy, zlepšiť konkurencieschopnosť odvetvia na medzinárodnej úrovni“ (69). Akčný plán pre Kuang-tung nadväzuje na líniu ústredného 13. päťročného plánu pre ľahký priemysel a poskytuje cielené usmernenie v oblasti vývoja výrobkov, ktoré si majú osvojiť výrobcovia keramiky v provincii Kuang-tung: „V prípade (umeleckej) úžitkovej keramiky: vyvíjať špičkové, kompletné sady výrobkov, ako aj úžitkovú keramiku pretvorenú na umelecké výrobky a naopak, spoločne vyvíjať materiály, akými sú sklokeramika, vystužený porcelán, kostný porcelán, horčíkový porcelán, porcelán s vysokým obsahom kremenného skla, email vysokej triedy atď., vyvinúť glazúry jemných farieb“ (70). V akčnom pláne sa v neposlednom rade stanovuje špecifické rozdelenie úloh, pokiaľ ide o plnenie jeho ustanovení, pričom vykonanie týchto úloh sa zadáva predovšetkým: komisii pre hospodárstvo a informačné technológie provincie pri „prevzatí vedenia pri koordinácii a usmerňovaní transformácie a modernizácie odvetvia keramiky v celej provincii“, oddeleniu na ochranu životného prostredia provincie pri „výkone dohľadu a usmerňovaní miestnych orgánov na ochranu životného prostredia, ktoré v súlade so zákonom vykonávajú hodnotenia a schvaľovania v oblasti ochrany životného prostredia, vydávajú povolenia v oblasti ochrany životného prostredia a každodenný environmentálny dohľad a riadenie projektov v odvetví keramiky“, oddeleniu pre pôdu a zdroje, financie, dane a elektrickú energiu provincie pri „plnení povinností v snahe zaistiť, aby sa príslušné politiky náležite vykonávali“, a príslušným orgánom zodpovedným za hospodárstvo a informačné technológie v každom meste pri „zabezpečovaní úzkej koordinácie a spolupráce príslušných oddelení, ako aj spoločného riadenia s cieľom zaistiť urýchlené začatie projektov transformácie a modernizácie hlavných podnikov v súlade s plánovaným harmonogramom“ (71).

(83) Ako je názorne uvedené v predchádzajúcom odôvodnení týkajúcom sa provincie Kuang-tung, riadenie odvetvia keramiky v provincii zostupuje až celkom na miestnu úroveň. Napríklad výrobcovia keramického tovaru v meste Čchao-čou, ktoré je jedným z najvýznamnejších výrobných lokalít (72) (podľa akčného plánu pre Kuang-tung), sú povinní podriadiť sa aj miestnemu odvetvovému plánu: tzv. smernému a akčnému plánu mesta Čchao-čou pre transformáciu a technologickú modernizáciu odvetvia keramiky (73) (ďalej len „akčný plán pre Čchao-čou“), ktorý však zase plní literu všeobecného priemyselného plánu pre toto mesto (13. päťročný plán pre hospodársky a sociálny rozvoj mesta Čchao-čou) (74). V akčnom pláne pre Čchao-čou sa vydávajú osobitné pokyny týkajúce sa toho, čo by malo mesto dosiahnuť z hľadiska priemyselnej štruktúry a výroby – pričom ciele spočívajú napríklad v tom, aby do roku 2018 v meste pôsobilo aspoň päť výrobcov s ročným objemom výroby v hodnote viac ako 500 miliónov jüanov alebo aspoň desať spoločností, ktorým sa podarilo dosiahnuť kótovanie na burze (za podpory špeciálnych štátnych opatrení) (75). Akčný plán pre Čchao-čou upravuje aj ciele mesta z hľadiska štruktúry výrobkov: do konca plánovacieho obdobia malo aspoň 10 % veľkých podnikov používať vyspelé technológie a podiel novozavedených výrobkov mal predstavovať aspoň 10 % obratu (76).

(84) Čchao-čou nie je jediným mestom, v ktorom operácie spoločností podliehajú štátnemu plánovaniu: výrobcovia keramiky v meste Fuo-šan, ktoré je ďalšou veľkou výrobnou základňou keramiky uvedenou v akčnom pláne pre Kuang-tung, podliehajú Fuo-šanskému miestnemu plánu rozvoja moderného odvetvia keramiky na roky 2010 – 2020 (ďalej len „plán pre Fuo-šan“) (77). Podľa tohto dokumentu sa má miestne odvetvie pretvoriť „v súlade so zásadou „podporovať veľký počet podnikov, transformovať a modernizovať určité podniky, transformovať a vyradiť istý počet podnikov“, aby sa zabezpečila postupná transformácia súčasného odvetvia keramiky z odvetvia vyrábajúceho výrobky nižších tried na odvetvie vyrábajúce výrobky vysokej kvality“ (78). V pláne pre Fuo-šan sa pre miestne spoločnosti stanovuje rad postupných kvantitatívnych a kvalitatívnych cieľov v oblasti výroby: do roku 2012 „udržať stabilný rozvoj odvetvia a mierny rast, aby výroba dosiahla hodnotu 72 miliárd jüanov; zabezpečiť, aby existovalo 10 podnikov s ročnou hodnotou výroby vyššou ako 1 miliarda čínskych jüanov; zabezpečiť, aby postupne vznikali špičkové odvetvia stavebnej keramiky, sanitárnej keramiky, umeleckej keramiky, špeciálnej keramiky a kreatívneho keramikárstva“, do roku 2015 „udržať stabilný rozvoj odvetvia a mierny rast, aby výroba dosiahla hodnotu 80 miliárd jüanov; zabezpečiť, aby existovali dva podniky s ročnou hodnotou výroby vyššou ako 2 miliardy čínskych jüanov a 15 podnikov s ročnou hodnotou výroby vyššou ako 1 miliarda jüanov; [a] aby výrazne vzrástol pomerný podiel špičkových odvetví stavebnej keramiky, sanitárnej keramiky, umeleckej keramiky, špeciálnej keramiky a kreatívneho keramikárstva v celom keramickom priemysle.“, pričom v strednodobom a dlhodobom horizonte (2016 – 2020) v súlade s plánom pre Fuo-šan: „objem výroby musí byť taký, aby sa zachovalo vedúce postavenie Číny v keramickom priemysle, ako aj jej významný podiel na svetovom keramickom priemysle, [a] ukazovatele ako celková hodnota a objem výroby keramiky, zisk, podiel výdavkov na výskum a vývoj, celkový hospodársky obsah atď. musia dosiahnuť pomerne vysokú úroveň s cieľom zaistiť, aby sa Fuo-šan skutočne stal svetovým „hlavným mestom keramiky“ (79).“

(85) Komisia usúdila, že uvedený súbor dôkazov týkajúcich sa odvetvia keramického stolového a kuchynského riadu postačuje na vyvodenie záveru, že sily voľného trhu v odvetví keramiky sú ovplyvňované verejnými politikami alebo opatreniami.

(86) V každom prípade v súvislosti s deformáciami v oblasti surovín komora CCCLA tvrdila, že v oblasti surovín používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku neexistujú žiadne deformácie. Na podporu svojho tvrdenia však neposkytla žiadne dôkazy. Komisia poznamenáva, že hoci na preukázanie toho, že verejné politiky ovplyvňujú voľné pôsobenie trhových síl v odvetví stolového riadu nebolo potrebné uskutočniť takúto analýzu týkajúcu sa surovín používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku, zistila, že existuje obrovské množstvo dokumentov a opatrení verejnej politiky, ktoré môžu ovplyvňovať voľné pôsobenie trhových síl na trhu so surovinami používanými pri výrobe keramického stolového a kuchynského riadu.

(87) Pokiaľ ide o kremeň (kód HS 250510), ktorý sa v odvetví keramiky v Číne hojne používa, vo všeobecnom pláne provincie Ťiang-si (80) pre nerastné zdroje na roky 2016 – 2020 (81) sa práškový kremeň uvádza ako jeden z nerastov, ktoré podliehajú štátnej politike, a to predovšetkým ako nerast, v prípade ktorého sa má zvýšiť bezpečnosť a kapacita dodávok (82). Kremenný prášok je takisto zaradený do štátneho mechanizmu kvantitatívnej regulácie pre rozvoj a používanie ako jeden z nerastov, ktorého ťažba a rozvoj sa má podnecovať (83). O kremennom piesku na výrobu keramiky sa zmieňuje aj celoštátny 13. päťročný plán pre nerastné suroviny na roky 2016 – 2020 (84) ako o jednom z nerastov, na ktoré sa pri otváraní baní uplatňujú kritériá minimálnej veľkosti (85).

(88) Bentonit (kód HS 250810), ďalšia surovina používaná vo výrobných procesoch určitého keramického stolového a kuchynského riadu, sa vo všeobecnom pláne provincie Ťiang-si pre nerastné zdroje (pozri skôr texte) označuje za jeden z nerastov, v prípade ktorých sa má urýchliť rozvoj a prieskum, „aby sa výhoda spojená s existenciou zdroja čo najskôr premenila na ekonomickú výhodu“ (86).

(89) Pokiaľ ide o pigmenty (kód HS 320710), ktoré sa pri výrobe keramického stolového a kuchynského riadu hojne používajú, v Pláne rozvoja priemyslu, technológií a inovačných kapacít (2016 – 2020) (87) sa uvádzajú ako jedna z prioritných oblastí rozvoja petrochemického a chemického priemyslu, pričom štát v rámci tohto plánu nariaďuje „zabezpečiť udržateľnú výrobu približne 1 000 ton ftalokyanínových pigmentov, heterocyklických organických pigmentov a iných druhov organických pigmentov“ (88).

(90) Pokiaľ ide o sadrovec (kód HS 252010), o tejto surovine sa zmieňuje aj celoštátny 13. päťročný plán pre nerastné suroviny (pozri skôr texte) ako o jednom z nerastov, na ktoré sa pri otváraní baní uplatňujú kritériá minimálnej veľkosti (89).

(91) No a na kaolín (kód HS 2507), ktorý predstavuje jednu z hlavných surovín pri výrobe keramického stolového a kuchynského riadu, sa vzťahujú viaceré regionálne a miestne plánovacie dokumenty, ktoré sa zaoberajú riadením ťažby a produkcie. Konkrétne v pláne provincie Kuang-si (90) pre nerastné zdroje na roky 2016 – 2020 (91) sa pre priemyselnú základňu na spracovanie zdrojov kaolínu v Che-pchu nastoľujú ustanovenia, podľa ktorých sa má „rozširovať ťažba kaolínovej hlinky na území Che-pchu, zlepšiť kapacita a úroveň hĺbkového spracúvania kaolínu a zamerať sa na rozvoj odvetví stavebnej, sanitárnej, úžitkovej a umeleckej keramiky, odvetvia kaolínu na výrobu papiera a náterov a ďalej zvyšovať pridanú hodnotu nerastných výrobkov; do roku 2020 zriadiť 8 až 10 nosných podnikov na hĺbkové spracovanie kaolínu a spraviť z oblasti Che-pchu hlavnú základňu pre produkciu kaolínu na celoštátnej úrovni“ (92). Obsahuje aj ustanovenia zamerané na vytvorenie štruktúr a kapacity priemyslovej ťažby, a to aj pokiaľ ide o ponuku kaolínu: „V súlade s potrebami hospodárskeho a sociálneho rozvoja musíme rozhodne podporovať rozvoj špecifických charakteristických vlastností, výhod a rozvíjajúcich sa odvetví nerastných zdrojov. So zreteľom na nerasty ako […], kaolín, […], s prihliadnutím na podmienky z hľadiska zdrojov v oblastiach s výraznou ekologickou únosnosťou a s komplexnými podpornými zariadeniami sa musíme zasadzovať za budovanie veľkých a stredne veľkých baní s konkurencieschopnosťou na trhu, pričom by sa mala zabezpečiť účinná koncentrácia odvetvia a rozvoj veľkovýroby, aby bolo možné zlepšiť kapacitu dodávok, zvýšiť ťažbu a úroveň využitia kľúčových nerastov“ (93). V neposlednom rade sa v tomto pláne regulujú minimálne výrobné kapacity pre ťažobné spoločnosti stanovením minimálnych objemov ťažby podľa kategórie spoločnosti, a to aj pre produkciu kaolínu (94).

(92) Na trh v oblasti produkcie kaolínu sa vzťahuje aj Plán provincie Kuang-tung pre nerastné zdroje (na roky 2016 – 2020) (95), ktorý je obzvlášť dôležitý, keďže provincia Kuang-tung je z hľadiska výroby keramiky kľúčová (pozri odôvodnenie 82). Podobne ako už opísaný plán provincie Kuang-si aj plán provincie Kuang-tung obsahuje početné ustanovenia týkajúce sa riadenia a plánovania ťažby a produkcie nerastov vrátane kaolínu. K jeho smerným líniám patrí: „[…] urýchlenie strategických činností a napĺňania cieľov v snahe zabezpečiť výrazný posun vo vyhľadávaní nerastov, zlepšenie rozvrhnutia prieskumu, ťažby a ochrany zdrojov“ alebo „ďalšia podpora štrukturálnych reforiem na strane ponuky“ (96).

(93) Rovnako ako v prípade výroby stolového a kuchynského riadu siahajú plánovacie dokumenty týkajúce sa kaolínu z úrovne príslušnej provincie až po miestnu úroveň. Príkladom môže byť mesto Pej-chaj v provincii Kuang-si (pozri skôr v texte), ktoré má svoj vlastný plán zameraný na riadenie nerastných zdrojov (97), ktorý obsahuje ustanovenia týkajúce sa ťažby a produkcie kaolínu. V uvedenom pláne sa pre priemyselnú infraštruktúru v tomto meste stanovujú konkrétne tieto ciele v oblasti ťažby, produkcie a využívania nerastných zdrojov: „do roku 2020 zabezpečiť stabilný hospodársky rozvoj celkového ťažobného priemyslu mesta, zaistiť, aby odvetvie nerastných surovín dosiahlo výrobnú hodnotu 450 miliónov jüanov a objem výroby 9 miliónov ton“, a tieto priemyselné ciele okrem iného pre kaolín a kremenný piesok: „na základe súčasnej ťažobnej kapacity sa sústrediť na ťažbu a využitie kaolínu a kremenného piesku, ktoré sa majú používať pri výrobe skla, [a] zriadiť najväčšiu základňu na spracovanie, dovoz a vývoz kaolínu (keramickej hlinky), vysokočistého kremenného piesku a iných neželezných nerastných výrobkov, najväčšiu základňu na výrobu keramiky a najväčšiu základňu na výrobu cementu v provincii Kuang-si“ (98). V pláne sa stanovujú aj ciele na rok 2025 vrátane cieľov v oblasti zvýšenia využitia a výroby: „Intenzívne rozvíjať ťažbu a využívanie neželezných surovín a stavebných materiálov; zamerať sa na rozvoj odvetví hĺbkového spracovania napr. kaolínu, kremenného piesku, ktoré sa majú používať pri výrobe skla atď.; usilovať sa dosiahnuť, aby výrobná hodnota odvetvia nerastných surovín bola do roku 2025 na úrovni 600 miliónov jüanov, […]; účinne a výrazne rozširovať a industrializovať ťažbu; výrazne zlepšovať úsporné a intenzívne využívanie nerastných zdrojov“. Zároveň sa v ňom udáva aj jednoznačný cieľ pre miestne orgány, a to „dospieť ku komplexnému riadeniu odvetvia nerastných surovín“ (99). Jedným z prvkov, o ktoré sa takáto politika riadenia opiera, je regulácia štruktúry a objemu výroby miestneho odvetvia: „Určiť jednu hlavnú ťažobnú oblasť pre celé mesto: hlavnú oblasť ťažby kaolínu v Che-pchu s rozlohou 542,49 km2. V tejto hlavnej ťažobnej oblasti je v súčasnosti 6 veľkých kaolínových baní. Do roku 2020 by sa mal počet kaolínových baní v tejto hlavnej ťažobnej oblasti riadene ustáliť na osem alebo menej a produkcia by mala byť veľkého alebo stredne veľkého rozsahu. Spomedzi ôsmich plánovaných oblastí sedem už bolo delimitovaných a jednu treba ešte vymedziť“ (100).

(94) Ako je názorne uvedené v zmienených plánovacích dokumentoch, čínska vláda podľa všetkého usmerňuje rozvoj odvetvia keramického stolového a kuchynského riadu v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc, ktoré sa okrem iného týkajú: zloženia a reštrukturalizácie trhu, surovín, investícií, riadenia kapacít, sortimentu výrobkov, geografického umiestnenia, modernizácie atď. Prostredníctvom týchto a ďalších prostriedkov čínska vláda usmerňuje a kontroluje celý rad aspektov týkajúcich sa rozvoja a fungovania tohto odvetvia (101). Súčasný problém nadmernej kapacity v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu opísaný v oddiele 3.3.1 je zrejme najjasnejším príkladom dôsledkov politík čínskej vlády a deformácií, ktoré z nich plynú (102).

(95) Stručne, Komisia skonštatovala, že čínska vláda zaviedla verejné politiky, ktorými ovplyvňuje voľné pôsobenie trhových síl v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu vrátane surovín používaných v tomto odvetví.

3.2.2.6. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

(96) Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie jeho hlavných funkcií, ako napr. spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch v krajinách iných ako Čína, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (103).

(97) Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a k právam na užívanie pôdy v Číne (104). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (105). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (106).

(98) Čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva teda nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na užívanie pôdy v ČĽR. Tieto právne predpisy sa uplatňujú aj v súvislosti s výrobou keramického stolového a kuchynského riadu. Komisia okrem toho už v minulosti zistila, že toto odvetvie profitovalo z operácií v oblasti práv na užívanie pôdy, ktoré boli poznačené deformáciami zo strany štátu (107).

(99) So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu.

3.2.2.7. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

(100) Systém miezd založených na trhových princípoch sa v Číne nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne organizovanie sa. Čína neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (108). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (109). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska (110). Tieto zistenia spôsobujú deformáciu mzdových nákladov v Číne.

(101) Ako už bolo uvedené, práca tvorí značný podiel výrobných nákladov prešetrovaného výrobku, keďže ide o proces náročný na pracovnú silu. Odvetvie keramiky vrátane výroby stolového riadu takisto podlieha opísanému čínskemu systému v oblasti pracovného práva. Uvedené odvetvie preto ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov jednak priamo (pri výrobe dotknutého výrobku), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v Číne).

(102) Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že mzdové náklady v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu boli deformované.

3.2.2.8. Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

(103) Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v Číne je poznačený rôznymi deformáciami.

(104) Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (111), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (112), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (113). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (114).

(105) Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

(106) Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom.

(107) To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

(108) Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nedávny nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

(109) Po tretie, hoci v októbri 2015 sa dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené vládou vyvolanými deformáciami. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej sadzbe, resp. pod ňou, predstavuje totiž aj naďalej 45 % zo všetkých poskytnutých úverov a podľa všetkého sa viac využívajú cielené úvery, pretože tento podiel sa od roku 2015 markantne zvýšil napriek zhoršujúcim sa hospodárskym podmienkam. Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

(110) Celkový nárast úverov v Číne poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

(111) Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa vykonali v snahe liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v Číne poznačený zásadnými systematickými problémami a deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

(112) Výroba keramického stolového a kuchynského riadu alebo dodávatelia surovín a iných vstupov takisto profitujú z tohto finančného systému. Konkrétne určití čínski výrobcovia keramického stolového a kuchynského riadu dostali v nedávnej minulosti štátnu podporu, ktorá nebola v súlade s trhovými podmienkami a mala charakteristické rysy finančnej podpory poskytnutej za neobchodných podmienok (115). Uvedená podpora a vo všeobecnosti značné zasahovanie vlády do finančného systému opísané skôr v texte preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

(113) So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že výrobcovia keramického stolového a kuchynského riadu mali prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.

3.2.2.9. Systémový charakter opísaných deformácií

(114) Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo charakteristické. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému, ako sú opísané v oddieloch 3.2.2.2 – 3.2.2.5, ako aj v časti A správy, platia pre celú krajinu a pre všetky odvetvia hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov uvedený v oddieloch 3.2.2.6 – 3.2.2.8. a v časti B správy.

(115) Komora CCCLA vo svojich pripomienkach z 30. júla 2018 k poznámke z 18. júla 2018 namietala voči uplatňovaniu článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Podľa jej názoru by Komisia mala najprv overiť údajnú(-é) závažnú(-é) deformáciu(-e) v čínskom odvetví keramického stolového riadu a dospieť k pozitívnemu zisteniu, ako sa vyžaduje v článku 2 ods. 6a písm. a), skôr ako sa podujme získať údaje o výrobných nákladoch z alternatívnych zdrojov. Komora CCCLA vo svojich dodatočných pripomienkach z 13. augusta 2018 vysvetlila, že čínski vyvážajúci výrobcovia zvyčajne 15 surovín používaných na výrobu dotknutého výrobku nedovážajú, ale nakupujú ich na miestnom trhu. Okrem toho uviedla, že „navrhovateľ netvrdil, že na čínskom trhu so surovinami dochádza k značným deformáciám a ani Komisia nezistila vo svojej správe o krajine v Číne možné deformácie v súvislosti so surovinami pre odvetvie keramiky“. Preto podľa komory CCCLA nebol žiadny dôvod nahradiť skutočné ceny, za ktoré čínski vývozcovia nakupujú týchto 15 surovín na domácom trhu, dovoznými cenami z Brazílie, Thajska a Turecka. Tento bod sa opakovane uvádza v pripomienkach z 19. októbra 2018, podľa ktorých by Komisia mala preskúmať skutočné nákupné ceny, za ktoré čínski vyvážajúci výrobcovia nakupujú svoje suroviny.

(116) Komisia komoru požiadala, aby podložila svoje tvrdenie „presnými a primeranými dôkazmi“, ako sa vyžaduje v článku 2 ods. 6a písm. a) tretej zarážke základného nariadenia. Neurobila tak však ani komora CCCLA ani žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, ktoré do komory patria, a jedna zo spoločností zaradených do vzorky ukončila svoju spoluprácu počas overovania na mieste.

(117) Komisia pripomína, že na výrobu keramického stolového a kuchynského riadu je potrebná široká škála vstupov. Spoločnosti zaradené do vzorky odoberali tieto vstupy z Číny. Keď výrobcovia keramického stolového a kuchynského riadu nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

(118) V dôsledku toho nielenže nemožno použiť predajné ceny dotknutého výrobku na domácom trhu, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pôdy, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v Číne kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

3.2.2.10. Pripomienky predložené po poskytnutí informácií k zisteniam o výrazných deformáciách

(119) Po poskytnutí informácií komora CCCLA vyjadrila niekoľko pripomienok týkajúcich sa toho, ako Komisia uplatnila článok 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia.

(120) Komora v prvom rade tvrdila, že zistenia Komisie o existencii výrazných deformácií v čínskom odvetví keramického stolového a kuchynského riadu nespĺňajú normy objektívnych zdrojov a nemajú dostatočnú dôkaznú hodnotu v tom zmysle, že sa prevažne opierali o správu Komisie a správu ThinkDesku. Správa Komisie nepredstavovala objektívnu analýzu hospodárstva a hospodárskych politík v Číne, ale jej jediným poslaním bolo uľahčiť žiadateľovi úlohu predložiť vec s dostatočnými dôkazmi o výrazných deformáciách a uľahčiť Komisii úlohu pri vypracúvaní zistení v tomto ohľade. Podobne podľa názoru komory CCCLA správa Think Desku uľahčila žiadateľovi úlohu spočívajúcu v príprave jeho žiadosti a Komisii úlohu spočívajúcu vo vypracovaní zistení týkajúcich sa existencie výrazných deformácií v čínskom odvetví keramiky a stolového riadu. V tomto zmysle boli podľa komory CCCLA oba dokumenty vypracované s konkrétnym účelom, a nedajú sa teda považovať za objektívne, a pravdepodobne opomenuli faktické prvky v analýze existencie výrazných deformácií. Navyše boli vypracované dosť dlho pred začatím revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a komora CCCLA uviedla, že Komisia nedospela k žiadnym novým zisteniam nad rámec toho, čo obsahujú uvedené dokumenty.

(121) Komisia pripomenula, že jej správa predstavuje súbor dôkazov zaradených do spisu prešetrovania, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia. Správa bola uverejnená 21. decembra 2017 a všetci (teda nielen strany konkrétneho antidumpingového prešetrovania) dostali možnosť predložiť pripomienky a vyvrátiť a doplniť dôkazy obsiahnuté v správe. Komisia doteraz nedostala v súvislosti so správou žiadny takýto príspevok, ktorý by spochybňoval objektivitu správy. Ani samotná komora CCCLA neposkytla žiadne konkrétne prvky, ktorými by vyvrátila dôkazy alebo právne závery uvedené v správe. Nebolo teda preukázané, prečo by správe mala chýbať objektívnosť, a tvrdenie, že toto prešetrovanie sa o ňu nemôže opierať, bolo zamietnuté. Komora CCCLA mohla obdobne spochybniť akýkoľvek skutkový alebo právny prvok správy ThinkDesku a akékoľvek iné podanie od navrhovateľa. Keďže združenie neuviedlo žiadne podrobnosti o tom, prečo informácie v správe ThinkDesku nie sú objektívne, tvrdenie, že Komisia ju nemala zohľadniť, sa zamietlo.

(122) CCCLA následne kritizovala skutočnosť, že obe správy boli vypracované dosť dlho pred začatím revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Uviedla, že Komisia nedospela k žiadnym novým zisteniam nad rámec toho, čo obsahujú uvedené dokumenty.

(123) Komisia s týmto názorom nesúhlasí. V tomto prešetrovaní zistila, že príslušné dôkazy obsiahnuté v správe sú relevantné a uplatniteľné na súčasné revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, a preto ich pri posudzovaní existencie výrazných deformácií v ČĽR zohľadnila. Rovnako pokiaľ ide o správu ThinkDesku, Komisia použila údaje v nej obsiahnuté ako vodidlo pre svoj výskum v súvislosti s dodatočnými prvkami, ktoré sú špecificky relevantné pre odvetvie keramického stolového a kuchynského riadu. Komisia ďalej poukázala na presvedčivé dodatočné dôkazy a výskum uvedené najmä v oddiele 3.2.2.5 o spojitosti medzi horizontálnymi deformáciami v Číne a príslušným odvetvím, ktoré zachádzajú oveľa ďalej ako dôkazy uvedené tak v správe, ako aj v správe ThinkDesku. Tento výskum Komisii umožnil sformulovať viaceré dodatočné zistenia o existencii výrazných deformácií v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu. Komisia preto tvrdenie komory CCCLA zamietla.

(124) Komora CCCLA zároveň tvrdila, že k zisteniam o výrazných deformáciách sa dospelo bez akejkoľvek kvantitatívnej analýzy. Podľa jej názoru, aby bolo možné posúdiť závažnosť deformácií, analýza takýchto deformácií by mala byť podložená porovnaním cien alebo nákladov vykázaných jednotlivými vyvážajúcimi výrobcami s cenami alebo nákladmi na voľnom trhu.

(125) V článku 2 ods. 6a písm. b) prvej vete základného nariadenia sa stanovuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády“. Druhá veta tohto ustanovenia je pre Komisiu usmernením, ako by mala posudzovať existenciu výrazných deformácií: „[p]ri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých […] faktorov“ vymenovaných v zarážkach článku 2 ods. 6a písm. b). V dôsledku toho, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 48 a v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b), posúdenie Komisie týkajúce sa existencie takýchto výrazných deformácií je výsledkom celkového posúdenia relevantných prvkov uvedených v zarážkach uvedeného ustanovenia s cieľom vykonať skutočné cenové porovnanie cien alebo nákladov vyvážajúceho výrobcu s nedeformovanými cenami alebo nákladmi na voľnom trhu. Okrem toho, ako sa spresňuje v tom istom odôvodnení 48, pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, a celý právny systém, ktorý dáva vláde podstatné právomoci, aby mohla zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl. Požadovanou úrovňou preukázania v právnych predpisoch je „potenciálny“ vplyv jedného alebo viacerých z príslušných kritérií uvedených v zarážkach článku 2 ods. 6a písm. b) spočívajúci v zasahovaní do cien a nákladov, a nikde v právnych predpisoch sa neuvádza požiadavka na vypracovanie kvantitatívnej analýzy založenej na porovnaní nedeformovaných referenčných cien a nákladov s nákladmi a cenami vyvážajúcich výrobcov s cieľom dospieť k zisteniu o existencii výrazných deformácií v dotknutej krajine a odvetví. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

(126) Komora CCCLA napokon tvrdila, že po uplynutí platnosti oddielu 15 protokolu o pristúpení Číny k WTO (ďalej len „protokol“) by sa EÚ nemala odchyľovať od štandardnej metodiky stanovovania normálnej hodnoty, pri ktorej sa používajú iba ceny a náklady na domácom trhu vo vyvážajúcej krajine, pokiaľ antidumpingová dohoda neumožňuje iný postup. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by EÚ mala dodržiavať štandardnú metodiku v súlade s článkom 2 antidumpingovej dohody. Komora CCCLA okrem toho takisto tvrdila, že v antidumpingovej dohode „sa nestanovuje hmotnoprávna možnosť stanoviť existenciu výrazných deformácií“. Keďže v antidumpingovej dohode ani v GATT 1994 sa nestanovuje právny základ pre takéto špecifické opatrenie, zistenia týkajúce sa existencie výrazných deformácií a v dôsledku toho aj vytvorenie normálnej hodnoty nie sú v súlade s článkami 1, 2, 6.1 a 18.1 antidumpingovej dohody.

(127) V tomto prípade Komisia uplatnila príslušné pravidlá uvedené v článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Zákonodarca EÚ prijal tieto pravidlá plne rešpektujúc povinnosti, ktoré EÚ plynú z právnych predpisov WTO. Komisia poznamenala, že v právnych predpisoch WTO nie je žiadne zvrchované pravidlo, podľa ktorého by sa normálna hodnota mala vždy vytvárať na základe nákladov a cien na domácom trhu. Komisia navyše nesúhlasila s názorom, že oddiel 15 protokolu už nie je relevantný pre prešetrovania dumpingu týkajúce sa Číny, a pripomenula, že v systéme urovnávania sporov WTO práve prebieha spor v tejto veci, v ktorom obhajovala uvedený názor a odvolávala sa pri tom na znenie písmena d), jeho účel a priebeh vyjednávania tohto ustanovenia. Komisia v dôsledku toho tieto tvrdenia zamietla.

3.2.2.11. Záver

(128) Analýza uvedená v oddieloch 3.2.2.2 až 3.2.2.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní Číny do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia keramiky (vrátane prešetrovaného výrobku), preukázala, že ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva z reálneho alebo potenciálneho vplyvu jedného alebo viacerých v ňom uvedených relevantných prvkov. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

(129) Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.2.3. Reprezentatívna krajina

3.2.3.1. Všeobecné poznámky

(130) Keď Komisia určila, že v čínskom odvetví keramického stolového a kuchynského riadu sú ceny a/alebo náklady ovplyvnené výraznými deformáciami podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, vytvorila normálnu hodnotu na základe nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

(131) Výber reprezentatívnej krajiny vychádzal z týchto kritérií: 1. úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (116) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR; 2. výroba dotknutého výrobku v takejto krajine; 3. dostupnosť príslušných verejných údajov v danej krajine; 4. ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostní krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

(132) Ako sa uvádza v odôvodnení 31, Komisia v poznámke z 18. júla informovala zainteresované strany, že identifikovala tri možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu, Thajsko a Turecko, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ďalšie krajiny. Komora CCCLA aj žiadateľ predložili niekoľko pripomienok k možným reprezentatívnym krajinám, ani jeden z nich však nenavrhol inú krajinu.

3.2.3.1. Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

(133) Brazília, Thajsko a Turecko sú všetko krajiny klasifikované ako krajiny na podobnej úrovni hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, t. j. Svetová banka ich zaraďuje do kategórie krajín „s vyššími strednými príjmami“.

(134) Komora CCCLA vyjadrila pripomienku (117), že HND Turecka na obyvateľa bol v roku 2017 výrazne vyšší ako HND Číny či Brazílie. Podobne aj žiadateľ poznamenal (118), že v roku 2016 bol HND Brazílie na obyvateľa veľmi podobný HND Číny na obyvateľa, zatiaľ čo turecký HND na obyvateľa bol výrazne vyšší. Obe strany teda tvrdili, že toto kritérium hovorí proti Turecku.

(135) V základnom nariadení sa píše o „primeranej [reprezentatívnej] krajine s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja“. Základné nariadenie teda Komisii nenariaďuje vybrať krajinu s úrovňou HND alebo HDP na obyvateľa, ktorá je najbližšie HND alebo HDP na obyvateľa Číny. Relevantným kritériom je skôr podobnosť úrovne hospodárskeho rozvoja. V snahe zistiť takúto podobnosť je vhodné pri určovaní viacerých potenciálne vyhovujúcich krajín s podobnou úrovňou rozvoja použiť kategóriu krajín s vyššími strednými príjmami podľa klasifikácie Svetovej banky za príslušné obdobie, pretože táto klasifikácia vychádza z viacerých objektívnych hospodárskych kritérií. Keďže všetky tri krajiny boli zaradené do tej istej kategórie databázy Svetovej banky, usudzovalo sa, že všetky spĺňajú kritérium stanovené v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia. Komisia preto dospela k záveru, že všetky tri krajiny rovnako spĺňajú toto kritérium, a daná pripomienka sa zamietla.

3.2.3.2. Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine a dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

(136) Prakticky všetky krajiny sveta vyrábajú určité množstvá prešetrovaného výrobku. Na základe analýzy dostupných údajov, a najmä údajov z databázy Global Trade Atlas (GTA) (119) a Orbis Bureau van Dijk (ďalej len „Orbis“) (120) Komisia určila za možné reprezentatívne krajiny pre toto prešetrovanie Brazíliu, Thajsko a Turecko.

(137) Komora CCCLA vyjadrila vo svojich pripomienkach obavy, ktoré v nej vzbudzujú veľké rozdiely medzi priemernými dovoznými cenami za výrobné faktory, ktoré vykazujú Brazília, Thajsko a Turecko. Tieto rozdiely sú podľa nej údajne spôsobené predovšetkým množstvom dovozu. Nižšie dovážané množstvá spravidla znamenajú vyššie ceny. Komora CCCLA vyjadrila aj pochybnosti o presnosti dovozných cien vyjadrených na úrovni šesťciferných kódov harmonizovaného systému (HS) a vyzvala Komisiu, aby použila podrobnejšie členené osemciferné kódy. Pokiaľ ide o dostupnosť finančných údajov, komora CCCLA poznamenala, že zisk a predajné, všeobecné a administratívne náklady Turecka a Brazílie sú založené len na jednej či dvoch spoločnostiach, a teda môžu byť ovplyvnené príležitostnými faktormi (ako napr. predaj značkových výrobkov), zatiaľ čo údaje za Thajsko sa zakladajú na priemere údajov ôsmich spoločností. Komora CCCLA teda tvrdila, že by sa malo vybrať Thajsko.

(138) Žiadateľ na druhej strane tvrdil, že ako reprezentatívna krajina by sa mala použiť Brazília. Uviedol, že dve z ôsmich thajských spoločností, ktoré Komisia identifikovala, podľa všetkého nevyrábajú prešetrovaný výrobok, a že pre Thajsko nie sú dostupné finančné údaje za nedávne obdobie. Žiadateľ sa zmienil aj o tom, že v pôvodnom prešetrovaní jeden thajský výrobca nedokázal poskytnúť dostatočne podrobné údaje. Žiadateľ tvrdil, že predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk brazílskeho výrobcu navrhnutého v žiadosti o revízne prešetrovanie najviac zodpovedajú administratívnym, predajným a všeobecným nákladom výrobcov z Únie a zisku, ktorý by podľa očakávania dosiahli, keby nedochádzalo k dumpingového dovozu. Žiadateľ takisto poznamenal, že priemerné číselné údaje predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku thajských výrobcov boli príliš nízke a že v prípade dvoch z nich boli vykázané úrovne zisku nižšie ako úrovne cieľového zisku stanovené v pôvodnom prešetrovaní. Žiadateľ skonštatoval, že brazílsky výrobca, ktorého navrhol, je schopný pripraviť a predložiť požadované informácie o nákladoch.

(139) V reakcii na tieto tvrdenia Komisia poznamenala, že rozdiely v priemerných dovozných cenách ako také neznamenajú, že údaje sú nespoľahlivé. Pokiaľ sú dovozné množstvá výrobných faktorov dostatočne reprezentatívne a nevyskytujú sa iné osobitné okolnosti, kvôli ktorým by prestali byť reprezentatívnymi či vhodnými, nie je žiadny objektívny dôvod na ich vylúčenie ani na vylúčenie niektorej z navrhovaných krajín. Čo sa týka úrovne zatriedenia, Komisia sa na základe informácií dostupných v spise snaží použiť čo možno najadekvátnejšiu a najpodrobnejšiu úroveň. Čínski vyvážajúci výrobcovia doteraz poskytovali čínske osemciferné kódy, ktoré však vo väčšine prípadov zodpovedajú šesťcifernému kódu HS, pretože poslednými dvomi číslicami sú „00“. Komisia v prípadoch, keď to bolo možné, zistila a použila zodpovedajúce osemciferné kódy nomenklatúry reprezentatívnej krajiny. Keďže Komisia nedostala žiadne konkrétne tvrdenie o žiadnom konkrétnom výrobnom faktore, použila údaje tak, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodnení 155.

(140) Navyše skutočnosť, že finančné údaje (ako napríklad predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk)