„PRÍLOHA A

OBJASNENIA TERMINOLÓGIE

Táto príloha obsahuje objasnenia, zemepisné vysvetlivky a vymedzenie pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách, ak sa to v daných prílohách neuvádza inak.

1. ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY

Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňuje nasledujúce zemepisné vymedzenie:

— Austrália nezahŕňa jej zámorské územia,

— Dánsko nezahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko,

— Francúzsko zahŕňa Monako a francúzske zámorské departementy Guadeloupe, Martinik, Guyanu, Réunion a Mayotte,

— Taliansko zahŕňa San Maríno a Vatikán (Svätá stolica),

— Japonsko zahŕňa Okinawu,

— Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru,

— Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu,

— Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko,

— Spojené štáty zahŕňajú 50 štátov, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam.

2. AGREGOVANÉ UKAZOVATELE

Výrobcovia elektriny a tepla sa zatrieďujú podľa účelu výroby:

— výrobcovia s hlavnou činnosťou sú výrobcovia v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, ktorí vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo na predaj tretím stranám v rámci svojej hlavnej činnosti,

— závodní výrobcovia sú výrobcovia v súkromnom alebo verejnom vlastníctve, ktorí vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie v rámci činnosti, ktorá podporuje ich hlavnú činnosť.

Poznámka: Komisia môže v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2 ďalej objasniť terminológiu tým, že po nadobudnutí účinnosti zrevidovanej klasifikácie NACE doplní príslušné odkazy na NACE ( 1 )

2.1. Dodávky

2.1.1. VÝROBA/DOMÁCA VÝROBA

Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných sa vypočíta po všetkých úkonoch, ktoré odstraňujú neaktívnu hmotu. Výroba zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.

„Domáca výroba“ je výroba zo zdrojov na príslušnom území – na vnútroštátnom území vykazujúcej krajiny.

2.1.2. REGENEROVANÉ PRODUKTY

Vzťahuje sa len na čierne uhlie. Kaly a hlušinové haldy vyťažené v baniach.

2.1.3. VSTUPY Z OSTATNÝCH ZDROJOV

Množstvo palív, ktorých výroba je zahrnutá v iných výkazoch o palivách, ktoré sú však zmiešané s inými palivami a spotrebúvajú sa ako zmes. Ďalšie podrobnosti o tejto zložke sa poskytujú ako:

— Vstupy z ostatných zdrojov: Uhlie

— Vstupy z ostatných zdrojov: Ropa a ropné výrobky

— Vstupy z ostatných zdrojov: Zemný plyn

— Vstupy z ostatných zdrojov: Obnoviteľné zdroje energie

2.1.4. DOVOZ/VÝVOZ

Ak nie je uvedené inak, „dovoz“ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a „vývoz“ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu. Množstvo sa považuje za dovezené alebo vyvezené, keď prekročilo politické hranice krajiny, bez ohľadu na to, či prebehlo colné konanie.

Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť kategória „nešpecifikované/ostatné“.

2.1.5. MEDZINÁRODNÉ NÁMORNÉ ZÁSOBNÍKY

Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých vlajok, ktoré sa používajú pri medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Vyradené sú:

— spotreba v prípade lodí používaných pri vnútroštátnych plavbách; pri rozlišovaní medzi vnútroštátnou a medzinárodnou plavbou je rozhodujúci prístav vyplávania alebo priplávania, a nie vlajka alebo štát registrácie lode,

— spotreba v prípade rybárskych plavidiel,

— spotreba v prípade vojenských síl.

2.1.6. MEDZINÁRODNÁ LETECKÁ DOPRAVA

Množstvo palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Pri rozlišovaní medzi vnútroštátnou a medzinárodnou leteckou dopravou je rozhodujúce miesto odletu a príletu, a nie štát registrácie leteckého dopravcu. Nezahŕňa palivá použité leteckými dopravcami v ich cestných vozidlách (vykážu sa v časti „Inde neuvedené – doprava“) a vojenské použitie leteckých palív (vykáže sa v časti „Inde neuvedené – ostatné“).

2.1.7. ZMENA STAVU ZÁSOB

Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na území daného štátu. Ak nie je uvedené inak, budovanie zásob sa označuje záporným číslom a čerpanie zásob kladným číslom.

2.1.8. POČIATOČNÉ A KONEČNÉ CELKOVÉ ZÁSOBY NA VNÚTROŠTÁTNOM ÚZEMÍ

Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v bezcolných pásmach a zásoby pre ostatné strany, či už v rámci bilaterálnej vládnej dohody, alebo bez nej. Začiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. Zásoby zahŕňajú zásoby uskladnené vo všetkých druhoch špeciálnych skladovacích zariadení buď na povrchu, alebo pod zemou.

2.1.9. PRIAME POUŽITIE

Ropa (Surová ropa a ropné výrobky), ktoré sa používajú priamo bez spracovania v ropných rafinériách. Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny.

2.1.10. VSTUPY PRVOTNÝCH PRODUKTOV

Zahŕňa množstvo domácej alebo dovezenej surovej ropy (vrátane kondenzátu) a domáceho NGL (2) použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo.

2.1.11. HRUBÝ RAFINÉRSKY VÝSTUP

Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie. Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo.

2.1.12. RECYKLOVANÉ VÝROBKY

Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli dodané konečným spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov.

2.1.13. SPÄTNÉ TOKY

Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od konečného spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby.

2.1.14. REKLASIFIKÁCIA MEDZIPRODUKTOV

Množstvo, ktoré bolo reklasifikované v dôsledku zmeny ich špecifikácie alebo primiešania do iného výrobku. Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; čistý výsledok spolu by mal byť nula.

2.1.15. REKLASIFIKOVANÉ PRODUKTY

Dovezené ropné výrobky, ktoré sa reklasifikovali ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania konečným spotrebiteľom.

2.1.16. ŠTATISTICKÉ ROZDIELY

Vypočítaná hodnota, definovaná ako rozdiel medzi výpočtom z hľadiska dodávky (prístup zhora nadol) a výpočtom z hľadiska spotreby (prístup zdola nahor). Mali by sa vysvetliť všetky výrazné štatistické rozdiely.

2.2. Sektor transformácie

V sektore transformácie by sa malo vykázať iba tie množstvá palív, ktoré boli transformované na iné palivá. Množstvo palív použitých na vykurovanie a prevádzku zariadení a vo všeobecnosti na podporu transformácie by sa malo deklarovať v sektore energetiky.

2.2.1. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – IBA ELEKTRINA

Množstvo palív použitých výrobcami s hlavnou činnosťou pri výrobe elektriny v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu elektriny.

2.2.2. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – KOGENERAČNÉ JEDNOTKY

Množstvo palív použitých výrobcami s hlavnou činnosťou pri výrobe elektriny a/alebo tepla v kogeneračných jednotkách.

2.2.3. VÝROBCOVIA S HLAVNOU ČINNOSŤOU – IBA TEPLO

Množstvo palív použitých výrobcami s hlavnou činnosťou pri výrobe tepla v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu tepla.

2.2.4. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – IBA ELEKTRINA

Množstvo palív použitých závodnými výrobcami pri výrobe elektriny v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu elektriny.

2.2.5. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – KOGENERAČNÉ JEDNOTKY

Každé množstvo palív použité závodnými výrobcami pri výrobe elektriny a podiel palív použitých pri výrobe predaného tepla v kogeneračných jednotkách. Podiel palív použitých pri výrobe tepla, ktoré sa nepredalo (teplo na vlastnú spotrebu), sa vykazuje v príslušnom sektore konečnej spotreby energie na základe klasifikácie NACE. Nepredané teplo, ktoré však bolo dodané iným subjektom v rámci nefinančných zmlúv alebo subjektom s iným vlastníkom, by sa malo vykazovať na základe rovnakého princípu ako predané teplo.

2.2.6. ZÁVODNÍ VÝROBCOVIA – IBA TEPLO

Podiel palív použitých pri výrobe predaného tepla v jednotkách/zariadeniach iba na výrobu tepla, v prípade závodných výrobcov. Podiel palív použitých pri výrobe tepla, ktoré sa nepredalo (teplo na vlastnú spotrebu), sa vykazuje v príslušnom sektore konečnej spotreby energie na základe klasifikácie NACE. Nepredané teplo, ktoré však bolo dodané iným subjektom v rámci nefinančných zmlúv alebo subjektom s iným vlastníkom, by sa malo vykazovať na základe rovnakého princípu ako predané teplo.

2.2.7. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých v čiernouhoľných briketárňach pri výrobe čiernouhoľných brikiet.

2.2.8. KOKSÁRNE

Množstvo palív použitých v koksárňach pri výrobe koksárenského koksu a koksárenského plynu.

2.2.9. HNEDOUHOĽNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) v hnedouhoľných briketárňach a množstvo palív použitých v rašelinových briketárňach pri výrobe rašelinových brikiet (PB).

2.2.10. PLYNÁRNE

Množstvo palív použitých pri výrobe svietiplynu v plynárňach a zariadeniach na splyňovanie uhlia.

2.2.11. VYSOKÉ PECE

Množstvo palív vstupujúcich do vysokej pece, buď zhora spolu so železnou rudou, alebo dolu cez výfučne spolu so zohriatym vzduchom.

2.2.12. SKVAPALŇOVANIE UHLIA

Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy.

2.2.13. ZARIADENIA NA SKVAPALŇOVANIE PLYNU (PLYN NA KVAPALINY)

Množstvo plynných palív zmenených na kvapalné palivá.

2.2.14. ZARIADENIE NA VÝROBU DREVENÉHO UHLIA

Množstvo pevných biopalív zmenených na drevené uhlie.

2.2.15. ROPNÉ RAFINÉRIE

Množstvo palív použitých pri výrobe ropných výrobkov.

2.2.16. ZARIADENIA ZMIEŠAVANIA ZEMNÉHO PLYNU (PRE ZMIEŠANÝ ZEMNÝ PLYN)

Množstvo plynov zmiešaných so zemným plynom do rozvodnej siete (siete zemného plynu).

2.2.17. NA ZMIEŠANIE S AUTOMOBILOVÝM BENZÍNOM/NAFTOU/PETROLEJOM

Množstvo kvapalných biopalív zmiešaných s fosílnymi palivami.

2.2.18. INDE NEUVEDENÉ

Množstvo palív použitých pri transformácii inde nezahrnuté. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.3. Sektor energetiky

Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu v spojení s transformačnými aktivitami. Zodpovedá to divíziám 05, 06, 19 a 35 NACE Rev. 2, skupine 09.1 NACE Rev. 2 a triedam 07.21 a 08.92 NACE Rev. 2.

Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by sa mali vykázať v sektore transformácie) alebo použitých na podporu prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré sa vykazujú v sektore dopravy).

Zahŕňa výrobu chemických materiálov na atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov.

2.3.1. VLASTNÁ SPOTREBA ELEKTRÁRNÍ, KOGENERAČNÝCH JEDNOTIEK A TEPLÁRNÍ

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach s jednotkami iba na výrobu elektriny, iba na výrobu tepla a na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

2.3.2. UHOĽNÉ BANE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve. Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach sa vykazuje v sektore transformácie.

2.3.3. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v čiernouhoľných briketárňach.

2.3.4. KOKSÁRNE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v koksárňach.

2.3.5. HNEDOUHOĽNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNE

Množstvo palív použitých ako energia pre podporné operácie v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach.

2.3.6. PLYNÁRNE/ZARIADENIA NA SPLYŇOVANIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v plynárňach a zariadeniach na splyňovanie uhlia.

2.3.7. VYSOKÉ PECE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie vo vysokých peciach.

2.3.8. SKVAPALŇOVANIE UHLIA

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia.

2.3.9. SKVAPALŇOVANIE (LNG)/OPÄTOVNÉ SPLYŇOVANIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie a opätovné splyňovanie zemného plynu.

2.3.10. ZARIADENIA NA SPLYŇOVANIE (BIOPLYN)

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na splyňovanie bioplynu.

2.3.11. ZARIADENIA NA SKVAPALŇOVANIE PLYNU (PLYN NA KVAPALINY)

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na skvapalňovanie plynu (plyn na kvapaliny).

2.3.12. ZARIADENIA NA VÝROBU DREVENÉHO UHLIA

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v zariadeniach na výrobu dreveného uhlia.

2.3.13. ROPNÉ RAFINÉRIE

Množstvo palív spotrebovaných ako energia pre podporné operácie v ropných rafinériách.

2.3.14. ŤAŽBA ROPY A PLYNU

Množstvo palív spotrebovaných v zariadeniach na ťažbu ropy a zemného plynu. Nezahŕňa straty v potrubiach (treba vykázať ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba vykázať v sektore dopravy).

2.3.15. INDE NEUVEDENÉ – ENERGETIKA

Množstvo palív súvisiacich s inde nezahrnutými energetickými činnosťami. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.4. Straty pri prenose a distribúcii

2.4.1. STRATY PRI PRENOSE

Množstvo strát palív vyskytujúcich sa z dôvodu prenosu v časti systému riadenej prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Zahŕňa straty technickej i netechnickej povahy. V prípade elektriny zahŕňa straty v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za neoddeliteľnú súčasť elektrární. V prípade plynu zahŕňa odplyňovanie a spaľovanie počas prenosu.

2.4.2. DISTRIBUČNÉ STRATY

Množstvo strát palív vyskytujúcich sa z dôvodu distribúcie v časti systému riadenej prevádzkovateľom distribučnej siete. Zahŕňa straty technickej i netechnickej povahy. V prípade plynu zahŕňa odplyňovanie a spaľovanie počas distribúcie.

2.5. Konečná neenergetická spotreba

Množstvo fosílnych palív použitých na neenergetické účely – nespaľované palivá.

2.6. Konečná spotreba energie (špecifikácia konečného použitia)

2.6.1. SEKTOR PRIEMYSLU

Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho hlavných činností.

Pokiaľ ide o jednotky iba na výrobu tepla alebo kogeneračné jednotky, vykazuje sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným subjektom (teplo na vlastnú spotrebu). Množstvo palív spotrebovaných na výrobu predaného tepla a na výrobu elektriny sa vykazuje v príslušnom sektore transformácie.

2.6.1.1. Ťažba a dobývanie Divízie 07 (okrem triedy 07.21) a 08 (okrem 08.92) NACE Rev. 2; skupina 09.9 NACE Rev. 2

2.6.1.1.1. Ťažba kovových rúd [divízia 07 NACE Rev. 2; nezahŕňa triedu 07.21 NACE Rev. 2 – Ťažba uránových a tóriových rúd]

2.6.1.1.2. Ťažba a dobývanie – iné [divízia 08 NACE Rev. 2; nezahŕňa triedu 08.92 NACE Rev. 2 – Ťažba rašeliny]

2.6.1.1.3. Pomocné činnosti pri ťažbe [divízia 09 NACE Rev. 2; nezahŕňa triedu 09.1 NACE Rev. 2 – Pomocné činnosti pri ťažbe ropy a zemného plynu]

2.6.1.2. Potraviny, nápoje a tabak divízie 10, 11 a 12 NACE Rev. 2

2.6.1.2.1. Výroba potravín [divízia 10 NACE Rev. 2]

2.6.1.2.2. Výroba nápojov [divízia 11 NACE Rev. 2]

2.6.1.2.3. Výroba tabakových výrobkov [divízia 12 NACE Rev. 2]

2.6.1.3. Textil a koža [divízie 13, 14 a 15 NACE Rev. 2.; zahŕňa výrobu textilu, výrobu odevov a výrobu kože a kožených výrobkov]

2.6.1.4. Drevo a výrobky z dreva – Výroba dreva a výrobkov z dreva a korku okrem nábytku; výroba predmetov zo slamy a prúteného materiálu [divízia 16 NACE Rev. 2]

2.6.1.5. Celulóza, papier a polygrafia divízie 17 a 18 NACE Rev. 2

2.6.1.5.1. Výroba papiera a papierových výrobkov [divízia 17 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.1. Výroba celulózy [trieda 17.11 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.2. Ostatný papier a papierové výrobky [trieda 17.12 NACE Rev. 2 a skupina 17.2 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.2. Tlač a reprodukcia záznamových médií [divízia 18 NACE Rev. 2]

2.6.1.6. Chemický a petrochemický priemysel divízie 20 a 21 NACE Rev. 2

2.6.1.6.1. Výroba chemikálií a chemických produktov [divízia 20 NACE Rev. 2]

2.6.1.6.2. Výroba základných farmaceutických výrobkov a farmaceutických prípravkov [divízia 21 NACE Rev. 2]

2.6.1.7. Nekovové minerály [divízia 23 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.1. Výroba skla a výrobkov zo skla [skupina 23.1 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.2. Výroba cementu, vápna a sadry (vrátane slinku) [skupina 23.5 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.3. Ostatné nekovové minerálne výrobky [skupiny 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 a 23.9 NACE Rev. 2]

2.6.1.8. Hutníctvo železa a ocele [výroba a spracovanie kovov A: skupiny 24.1, 24.2 a 24.3 a triedy 24.51 a 24.52 NACE Rev. 2]

2.6.1.9. Odvetvia neželezných kovov [výroba a spracovanie kovov B: skupina 24.4 a triedy 24.53 a 24.54 NACE Rev. 2]

2.6.1.9.1. Výroba hliníka [trieda 24.42 NACE Rev. 2]

2.6.1.9.2. Odvetvia ostatných neželezných kovov [skupina 24.4 NACE Rev. 2 – okrem triedy 24.42 NACE Rev. 2; triedy 24.53 a 24.54 NACE Rev. 2]

2.6.1.10. Stroje a zariadenia: divízie 25, 26, 27 a 28 NACE Rev. 2

2.6.1.10.1. Výroba kovových konštrukcií, okrem strojov a zariadení [divízia 25 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.2. Výroba počítačových, elektronických a optických výrobkov [divízia 26 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.3. Výroba elektrických zariadení [divízia 27 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.4. Výroba strojov a zariadení i. n. [divízia 28 NACE Rev. 2]

2.6.1.11. Prepravné zariadenie: Priemysel týkajúci sa zariadení používaných v doprave [divízie 29 a 30 NACE; zahŕňa Výrobu motorových vozidiel, prívesov a návesov a Výrobu ostatných prepravných zariadení]

2.6.1.12. Inde neuvedené – priemysel: divízie 22, 31 a 32 NACE

2.6.1.12.1. Výroba výrobkov z gumy a plastu [divízia 22 NACE]

2.6.1.12.2. Výroba nábytku [divízia 31 NACE Rev. 2]

2.6.1.12.3. Iná výroba [divízia 32 NACE Rev. 2]

2.6.1.13. Stavebníctvo [divízie 41, 42 a 43 NACE Rev. 2]

2.6.2. ODVETVIE DOPRAVY

Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na sektor podľa klasifikácie NACE (ekonomický sektor), v ktorom sa činnosť vykonáva. Palivá použité na vykurovanie a osvetlenie na železničných staniciach, autobusových staniciach, prístavných mólach a letiskách sa vykazujú v „obchode a verejných službách“ a nie v sektore dopravy.

2.6.2.1. Železničná doprava

Množstvo palív použitých v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc a železničnej dopravy ako súčasti systémov mestskej alebo prímestskej dopravy (napríklad vlaky, električky, metrá).

2.6.2.1.1. Vysokorýchlostná železnica

Energia používaná vlakmi na tratiach s povolenou rýchlosťou nad 200 kilometrov za hodinu.

2.6.2.1.2. Konvenčná železnica

Energia používaná železničnou dopravou s výnimkou vysokorýchlostnej železnice, metra a električiek.

2.6.2.1.2.1. Osobná doprava konvenčnou železnicou

Energia používaná osobnou železničnou dopravou, t. j. na prepravu cestujúcich v železničných vozňoch medzi miestom nástupu a výstupu. Cestujúci sú všetky osoby, okrem vlakového personálu, využívajúce na presun železničnú dopravu.

2.6.2.1.2.2. Nákladná doprava konvenčnou železnicou

Energia používaná nákladnou dopravou, t. j. na prepravu tovaru v železničných vozňoch medzi miestom nakládky a vykládky.

2.6.2.1.3. Metro a električky

Energia používaná metrom, električkami, ľahkým železničným systémom a inými nadzemnými alebo podzemnými mestskými železničnými systémami.

2.6.2.2. Vnútroštátna plavba

Množstvo palív dodávaných plavidlám všetkých vlajok neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri medzinárodné námorné zásobníky). Pri rozlišovaní medzi vnútroštátnou a medzinárodnou plavbou je rozhodujúci prístav vyplávania alebo priplávania, a nie vlajka alebo štát registrácie lode.

2.6.2.3. Cestná doprava

Množstvo palív použitých pre cestné vozidlá. Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.

Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor „Ostatné“), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri „Poľnohospodárstvo“), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor „Ostatné – inde neuvedené“), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri „Priemysel“, podsektor „Stavebníctvo“).

2.6.2.3.1. Ťažké úžitkové vozidlá prevážajúce náklad

Množstvo palív použitých nákladnými vozidlami s nosnosťou nad 3,5 tony prevážajúcimi náklad (vozidlá kategórií N2 a N3 podľa európskej klasifikácie kategórií vozidiel v zmysle predpisov EHK OSN).

2.6.2.3.2. Hromadná doprava

Množstvo palív použitých rozmernými vozidlami prevážajúcimi osoby, ako sú autobusy, autokary, veľké dodávky atď. (vozidlá kategórií M2 a M3 podľa európskej klasifikácie kategórií vozidiel v zmysle predpisov EHK OSN).

2.6.2.3.3. Autá a dodávky

Množstvo palív použitých malými vozidlami, ako sú autá a dodávky prevážajúce osoby alebo náklad (vozidlá kategórií N1 a M1 podľa európskej klasifikácie kategórií vozidiel v zmysle predpisov EHK OSN).

2.6.2.3.4. Ostatné prostriedky cestnej dopravy

Množstvo palív použitých pri všetkých ostatných druhoch cestnej dopravy okrem ťažkých úžitkových vozidiel prevážajúcich náklad, hromadnej dopravy, áut a dodávok.

2.6.2.4. Potrubná preprava

Množstvo palív použitých ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity. Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia. Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým používateľom (vykáže sa v sektore energetiky), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných používateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a verejných služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas prepravy medzi distribútorom a koncovými používateľmi (vykážu sa ako distribučné straty).

2.6.2.5. Vnútroštátna letecká doprava

Množstvo palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy. Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Pri rozlišovaní medzi vnútroštátnou a medzinárodnou leteckou dopravou je rozhodujúce miesto odletu a príletu, a nie štát registrácie leteckého dopravcu. Zahŕňa cesty s dosť veľkou vzdialenosťou medzi dvoma letiskami v krajine so zámorskými územiami. Nezahŕňa palivá použité leteckými dopravcami v ich cestných vozidlách (vykážu sa v časti „Inde neuvedené – doprava“) a vojenské použitie leteckých palív (vykáže sa v časti „Inde neuvedené – ostatné“).

2.6.2.6. Inde neuvedené – doprava

Množstvo palív použitých pre dopravné činnosti inde nezahrnuté. Zahŕňa palivá použité leteckými dopravcami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.6.3. Ostatné sektory

Táto kategória zahŕňa množstvo palív použitých v sektoroch, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria do sektora transformácia, energetika, priemysel alebo doprava.

2.6.3.1. Obchod a služby

Množstvo palív spotrebovaných podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore. Divízie 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (okrem triedy 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99 NACE Rev. 2. Palivá použité na vykurovanie a osvetlenie na železničných a autobusových staniciach, prístavných mólach a letiskách sa vykazujú v tejto kategórii. Patria sem aj palivá použité na všetky nedopravné činnosti zaradené do divízií 49, 50 a 51 NACE Rev. 2.

2.6.3.1.1. Oprava a inštalácia strojov a prístrojov [sekcia C, divízia 33 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.2. Dodávka vody; čistenie a odvod odpadových vôd, odpady a služby odstraňovania odpadov [sekcia E NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3. Veľkoobchod a maloobchod; oprava motorových vozidiel a motocyklov [sekcia G NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3.1. Veľkoobchod [sekcia G, divízia 46 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3.2. Maloobchod [sekcia G, divízia 47 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.4. Skladové a pomocné činnosti v doprave [sekcia H, divízia 52 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.5. Poštové a kuriérske služby [sekcia H, divízia 53 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.6. Ubytovacie a stravovacie služby [sekcia I NACE Rev. 2]

2.6.3.1.6.1. Ubytovanie [sekcia I, divízia 55 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.6.2. Stravovacie služby [sekcia I, divízia 56 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.7. Informácie a komunikácia [sekcia J NACE Rev. 2]

2.6.3.1.8. Finančné a poisťovacie činnosti a činnosti v oblasti nehnuteľností [sekcia K NACE Rev. 2 a sekcia L NACE Rev. 2]

2.6.3.1.9. Administratívne a podporné služby [sekcia N NACE Rev. 2]

2.6.3.1.10. Verejná správa a obrana; povinné sociálne zabezpečenie [sekcia O NACE Rev. 2]

2.6.3.1.11. Vzdelávanie [sekcia P NACE Rev. 2]

2.6.3.1.12. Zdravotníctvo a sociálna pomoc [sekcia Q NACE Rev. 2]

2.6.3.1.12.1. Činnosti nemocníc [sekcia Q, skupina 86.1 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.13. Umenie, zábava a rekreácia [sekcia R NACE Rev. 2]

2.6.3.1.13.1. Športové činnosti [sekcia R, divízia 93 NACE Rev. 2]

2.6.3.1.14. Činnosti extrateritoriálnych organizácií a združení [sekcia U NACE Rev. 2]

2.6.3.1.15. Odborné, vedecké a technické činnosti a iné služby [sekcia M NACE Rev. 2 a sekcia S NACE Rev. 2]

2.6.3.1.16. Dátové centrá Dátovým strediskom sa rozumie sústava alebo skupina sústav používaných na umiestnenie, prepojenie a prevádzku počítačových systémov/serverov a príslušenstva na ukladanie, spracovávanie a/alebo rozosielanie údajov, ako aj na podobné činnosti.

2.6.3.2. Domácnosti

Množstvo palív spotrebovaných všetkými domácnosťami vrátane „domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby“. Divízie 97 a 98 NACE Rev. 2.

Na sektor domácností sa uplatňuje toto osobitné vymedzenie:

Domácnosť tvorí jedna osoba, rodina alebo skupina ľudí, ktorí žijú spoločne v tej istej obytnej jednotke a spoločne znášajú poplatky za energie a iné nevyhnutné výdavky na život. Sektor domácností, nazývaný aj ako bytový alebo domový sektor, je preto súhrnom všetkých domácností v krajine.

Kolektívne domácnosti – buď trvalé (napr. väznice) alebo dočasné (napr. nemocnice) – by nemali byť zahrnuté, keďže sú zahrnuté do spotreby v sektore služieb. Energia použitá v dopravných činnostiach sa vykazuje v sektore dopravy, a nie v sektore domácností.

Do celkovej spotreby energie v domácnostiach by nemala byť zahrnutá ani spotreba energie na významné ekonomické činnosti vykonávané domácnosťami. Takéto činnosti zahŕňajú poľnohospodárske ekonomické činnosti v malých poľnohospodárskych podnikoch a ostatné ekonomické činnosti vykonávané v sídle domácnosti a vykazujú sa v príslušnom sektore konečnej spotreby.

2.6.3.2.1. Vykurovanie priestoru

Táto energetická služba sa týka použitia energie na poskytovanie tepla vo vnútorných priestoroch obytnej jednotky.

2.6.3.2.2. Ochladzovanie priestoru

Táto energetická služba sa týka použitia energie na ochladzovanie obytnej jednotky pomocou klimatizačných zariadení a/alebo chladiacich agregátov.

Do tohto oddielu nepatria ventilátory, dúchadlá ani ostatné prístroje nenapojené na chladiaci agregát, ktoré by sa mali uvádzať v oddiele „Osvetlenie a elektrické spotrebiče“.

2.6.3.2.3. Ohrev vody

Táto energetická služba sa týka použitia energie na ohrev vody na teplú úžitkovú vodu, kúpanie, čistenie a ostatné použitia iné ako varenie.

Nepatrí sem vykurovanie bazénov, ktoré by sa malo uvádzať v oddiele „Ostatné konečné použitia“.

2.6.3.2.4. Varenie

Táto energetická služba sa týka použitia energie na prípravu jedál.

Nepatria sem pomocné kuchynské spotrebiče (mikrovlnné rúry, kanvice, kávovary atď.), ktoré by sa mali uvádzať v oddiele „Osvetlenie a elektrické spotrebiče“.

2.6.3.2.5. Osvetlenie a elektrické spotrebiče (len elektrina)

Použitie energie na osvetlenie a pre akékoľvek iné elektrické zariadenia v obytnej jednotke, ktoré nepatria medzi ostatné konečné použitia.

2.6.3.2.6. Ostatné konečné použitia

Iná spotreba energie v domácnostiach, ako je použitie energie na exteriérové činnosti a akékoľvek iné činnosti nezahrnuté do piatich vyššie uvedených konečných použití energie (napr. kosačky na trávu, vykurovanie bazénov, vonkajšie ohrievače, vonkajšie grily, sauny atď.).

2.6.3.3. Poľnohospodárstvo

Množstvo palív spotrebovaných používateľmi zaradenými do rastlinnej a živočíšnej výroby, poľovníctva a súvisiacich služieb; divízia 01 NACE Rev. 2.

2.6.3.4. Lesné hospodárstvo

Množstvo palív spotrebovaných používateľmi zaradenými do lesného hospodárstva a ťažby dreva; divízia 02 NACE Rev. 2.

2.6.3.5. Rybolov

Množstvo palív dodaných pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodané lodiam všetkých vlajok, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybolove. Divízia 03 NACE Rev. 2.

2.6.3.6. Inde neuvedené – Ostatné

Množstvo palív použitých pre inde nezahrnuté činnosti (napríklad trieda 84.22 NACE Rev. 2). Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú mobilnú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodané palivo určené pre armádu danej krajiny, alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia treba v správe vysvetliť, čo je zahrnuté v tejto položke.

3. VÝROBKY

3.1. Uhlie (tuhé fosílne palivá a vyrábané plyny)

3.1.1. ČIERNE UHLIE

Čierne uhlie je agregát produktov, ktorý je sumou antracitu, koksovateľného uhlia a ostatného bituminózneho uhlia.

3.1.2. ANTRACIT

Uhlie vysokej kvality určené na použitie v priemysle a v domácnostiach. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (okolo 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.3. KOKSOVATEĽNÉ UHLIE

Bituminózne uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu (koksárenského koksu) vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.4. OSTATNÉ BITUMINÓZNE UHLIE

Uhlie použité na účely vytvárania pary, ktoré zahŕňa všetko bituminózne uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je vyššie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe.

3.1.5. HNEDÉ UHLIE

Hnedé uhlie je agregát produktov, ktorý je sumou subbituminózneho uhlia a lignitu.

3.1.6. SUBBITUMINÓZNE UHLIE

Ide o neaglomerujúce uhlie so spalným teplom od 20 000 kJ/kg do 24 000 kJ/kg obsahujúce viac než 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

3.1.7. HNEDÉ UHLIE

Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 20 000 kJ/kg a obsahujúce viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe.

3.1.8. ČIERNOUHOĽNÉ BRIKETY

Zložené palivo vyrobené z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených čiernouhoľných brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii.

3.1.9. KOKSÁRENSKÝ KOKS

Tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote; má nízky obsah vlhkosti a prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v hutníctve železa a ocele ako zdroj energie a chemické činidlo.

V tejto kategórii sa vykazuje aj koksárenská škvara a zlievarenský koks.

Do tejto kategórie by mal byť zahrnutý aj polokoks (tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia pri nízkej teplote). Polokoks sa používa ako palivo na vykurovanie alebo v samotnom zariadení na transformáciu.

Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z lignitu.

3.1.10. PLYNÁRENSKÝ KOKS

Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie.

3.1.11. ČIERNOUHOĽNÝ DECHT

Výsledok deštrukčnej destilácie bituminózneho uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia na výrobu koksu v koksárenskej peci alebo sa vyrába z hnedého uhlia („nízkoteplotný decht“).

3.1.12. BKB (BRIKETY Z HNEDÉHO UHLIA)

BKB je zložené palivo vyrobené z lignitu alebo subbituminózneho uhlia briketážou pod vysokým tlakom bez pridania spojiva vrátane suchej lignitovej drviny a prachu.

3.1.13. VYRÁBANÉ PLYNY

Vyrábané plyny sú agregát produktov, ktorý je sumou svietiplynu, koksárenského plynu, vysokopecného plynu a ostatných získaných plynov.

3.1.14. SVIETIPLYN

Zahŕňa všetky druhy plynov vyrobených vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárňach a prechádza do svietiplynu), celkovým splyňovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej atď.), ako aj reformovaním a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu vrátane zmiešania so zemným plynom, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu. Množstvo plynu, ktorý pochádza z prechodu ostatných uhoľných plynov do svietiplynu, sa vykazuje ako výroba svietiplynu.

3.1.15. KOKSÁRENSKÝ PLYN

Koksárenský plyn je plyn získaný ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele.

3.1.16. VYSOKOPECNÝ PLYN

Vysokopecný plyn sa vyrába počas spaľovania koksu vo vysokej peci v hutníctve železa a ocele. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v danom podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceliarskeho priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie.

3.1.17. OSTATNÉ ZÍSKANÉ PLYNY

Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn. Množstvo paliva sa vykazuje na základe spalného tepla. Zahŕňa aj vyššie neuvedené nešpecifikované vyrábané plyny, ako napríklad spáliteľné plyny tuhého uhlíkového pôvodu získavané v inde nedefinovaných výrobných a chemických procesoch.

3.1.18. RAŠELINA

Rašelina je spáliteľný mäkký, pórovitý alebo stlačený sediment rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo- až tmavohnedej farby. Rašelina zahŕňa rašelinovú mačinu a mletú rašelinu. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá.

3.1.19. VÝROBKY Z RAŠELINY

Napríklad rašelinové brikety získané priamo alebo nepriamo z rašelinovej mačiny a mletá rašelina.

3.1.20. ROPONOSNÉ BRIDLICE A DECHTOVÝ PIESOK

Roponosné bridlice a dechtový piesok sú usadené horniny, ktoré obsahujú organickú látku v podobe kerogénu. Kerogén je voskovitý materiál bohatý na uhľovodíky, o ktorom sa predpokladá, že jeho vznik predchádza vzniku ropy. Roponosné bridlice možno spaľovať priamo alebo tepelne spracúvať s cieľom získať bridlicovú ropu. Bridlicová ropa a ostatné výrobky získavané skvapalňovaním sa vykazujú ako ostatné uhľovodíky pri ropných výrobkoch.

3.2. Zemný plyn

3.2.1. ZEMNÝ PLYN

Zemný plyn pozostáva z plynov vyskytujúcich sa v podzemných ložiskách, buď skvapalnených, alebo plynných, pozostávajúcich najmä z metánu, bez ohľadu na metódu ťažby (konvenčná a nekonvenčná). Zahŕňa „nepridružený“ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme, aj „pridružený“ plyn vyťažený so surovou ropou, ako aj metán získavaný z uhoľných baní (banský plyn) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov). Zemný plyn nezahŕňa bioplyn ani vyrábané plyny. Transfery týchto produktov do siete zemného plynu sa vykazujú oddelene od zemného plynu. Zemný plyn zahŕňa skvapalnený zemný plyn (LNG) a stlačený zemný plyn (CNG).

3.3. Elektrina a teplo

3.3.1. ELEKTRINA

Elektrina je prenos energie spôsobený fyzikálnym javom, ktorým sú elektrické výboje a ich účinky v pokoji a v pohybe. Vykazuje sa všetka použitá, vyrobená a spotrebovaná elektrina vrátane elektriny zo systému nenapojeného na sieť a elektriny na vlastnú spotrebu. Elektrina zo systému nenapojeného na sieť sa vyrába v zariadeniach, ktoré sú z hľadiska výroby odpojené od siete; z týchto zariadení nie je možné dodávať elektrinu do siete. Elektrina na vlastnú spotrebu je elektrina spotrebovaná výrobcom pred jej dodaním do siete.

3.3.2. TEPLO (ODVODENÉ TEPLO)

Teplo je energia hmoty získaná z translačného, rotačného a vibračného pohybu jej zložiek a zo zmien jej fyzického stavu. Vykazuje sa všetko vyrobené teplo okrem nepredaného tepla vyrobeného závodnými výrobcami na vlastné použitie; všetky ostatné formy tepla sa vykazujú ako použitie produktov, z ktorých sa vyrobilo teplo.

3.4. Ropa (Surová ropa a ropné výrobky)

3.4.1. SUROVÁ ROPA

Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosférickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patria plynové kondenzáty získavané z pridruženého a nepridruženého plynu, ktoré sa zmiešavajú s tokom surovej ropy. Množstvá by sa mali vykazovať bez ohľadu na metódu ťažby (konvenčná a nekonvenčná). Surová ropa nezahŕňa NGL.

3.4.2. GAZOLÍN (NGL)

NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získané zo zemného plynu v separačných zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie zemného plynu. NGL zahŕňa etán, propán, bután (bežný a izolovaný), (izo-)pentán a ďalšie vyššie uhľovodíky (niekedy označované ako prírodný benzín alebo kondenzát).

3.4.3. RAFINÉRSKE MEDZIPRODUKTY

Rafinérske medziprodukty sú východiskové produkty zo spracovanej ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premenia na jednu alebo viac zložiek a/alebo hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja).

3.4.4. ADITÍVA/OXYGENÁTY

Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s ropnými výrobkami na úpravu ich vlastností (oktán, cetán, vlastnosti za studena atď.). Prísady obsahujú oxygenáty [ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery [metyl-terc-butyl-éter (MTBE), etyl-terc-butyl-éter (ETBE), terciárny amylmetyléter (TAME) atď.], estery (ako sú repkový olej alebo dimetylester atď.), chemické zlúčeniny [ako sú tetrametylolovo (TML), tetraetylolovo (TEL) a detergenty]. Množstvá prísad/oxygenátov (alkoholov, éterov, esterov a iných chemických zlúčenín) vykázané v tejto kategórii by sa mali vzťahovať na množstvá zmiešané s palivami alebo použité v palivách. Táto kategória zahŕňa biopalivá zmiešané s kvapalnými fosílnymi palivami.

3.4.5. BIOPALIVÁ V ADITÍVACH/OXYGENÁTOCH

Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na zmiešané kvapalné biopalivá a len na podiel kvapalných biopalív, nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. Vyňaté sú všetky nezmiešané kvapalné biopalivá.

3.4.6. OSTATNÉ UHĽOVODÍKY

Syntetická ropa z bituminóznych pieskov, roponosných bridlíc atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia, výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín, hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion); nezahŕňa roponosné bridlice; zahŕňa bridlicovú ropu (druhotný výrobok).

3.4.7. ROPNÉ PRODUKTY

Ropné výrobky sú agregát produktov, ktorý je sumou rafinérskeho plynu, etánu, skvapalneného ropného plynu, ťažkého benzínu, automobilového benzínu, leteckého benzínu, dýzového paliva benzínového typu, leteckého petroleja, ostatného petroleja, plynového oleja/nafty, vykurovacieho oleja, lakového benzínu a SBP, lubrikantov, bitúmenu, parafínových voskov, ropného koksu a ostatných výrobkov.

3.4.8. RAFINÉRSKY PLYN

Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovaných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Zahŕňa aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu.

3.4.9. ETÁN

Prírodný plynný lineárny uhľovodík (C2H6) extrahovaný zo zemného plynu a tokov rafinérskych plynov.

3.4.10. SKVAPALNENÉ ROPNÉ PLYNY (LPG)

LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4Hl0) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG obyčajne skvapalnené pod tlakom.

3.4.11. NAFTA

Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu reformovaním alebo izomeráciou v rafinérii. Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 °C do 210 °C alebo časti tohto rozpätia.

3.4.12. AUTOMOBILOVÝ BENZÍN

Benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov, ktoré sa destilujú pri teplote 35 °C až 215 °C. Používa sa ako palivo do pozemných palivových motorov so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova. Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín. Automobilový benzín je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešaného biobenzínu (biobenzín v automobilovom benzíne) a benzínu bez biozložky.

3.4.12.1. Zmiešaný biobenzín (biobenzín v automobilovom benzíne)

Biobenzín primiešaný do automobilového benzínu.

3.4.12.2. Benzín bez biozložky

Zvyšná časť automobilového benzínu – automobilový benzín s výnimkou zmiešaného biobenzínu (ide najmä o automobilový benzín fosílneho pôvodu).

3.4.13. LETECKÝ BENZÍN

Benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia – 60 °C a destilačným rozpätím zvyčajne od 30 °C do 180 °C.

3.4.14. DÝZOVÉ PALIVO BENZÍNOVÉHO TYPU (NA BÁZE ŤAŽKÉHO BENZÍNU ALEBO JP4)

Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce pri teplote medzi 100 °C a 250 °C. Získavajú sa miešaním petrolejov a benzínov alebo ťažkých benzínov takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa.

3.4.15. LETECKÝ PETROLEJ

Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 °C do 300 °C (všeobecne nie nad 250 °C) a bod vzplanutia ako letecký petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodné združenie leteckých prepravcov. Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja. Letecký petrolej je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešaných biozložiek do leteckého petroleja (biozložky do leteckého petroleja v leteckom petroleji) a leteckého petroleja bez biozložky.

3.4.15.1. ZMIEŠANÉ BIOZLOŽKY DO LETECKÉHO PETROLEJA (BIOZLOŽKY DO LETECKÉHO PETROLEJA V LETECKOM PETROLEJI)

Biozložka do leteckého petroleja primiešaná do leteckého petroleja.

3.4.15.2. LETECKÝ PETROLEJ BEZ BIOZLOŽKY

Zvyšná časť leteckého petroleja – letecký petrolej s výnimkou zmiešaných biozložiek do leteckého petroleja (ide najmä o letecký petrolej fosílneho pôvodu).

3.4.16. INÝ PETROLEJ

Rafinovaný ropný destilát, ktorý sa používa v sektoroch iných ako letecká doprava. Destiluje medzi 150 °C a 300 °C.

3.4.17. PLYNOVÝ OLEJ/NAFTA (DESTILOVANÝ VYKUROVACÍ OLEJ)

Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci pri teplote medzi 180 °C a 380 °C. Zahŕňa zložky na miešanie. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov: Plynový olej/nafta zahŕňa motorovú naftu pre vznetové motory áut a nákladných automobilov. Plynový olej/nafta zahŕňa ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a nafta používaná v železničnej doprave, iné plynové oleje vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú pri teplote medzi 380 °C a 540 °C a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny. Plynový olej/nafta je agregát produktov, ktorý je sumou zmiešanej bionafty (bionafta v plynovom oleji/nafte) a nafty bez biozložky.

3.4.17.1. ZMIEŠANÁ BIONAFTA (BIONAFTA V PLYNOVOM OLEJI/NAFTE)

Bionafta primiešaná do plynového oleja/nafty.

3.4.17.2. NAFTA BEZ BIOZLOŽKY

Zvyšná časť plynového oleja/nafty – plynový olej/nafta s výnimkou zmiešanej bionafty (ide najmä o plynový olej/naftu fosílneho pôvodu).

3.4.18. VYKUROVACÍ OLEJ (ŤAŽKÝ VYKUROVACÍ OLEJ)

Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 °C. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 °C a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l. Vykurovací olej je agregát produktov, ktorý je sumou vykurovacieho oleja s nízkym obsahom síry a vykurovacieho oleja s vysokým obsahom síry.

3.4.18.1. Vykurovací olej s nízkym obsahom síry

Vykurovací olej s obsahom síry nižším ako 1 %.

3.4.18.2. Vykurovací olej s vysokým obsahom síry

Vykurovací olej s obsahom síry 1 % alebo viac.

3.4.19. LAKOVÝ BENZÍN A SBP

Lakový benzín a SBP sú definované ako rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Zahŕňajú technický benzín (označovaný aj ako SBP; ľahké oleje destilujúce pri teplote medzi 30 °C a 200 °C v siedmich alebo ôsmich druhoch technického benzínu podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez – tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % bodov, maximálne 60 °C) a lakový benzín (technický benzín s bodom vzplanutia nad 30 °C a s destilačným rozpätím medzi 135 °C a 200 °C).

3.4.20. MAZIVÁ

Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu. Používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk. Zahŕňajú všetky hotové druhy mazacích olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mazacích olejov.

3.4.21. BITÚMEN

Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou ropných zvyškov z atmosférickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy. Zahŕňa skvapalnený a riedený bitúmen.

3.4.22. PARAFÍNOVÉ VOSKY

Sú to nasýtené alifatické uhľovodíky. Ide o zvyšky extrahované pri odparafínovaní mazacích olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac či menej jemnú, v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s teplotou topenia nad 45 °C.

3.4.23. PETROLEJOVÝ KOKS

Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním a karbonizáciou získaných ropných medziproduktov, zvyškov z vákuovej destilácie a dechtov a smoly v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárňach, v oceliarskom priemysle, na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahŕňa „katalyzátorový koks“, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nie je možné získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo.

3.4.24. OSTATNÉ VÝROBKY

Všetky ostatné výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra. Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii.

3.5. Obnoviteľné zdroje energie a odpad

3.5.1. VODNÁ ENERGIA

Potenciálna a kinetická energia vody premieňaná na elektrickú energiu vo vodných elektrárňach. Vodná energia je agregát produktov, ktorý je sumou prietokových vodných elektrární, zmiešaných vodných elektrární a prečerpávacích vodných elektrární.

3.5.1.1. Prietokové vodné elektrárne

Vodné elektrárne, ktoré využívajú iba priamy prirodzený tok vody a nemajú kapacity na prečerpávanie (čerpanie vody do hornej nádrže).

3.5.1.2. Zmiešané vodné elektrárne

Vodné elektrárne s prirodzeným tokom vody do hornej nádrže, kde sa môže časť zariadenia alebo všetky zariadenia použiť na čerpanie vody do hornej nádrže; elektrina vyrobená pomocou prirodzeného toku vody aj vody, ktorá sa predtým čerpala do hornej nádrže.

3.5.1.3. Prečerpávacie vodné elektrárne

Vodné elektrárne bez prirodzeného toku vody do hornej nádrže; prevažná väčšina vody, ktorá vyrába elektrinu, sa predtým čerpala do hornej nádrže; s výnimkou dažďových a snehových zrážok.

3.5.2. GEOTERMÁLNA ENERGIA

Energia dostupná ako teplo vyžarované zo zemskej kôry obyčajne vo forme horúcej vody alebo pary; nezahŕňa sa teplo z prostredia, ktoré zachytili tepelné čerpadlá na získavanie geotermálnej energie. Produkcia geotermálnej energie je rozdiel medzi entalpiou kvapaliny odoberanej z vrtu a kvapaliny, ktorá sa do vrtu vracia.

3.5.3. SLNEČNÁ ENERGIA

Slnečná energia je agregát produktov, ktorý je sumou slnečnej fotovoltickej a slnečnej tepelnej energie.

3.5.3.1. Slnečná fotovoltika

Slnečné svetlo, ktoré sa mení na elektrinu použitím solárnych článkov, ktoré pri vystavení svetlu vyrábajú elektrinu. Vykazuje sa všetka vyrobená elektrina (vrátane malovýroby a zariadení nenapojených na sieť).

3.5.3.1.1. Strešné

Tu sa vykazuje množstvo energie vyrobené solárnymi fotovoltickými panelmi umiestnenými na budovách, ktorých primárnym účelom nie je výroba energie. Patrí sem aj BIPV (integrované fotovoltické panely), kde solárne panely nie sú na streche, ale pripevnené k budove. Solárne fotovoltické panely sa nepovažujú za strešné, ak sú umiestnené na väčšej ploche na zemi, kde zaberajú ďalší priestor (napr. poľnohospodárske plochy).

3.5.3.1.2. Systémy nenapojené na sieť

Tu vykážte systémy nenapojené na sieť vymedzené v bode 3.3.1 prílohy A.

3.5.3.2. Slnečná tepelná

Teplo zo slnečného žiarenia (slnečné svetlo) využité na energetické účely. Ide napríklad o slnečné tepelné elektrárne a aktívne systémy na výrobu teplej úžitkovej vody alebo vykurovanie priestoru v budovách. Výrobou tejto energie je teplo dostupné pre prenosové médium tepla, t. j. dopadajúca slnečná energia mínus optické straty a straty v kolektoroch. Nezahŕňa sa slnečná energia zachytená pasívnymi systémami na vykurovanie, ochladzovanie a osvetlenie budov; zahŕňa sa len slnečná energia súvisiaca s aktívnymi systémami.

3.5.4. PRÍLIVOVÁ, VLNOVÁ, OCEÁNSKA

Mechanická energia, ktorá sa získava z pohybu prílivu, vĺn alebo oceánskeho prúdu a používa sa na výrobu elektriny.

3.5.5. VIETOR

Kinetická energia z vetra, ktorá sa využíva na výrobu elektrickej energie vo veterných turbínach. Veterná energia je agregát produktov, ktorý je sumou veternej energie na pevnine a veternej energie na mori.

3.5.5.1. Veterná energia na pevnine

Výroba elektriny z vetra v oblastiach na pevnine (vo vnútrozemí, vrátane jazier a iných vodných útvarov nachádzajúcich sa vo vnútrozemí).

3.5.5.2. Veterná energia na mori

Výroba elektriny v oblastiach na mori (napr. more, oceán a umelé ostrovy). Pokiaľ ide o výrobu elektriny z vetra na mori mimo pobrežných vôd daného územia, mali by sa zohľadniť všetky zariadenia nachádzajúce sa vo výhradnej hospodárskej zóne danej krajiny.

3.5.6. PRIEMYSELNÝ ODPAD (NEOBNOVITEĽNÝ PODIEL)

Vykazuje sa podiel neobnoviteľného odpadu z priemyslu, ktorý sa na energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Nezahŕňa sa odpad bez energetického zhodnotenia. Obnoviteľný podiel priemyselného odpadu sa vykazuje v kategórii biopalív, ktorá ho najviac vystihuje.

3.5.7. KOMUNÁLNY ODPAD

Odpad vyrábaný v domácnostiach, nemocniciach a terciárnom sektore (vo všeobecnosti všetok odpad podobný odpadu z domácnosti), ktorý sa na energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Nezahŕňa sa odpad bez energetického zhodnotenia. Komunálny odpad je agregát produktov, ktorý je sumou obnoviteľného komunálneho odpadu a neobnoviteľného komunálneho odpadu.

3.5.7.1. Obnoviteľný komunálny odpad

Podiel komunálneho odpadu, ktorý je biologického pôvodu.

3.5.7.2. Neobnoviteľný komunálny odpad

Podiel komunálneho odpadu, ktorý nie je biologického pôvodu.

3.5.8. BIOPALIVÁ

Biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou tuhých biopalív, bioplynu a kvapalných biopalív. Biopalivá použité na neenergetické účely nepatria do rozsahu oblasti, ktorú energetická štatistika pokrýva (napríklad drevo používané na stavbu alebo ako nábytok, biolubrikant na mazanie motorov a biobitúmen používaný pre povrch vozoviek).

3.5.8.1. Tuhé biopalivá

Zahŕňa tuhý organický, nefosílny materiál biologického pôvodu (známy aj ako biomasa), ktorý možno použiť ako palivo pri výrobe tepla alebo elektriny. Tuhé biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou dreveného uhlia, palivového dreva, drevného odpadu a vedľajších produktov, čierneho výluhu, bagasy, živočíšneho odpadu, ostatných rastlinných materiálov a zvyškov a obnoviteľného podielu priemyselného odpadu.

3.5.8.1.1. Drevené uhlie

Drevené uhlie je vyrobené palivo z tuhých biopalív – tuhé rezíduá z deštrukčnej destilácie a pyrolýzy drevených a ostatných rastlinných materiálov.

3.5.8.1.2. Palivové drevo, drevný odpad a vedľajšie produkty

Palivové drevo (vo forme polien, prútikov, peliet alebo štiepok) z prirodzených alebo kultúrnych lesov alebo jednotlivých stromov. Zahŕňa sa drevný odpad použitý ako palivo, v ktorom zostal zachovaný pôvodný stav dreva; zahŕňajú sa drevené pelety. Nezahŕňa sa drevené uhlie a čierny výluh. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.2.1. Drevené pelety

Drevené pelety sú produkty valcovitého tvaru aglomerované z drevného odpadu stlačením.

3.5.8.1.3. Čierny výluh

Energia z výluhu so zníženou zásaditosťou získaného z vyhnívacích nádob pri výrobe sulfátovej alebo nátronovej buničiny potrebnej na výrobu papiera. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.4. Bagasa

Palivo získané z vlákien, ktoré zostávajú po extrakcii šťavy pri spracovaní cukrovej trstiny. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.5. Živočíšne odpady

Energia z výkalov zvierat, zvyškov mäsa a rýb, ktoré sa v suchom stave používajú priamo ako palivo. Nezahŕňa sa odpad používaný v zariadeniach na anaeróbnu fermentáciu. Vykurovací plyn z týchto zariadení sa zahŕňa v bioplyne. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.6. Ostatné rastlinné materiály a zvyšky

Inde neuvedené biopalivá vrátane slamy, zeleninových šupiek, škrupín podzemnice olejnej, prerezávajúcich sa prútikov, olivových výliskov a ostatného odpadu zo starostlivosti o rastliny a z pestovania a spracovania rastlín. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.1.7. Obnoviteľný podiel priemyselného odpadu

Tuhý obnoviteľný podiel odpadu z priemyslu, ktorý sa na energetické účely v špecifických zariadeniach spaľuje priamo [okrem iného napríklad podiel prírodného kaučuku v odpadových pneumatikách (kategória odpadu 07.3) alebo podiel prírodných vlákien v textilnom odpade (kategória odpadu 07.6) podľa vymedzenia v nariadení (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch]. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti.

3.5.8.2. Bioplyn

Plyn zložený najmä z metánu a oxidu uhličitého, ktorý vzniká anaeróbnou digesciou biomasy alebo tepelnými procesmi z biomasy vrátane biomasy v odpade. Množstvo použitého paliva sa vykazuje na základe výhrevnosti. Bioplyn je agregát produktov, ktorý je sumou skládkového plynu, splaškového plynu, ostatných bioplynov z anaeróbnej digescie a bioplynu z tepelných procesov.

3.5.8.2.1. Skládkový plyn

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou digesciou skládkového odpadu.

3.5.8.2.2. Splaškový plyn

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou splaškových kalov.

3.5.8.2.3. Ostatné bioplyny z anaeróbnej digescie

Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou živočíšneho kalu a odpadu z bitúnkov, pivovarov a ostatných poľnohospodársko-potravinových výrobných odvetví.

3.5.8.2.4. Bioplyny z tepelných procesov

Bioplyny vyrobené z tepelných procesov (splyňovaním alebo pyrolýzou) biomasy.

3.5.8.3. Kvapalné biopalivá

Táto kategória zahŕňa všetky kvapalné palivá prírodného pôvodu (napr. vyrobené z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu) vhodné na miešanie s kvapalnými palivami fosílneho pôvodu alebo na ich nahradenie. Množstvo kvapalných biopalív vykázané v tejto kategórii by malo zahŕňať množstvo čistého biopaliva nezmiešané s fosílnymi palivami. V konkrétnom prípade dovozu a vývozu kvapalných biopalív je relevantný len obchod s množstvom nezmiešaným s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme); obchod s kvapalnými biopalivami zmiešanými s dopravnými palivami sa vykazuje v kategórii výrobkov „ropa“. Vykazujú sa len kvapalné biopalivá použité na energetické účely – spaľované priamo alebo zmiešané s fosílnymi palivami. Kvapalné biopalivá sú agregát produktov, ktorý je sumou biobenzínu, bionafty, biozložiek do leteckého petroleja a ostatných kvapalných biopalív.

3.5.8.3.1. Biologický benzín

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s automobilovým benzínom fosílneho pôvodu alebo na jeho nahradenie.

3.5.8.3.1.1. Bioetanol

Etanol ako súčasť biobenzínu.

3.5.8.3.2. Bionafta

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s plynovým olejom/naftou fosílneho pôvodu alebo na ich nahradenie.

3.5.8.3.3. Biozložky leteckého petroleja

Kvapalné biopalivá vhodné na miešanie s leteckým petrolejom fosílneho pôvodu alebo na jeho nahradenie.

3.5.8.3.4. Iné kvapalné biopalivá

Kvapalné biopalivá nezahrnuté v žiadnej z predchádzajúcich kategórií.

3.5.9. TEPLO Z OKOLIA

Tepelná energia na úrovni užitočnej teploty, ktorá sa získava (zachytáva) pomocou tepelných čerpadiel, ktoré potrebujú na svoje fungovanie elektrinu alebo inú pomocnú energiu. Táto tepelná energia môže byť uložená v okolitom ovzduší, pod pevným zemským povrchom alebo v povrchových vodách. Hodnoty by sa mali vykazovať s použitím rovnakej metodiky, aká sa používa na vykazovanie tepelnej energie zachytenej tepelnými čerpadlami podľa smernice 2009/28/ES a smernice (EÚ) 2018/2001, ale zarátať sa musia všetky tepelné čerpadlá bez ohľadu na ich výkon.

3.6. Vodík

Vykázať sa musí vodík používaný ako surovina, palivo alebo nosič/zásobník energie. Vykázať sa musí všetok vodík bez ohľadu na to, či sa predal alebo nepredal. Ak je súčasťou zmesí, mal by sa vodík vykázať iba ak tvorí hlavnú zložku s vysokým stupňom čistoty.