(10)

Pokiaľ ide o adresované listy prvej triedy, Švédska pošta má podiel na trhu, ktorý bol v rokoch 2005 až 2007 na [… %] (6) stabilný, či už hodnotený z hľadiska hodnoty, alebo objemu (7). Podľa Švédskej pošty sa táto úroveň podielu na trhu výrazne neodlišuje dokonca ani vtedy, ak sa uvádza samostatne za každý z možných segmentov, ktoré možno posudzovať (SS, SPS, PSS, PS, vnútroštátne a medzinárodné, listy a noviny prvej triedy, samostatné položky a zásielky, triedené a netriedené zásielky, veľké a malé zásielky, metropolitná oblasť a ostatná časť Švédska…) (8). V tomto prípade preto možno nechať otvorenú otázku, či sú, alebo nie sú všetky tieto segmenty súčasťou trhu s rovnakým produktom. Podľa Švédskej pošty je však príslušný trh, oproti ktorému sa hodnotí jej postavenie na trhu, väčší „trh správ“, ktorý okrem adresovaných listov všetkých kategórií a druhov, novín a časopisov s udaním aj bez udania priority, ako aj adresovanej priamej pošty zahŕňa „všetky elektronické alternatívy fyzickej distribúcie poštových položiek. (…) Príklady zahŕňajú e-mail, EDI, komunikáciu cez internetové stránky (s predkladaním informácií, vykonávaním transakcií atď.), obchodné systémy (ktoré generujú komunikačné a servisné aplikácie, ako sú systémy elektronickej fakturácie) a telefónne služby (vo forme SMS a MMS).“ Na takto definovanom trhu bude mať Švédska pošta „obmedzený podiel na trhu“. Podľa Švédskej pošty tu vlastne bude existovať konkurenčný tlak možnosti nahradiť „tradičné“ papierové listové služby prostriedkami elektronickej komunikácie (ako je e-mail alebo SMS). Pokiaľ ide o túto situáciu, treba poznamenať, že podľa pravidiel ES v oblasti hospodárskej súťaže by sa nahraditeľnosť mala analyzovať okrem iného na základe charakteristík produktu, ceny produktov a prekážok spojených s prechodom dopytu na potenciálne náhrady. Zdá sa, že vlastnosti papierovej pošty a elektronickej komunikácie sa výrazne odlišujú z hľadiska formy komunikácie, času potrebného na komunikáciu a preferencií zákazníkov. Výrazné prekážky existujú aj pri prechode z papierovej pošty na elektronickú poštu (9). Táto situácia poukazuje na to, že elektronická komunikácia patrí do iného trhu produktov, a preto nemôže z hľadiska hospodárskej súťaže priamo obmedzovať listové služby prvej triedy Švédskej pošty. Okrem toho sa zdá, že zvýšené využívanie elektronickej pošty by skôr viedlo k zníženiu celkovej veľkosti trhu papierovej pošty ako k zavedeniu hospodárskej súťaže v rámci neho (10). Preto nemožno s použitím „trhu správ“ ako referenčného faktora zistiť, či ide o priame vystavenie hospodárskej súťaži. Keďže sa to nedá zistiť, Švédska pošta argumentuje, že príslušný trh by mal byť „trh pre adresované fyzické správy“, čiže jeden jednotný trh, ktorý pokrýva všetky formy a kategórie listov (s udaním aj bez udania priority, expresné a „normálne“), adresovanej priamej pošty, novín a časopisov. Na takto definovanom trhu je podiel Švédskej pošty za rok 2007 uvedený vo výške [… %] hodnoty a [… %] objemu. Odhliadnuc od skutočnosti, že cenové podmienky sú pre rôzne druhy príslušných služieb veľmi rôzne, tento vysoký podiel na trhu pokrýva podiely na trhu Švédskej pošty, ktoré sa menili od [… %] do [… %] hodnoty a od [… %] do [… %] objemu a ktoré sa nezhodujú ani s jedným trhom. Trh pre adresované listy prvej triedy by sa preto mal hodnotiť oddelene a podiely Švédskej pošty na tomto trhu sú také, že bez akýchkoľvek ukazovateľov, ktoré by svedčili o opaku, je potrebné dospieť k záveru, že služby súvisiace s adresovanými listami prvej triedy, posudzované v tomto odôvodnení, nie sú vo Švédsku priamo vystavené hospodárskej súťaži. Článok 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES sa preto nevzťahuje na zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonávanie uvedených činností vo Švédsku.