Uskutočňovanie menovej politiky v eurozóne – všeobecná dokumentácia o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému

OBSAH

Úvod

KAPITOLA 1

Vymedzenie rámca menovej politiky

1.1. Európsky systém centrálnych bánk

1.2. Ciele Eurosystému

1.3. Nástroje menovej politiky Eurosystému

1.3.1. Obchody na voľnom trhu

1.3.2. Automatické operácie

1.3.3. Povinné minimálne rezervy

1.4. Zmluvné strany

1.5. Podkladové aktíva

1.6. Zmeny rámca menovej politiky

KAPITOLA 2

Akceptovateľné zmluvné strany

2.1. Všeobecné kritériá akceptovateľnosti

2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné obchody

2.3. Sankcie v prípade nesplnenia povinností zmluvných strán

2.4. Pozastavenie alebo vylúčenie z dôvodu nedodržania pravidiel obozretného podnikania

KAPITOLA 3

Obchody na voľnom trhu

3.1. Reverzné obchody

3.1.1. Všeobecné poznámky

3.1.2. Hlavné refinančné operácie

3.1.3. Dlhodobejšie refinančné operácie

3.1.4. Dolaďovacie reverzné obchody

3.1.5. Štrukturálne reverzné obchody

3.2. Priame obchody

3.3. Emisia dlhových cenných papierov ECB

3.4. Devízové swapy

3.5. Prijímanie termínovaných vkladov

KAPITOLA 4

Automatické operácie

4.1. Jednodňové refinančné obchody

4.2. Jednodňové sterilizačné obchody

KAPITOLA 5

Postupy

5.1. Tendre

5.1.1. Všeobecné poznámky

5.1.2. Kalendár tendrových operácií

5.1.3. Oznámenia o konaní tendrov

5.1.4. Príprava zmluvných strán na predkladanie ponúk

5.1.5. Postupy prideľovania

5.1.6. Oznámenie výsledkov tendra

5.2. Postupy dvojstranných obchodov

5.3. Postupy zúčtovania

5.3.1. Všeobecné poznámky

5.3.2. Vysporiadanie obchodov na voľnom trhu

5.3.3. Postupy na konci dňa

KAPITOLA 6

Akceptovateľné aktíva

6.1. Všeobecné poznámky

6.2. Akceptovateľné podkladové aktíva

6.2.1. Kritériá akceptovateľnosti obchodovateľných aktív

6.2.2. Kritériá akceptovateľnosti neobchodovateľných aktív

6.2.3. Ďalšie požiadavky na použitie akceptovateľných aktív

6.3. Rámec Eurosystému pre hodnotenie úverovej bonity

6.3.1. Rozsah a prvky

6.3.2. Stanovenie vysokých štandardov úverovej bonity pre obchodovateľné aktíva

6.3.3. Stanovenie vysokých štandardov úverovej bonity pre neobchodovateľné aktíva

6.3.4. Kritériá akceptovateľnosti systémov hodnotenia úverovej bonity

6.3.5. Monitorovanie výsledkov systémov hodnotenia úverovej bonity

6.4. Opatrenia na kontrolu rizika

6.4.1. Všeobecné zásady

6.4.2. Opatrenia na kontrolu rizika pre obchodovateľné aktíva

6.4.3. Opatrenia na kontrolu rizika pre neobchodovateľné aktíva

6.5. Zásady oceňovania podkladových aktív

6.6. Cezhraničné používanie akceptovateľných aktív

6.6.1. Model korešpondenčných centrálnych bánk

6.6.2. Prepojenia medzi systémami zúčtovania cenných papierov

KAPITOLA 7

Povinné minimálne rezervy

7.1. Všeobecné poznámky

7.2. Inštitúcie, ktoré tvoria povinné minimálne rezervy

7.3. Určovanie povinných minimálnych rezerv

7.4. Udržiavanie povinných minimálnych rezerv

7.5. Výkazníctvo, potvrdzovanie a overovanie základne na výpočet povinných minimálnych rezerv

7.6. Neplnenie povinných minimálnych rezerv

PRÍLOHY

1. Príklady operácií a postupov menovej politiky

2. Slovník pojmov

3. Výber zmluvných strán pre devízové intervenčné operácie a devízové swapy na účely menovej politiky

4. Rámec výkazníctva na účely menovej a bankovej štatistiky Európskej centrálnej banky

5. Internetové stránky Eurosystému

6. Postupy a sankcie uplatňované v prípade nedodržania záväzkov zmluvných strán

7. Vytvorenie platného zabezpečenia vo forme úverových pohľadávok

ZOZNAM BOXOV, GRAFOV A TABULIEK

Boxy

1. Emisia dlhových cenných papierov ECB

2. Devízové swapy

3. Operačné kroky tendrov

4. Prideľovanie v tendroch s pevne stanovenou úrokovou sadzbou

5. Prideľovanie v tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách

6. Prideľovanie v tendroch devízových swapov s pohyblivou úrokovou sadzbou

7. Opatrenia na kontrolu rizika

8. Výpočet výzvy na dodatočné vyrovnanie

9. Základňa na výpočet a sadzby povinných minimálnych rezerv

10 Výpočet úročenia povinných minimálnych rezerv

Grafy

1. Zvyčajný časový rámec operačných krokov štandardných tendrov

2. Zvyčajný časový rámec operačných krokov rýchlych tendrov

3. Model korešpondenčných centrálnych bánk

4. Prepojenia medzi systémami zúčtovania cenných papierov

Tabuľky

1. Operácie menovej politiky Eurosystému

2. Zvyčajné dni obchodov pre hlavné a dlhodobejšie refinančné operácie

3. Zvyčajné termíny zúčtovania obchodov na voľnom trhu Eurosystému

4. Akceptovateľné aktíva pre operácie menovej politiky Eurosystému

5. Implicitné hodnotenie úverovej bonity emitentov, dlžníkov a ručiteľov, ktorými sú regionálne štátne správy a územné samosprávy a subjekty z verejného sektora bez hodnotenia úverovej bonity od ECAI

6. Kategórie likvidity pre obchodovateľné aktíva

7. Výška zrážok pri ocenení uplatňovaná na akceptovateľné obchodovateľné aktíva s kupónom s pevnou úrokovou sadzbou a s nulovým kupónom

8. Výška zrážok pri ocenení uplatňovaná na akceptovateľné obchodovateľné nástroje s inverznou pohyblivou úrokovou sadzbou

9. Výška zrážok pri ocenení uplatňovaná na úverové pohľadávky s pevnými úrokovými platbami

POUŽITÉ SKRATKY

CCBM model korešpondenčných centrálnych bánk (correspondent central banking model) CDCP centrálny depozitár cenných papierov CRD smernica o kapitálových požiadavkách (Capital Requirements Directive) ECAF rámec Eurosystému pre hodnotenie úverovej bonity (Eurosystem credit assessment framework) ECAI externá inštitúcia hodnotiaca úverovú bonitu (external credit assessment institution) ECB Európska centrálna banka EHP Európsky hospodársky priestor EHS Európske hospodárske spoločenstvo ES Európske spoločenstvo ESA 95 Európsky systém národných účtov 1995 ESCB Európsky systém centrálnych bánk EÚ Európska únia ICAS interný systém hodnotenia úverovej bonity (in-house credit assessment system) ICSD medzinárodný centrálny depozitár cenných papierov (international central securities depositary) IDC vnútrodenný úver (intraday credit) IRB systém založený na internom ratingu (internal ratings-based system) ISIN medzinárodné identifikačné číslo cenných papierov (International Securities Identification Number) MMF fond peňažného trhu (money market fund) NCB národná centrálna banka PD pravdepodobnosť nedodržania záväzku (probabilty of default) PFI peňažná finančná inštitúcia (monetary financial institution) PSE subjekt z verejného sektora (public sector entity) RMBD retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (retail mortgage-backed debt instruments) RT ratingový nástroj (rating tool) RTGS hrubé zúčtovanie v reálnom čase (real-time gross settlement) SEČ stredoeurópsky čas SSS systém zúčtovania cenných papierov (securities settlement system) TARGET Transeurópsky automatizovaný expresný systém hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) UCITS podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (undertaking for collective investment in transferable securities)

Úvod

Tento dokument predstavuje operačný rámec, ktorý si zvolil Eurosystém (1) pre jednotnú menovú politiku v eurozóne. Dokument, ktorý tvorí súčasť právneho rámca Eurosystému pre nástroje a postupy menovej politiky, má slúžiť ako „všeobecná dokumentácia“ o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému; je zameraný najmä na to, aby zmluvným stranám poskytol informácie, ktoré potrebujú v súvislosti s rámcom menovej politiky Eurosystému.

Všeobecná dokumentácia sama o sebe zmluvným stranám neudeľuje žiadne práva ani neukladá žiadne povinnosti. Právny vzťah medzi Eurosystémom a jeho zmluvnými stranami je ustanovený v príslušných zmluvných alebo regulačných dohodách.

Dokument je rozdelený do siedmich kapitol. Kapitola 1 uvádza prehľad operačného rámca pre menovú politiku Eurosystému. V kapitole 2 sú špecifikované kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán, ktoré sa zúčastňujú na operáciách menovej politiky Eurosystému. Kapitola 3 opisuje operácie na voľnom trhu a kapitola 4 predstavuje automatické operácie dostupné zmluvným stranám. Kapitola 5 špecifikuje postupy uplatňované pri vykonávaní operácií menovej politiky. V kapitole 6 sú vymedzené kritériá akceptovateľnosti pre podkladové aktíva v operáciách menovej politiky. Kapitola 7 predstavuje systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému.

Prílohy obsahujú príklady operácií menovej politiky, slovník pojmov, kritériá pre výber zmluvných strán devízových intervenčných operácií Eurosystému, prezentáciu rámca výkazníctva na účely peňažnej a bankovej štatistiky Európskej centrálnej banky, zoznam internetových stránok Eurosystému, popis postupov a sankcií, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nesplnenia povinností zmluvných strán, a dodatočné zákonné požiadavky na vytvorenie platného zabezpečenia vo forme úverových pohľadávok v prípade, že sa v rámci Eurosystému používajú ako kolaterál.

KAPITOLA 1

VYMEDZENIE RÁMCA MENOVEJ POLITIKY

1.1. Európsky systém centrálnych bánk

Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) pozostáva z Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov (2) Európskej únie (EÚ). Aktivity ESCB sú vykonávané v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „zmluva“) a Štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „Štatút ESCB“). ESCB riadia rozhodovacie orgány ECB. V tejto súvislosti Rada guvernérov ECB zodpovedá za vymedzenie menovej politiky a Výkonná rada je splnomocnená vykonávať menovú politiku podľa rozhodnutí a usmernení Rady guvernérov. Pokiaľ to považuje za možné a vhodné, ako aj s ohľadom na zabezpečenie prevádzkovej efektívnosti, ECB sa obracia na národné centrálne banky (3), aby vykonávali operácie, ktoré tvoria súčasť úloh Eurosystému. Operácie menovej politiky Eurosystému sú vykonávané vo všetkých členských štátoch (4) na základe jednotných zásad a podmienok.

1.2. Ciele eurosystému

Hlavným cieľom Eurosystému je udržiavanie cenovej stability tak, ako to vymedzuje článok 105 zmluvy. Bez toho, aby bol dotknutý hlavný cieľ cenovej stability, Eurosystém musí podporovať všeobecné hospodárske politiky v Európskom spoločenstve. Pri sledovaní svojich cieľov Eurosystém musí konať v súlade so zásadou ekonomiky voľného trhu s voľnou súťažou, pričom uprednostňuje efektívne umiestňovanie zdrojov.

1.3. Nástroje menovej politiky eurosystému

Aby Eurosystém dosiahol svoje ciele, má k dispozícii súbor nástrojov menovej politiky; uskutočňuje obchody na voľnom trhu, poskytuje automatické operácie a vyžaduje, aby úverové inštitúcie tvorili povinné minimálne rezervy na účtoch v Eurosystéme.

1.3.1. Obchody na voľnom trhu

Obchody na voľnom trhu hrajú dôležitú úlohu v menovej politike Eurosystému pri riadení úrokových sadzieb, riadení likvidity na trhu a signalizovaní zámerov menovej politiky. Eurosystém má k dispozícii päť typov nástrojov na uskutočňovanie obchodov na voľnom trhu. Najdôležitejším nástrojom sú reverzné obchody (realizovateľné na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo úverov zabezpečených cennými papiermi). Eurosystém môže využívať aj priame obchody, emisiu dlhových cenných papierov, devízové swapy a prijímanie termínovaných vkladov. Obchody na voľnom trhu iniciuje ECB, ktorá tiež rozhoduje o nástroji, ktorý sa má použiť, ako aj o podmienkach na jeho vykonanie. Môžu sa vykonávať na základe štandardných tendrov, rýchlych tendrov alebo dvojstranných obchodov (5). So zreteľom na ich ciele, pravidelnosť a postupy sa operácie Eurosystému na voľnom trhu dajú rozdeliť do týchto štyroch kategórií (tabuľka 1):

Tabuľka 1

Operácie menovej politiky Eurosystému

Operácie menovej politiky Typy transakcií Splatnosť Periodicita Postup Dodanie likvidity Stiahnutie likvidity Obchody na voľnom trhu Hlavné refinančné operácie Reverzné obchody - Jeden týždeň Týždenná Štandardné tendre Dlhodobejšie refinančné operácie Reverzné obchody - Tri mesiace Mesačná Štandardné tendre Dolaďovacie obchody Reverzné obchody Devízové swapy Reverzné obchody Prijímanie termínovaných vkladov Devízové swapy Neštandardizovaná Nepravidelná Rýchle tendre Dvojstranné obchody Priame nákupy Priame predaje - Nepravidelná Dvojstranné obchody Štrukturálne obchody Reverzné obchody Emisia dlhových cenných papierov Štandardizovaná/neštandardizovaná Pravidelná a nepravidelná Štandardné tendre Priame nákupy Priame predaje - Nepravidelná Dvojstranné obchody Automatické operácie Jednodňové refinančné obchody Reverzné obchody - Jednodňová Prístup podľa rozhodnutia zmluvných strán Jednodňové sterilizačné obchody - Depozity Jednodňová Prístup podľa rozhodnutia zmluvných strán

— Hlavné refinančné operácie sú pravidelné reverzné obchody na dodanie likvidity do bankového sektora s týždennou periodicitou a obvykle s týždennou splatnosťou. Tieto obchody vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Hlavné refinančné operácie hrajú pri dosahovaní cieľov obchodov Eurosystému na voľnom trhu kľúčovú úlohu a pomocou nich sa zabezpečuje prevažná časť refinancovania finančného sektora.

— Dlhodobejšie refinančné operácie sú reverzné obchody na dodanie likvidity do bankového sektora. Uskutočňujú sa mesačne a zvyčajne majú trojmesačnú splatnosť. Tieto obchody sa zameriavajú na to, aby poskytovali zmluvným stranám dodatočné refinancovanie na dlhšie obdobie a vykonávajú ich národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. V týchto obchodoch sa Eurosystém spravidla nezameriava na to, aby trhu vysielal signály, a preto obvykle koná ako prijímateľ úrokových sadzieb.

— Dolaďovacie obchody sa vykonávajú účelovo, ich cieľom je riadenie likvidity na trhu a regulovanie úrokových sadzieb, najmä na zmiernenie nečakaných výkyvov v likvidite. Dolaďovacie obchody sa vykonávajú predovšetkým vo forme reverzných obchodov, ale môžu mať aj formu priamych obchodov, devízových swapov a prijímania termínovaných vkladov. Nástroje a postupy uplatňované pri uskutočňovaní dolaďovacích obchodov sa prispôsobujú typom obchodov a špecifickým cieľom sledovaným týmito obchodmi. Dolaďovacie obchody obvykle uskutočňujú národné centrálne banky prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstrannými obchodmi. Rada guvernérov môže rozhodnúť o tom, že za výnimočných okolností môže dolaďovacie obchody uskutočňovať aj ECB.

— Eurosystém môže okrem toho vykonávať štrukturálne obchody, a to prostredníctvom emisie dlhových cenných papierov, reverzných obchodov a priamych obchodov. Tieto obchody sa vykonávajú vtedy, keď chce ECB upraviť štrukturálnu pozíciu finančného sektora voči Eurosystému (pravidelne alebo nepravidelne). Štrukturálne obchody vo forme reverzných obchodov a emisiu dlhových nástrojov vykonávajú národné centrálne banky prostredníctvom štandardných tendrov. Štrukturálne obchody vo forme priamych obchodov sa vykonávajú prostredníctvom dvojstranných obchodov.

1.3.2. Automatické operácie

Automatické operácie slúžia na dodávanie a sťahovanie jednodňovej likvidity, signalizovanie zámerov menovej politiky a ohraničenie jednodňových trhových úrokových sadzieb. Zmluvné strany môžu z vlastnej iniciatívy využiť dva druhy automatických operácií, musia však splniť určité operatívne prístupové podmienky (tabuľka 1):

— Zmluvné strany môžu využívať jednodňové refinančné obchody na získanie jednodňovej likvidity od národných centrálnych bánk proti založeniu akceptovateľných cenných papierov. Za normálnych okolností sa prístupu zmluvných strán k obchodu nekladú žiadne objemové limity alebo iné obmedzenia, okrem požiadavky predložiť dostatok podkladových aktív. Úroková sadzba pre jednodňové refinančné obchody obvykle tvorí hornú hranicu jednodňových trhových sadzieb.

— Zmluvné strany môžu na uloženie nadbytočnej likvidity využívať jednodňové sterilizačné obchody v národných centrálnych bankách (cez noc). Za normálnych okolností nie sú žiadne objemové limity alebo iné obmedzenia prístupu zmluvných strán k tomuto obchodu. Úroková sadzba pre jednodňové sterilizačné obchody obvykle tvorí dolnú hranicu jednodňových trhových sadzieb.

Tieto automatické operácie sa realizujú decentralizovaným spôsobom prostredníctvom národných centrálnych bánk.

1.3.3. Povinné minimálne rezervy

Systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému sa uplatňuje na úverové inštitúcie v eurozóne a sleduje predovšetkým ciele stabilizovania úrokových sadzieb na peňažnom trhu a vytvárania (alebo rozširovania) štrukturálneho nedostatku likvidity. Výška určených povinných minimálnych rezerv každej inštitúcie sa stanovuje v súvislosti s položkami jej súvahy. Aby sa dosiahol cieľ stabilizácie úrokových sadzieb, umožňuje systém povinných minimálnych rezerv Eurosystému inštitúciám využívať priemerovanie. Splnenie stanovenej výšky rezerv sa zisťuje na základe priemeru denných rezerv inštitúcie počas periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv. Požadované rezervy úverových inštitúcií sú úročené sadzbou pre hlavné refinančné operácie Eurosystému.

1.4. Zmluvné strany

Rámec menovej politiky Eurosystému je formulovaný tak, aby sa zabezpečila účasť širokého okruhu zmluvných strán. Inštitúcie, ktoré sú podľa článku 19.1. Štatútu ESCB povinné tvoriť povinné minimálne rezervy, môžu využívať automatické operácie a môžu sa zúčastňovať na obchodoch na voľnom trhu založených na štandardných tendroch. Eurosystém môže vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na dolaďovacích obchodoch. Pre priame obchody sa na okruh zmluvných strán a priori nekladú žiadne obmedzenia. Pre devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky sa využívajú aktívni hráči devízového trhu. Súbor zmluvných strán pre tieto obchody sa obmedzuje na inštitúcie vybrané pre devízové intervenčné operácie Eurosystému, ktoré sa nachádzajú v eurozóne.

1.5. Podkladové aktíva

Podľa článku 18.1 Štatútu ESCB všetky úverové operácie Eurosystému (napr. operácie menovej politiky dodávajúce likviditu do bankového systému a vnútrodenné úvery) musia byť založené primeraným kolaterálom. Eurosystém akceptuje širokú škálu aktív ako kolaterál pre svoje operácie. Eurosystém vypracoval jednotný kolaterálový rámec akceptovateľných aktív (nazývaný aj „jednotný zoznam“), ktorý uplatňuje vo všetkých svojich úverových operáciách. Dňa 1. januára 2007 tento jednotný rámec nahradí doterajší dvojstupňový systém, ktorý je v platnosti od vzniku Hospodárskej a menovej únie. Jednotný rámec zahŕňa obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva, ktoré splňujú jednotné kritériá akceptovateľnosti v celej eurozóne vyžadované Eurosystémom. Medzi obchodovateľnými a neobchodovateľnými aktívami sa nerobí žiadny rozdiel, pokiaľ ide o ich kvalitu a akceptovateľnosť pre rôzne typy operácií menovej politiky Eurosystému (s tou výnimkou, že Eurosystém nepoužíva neobchodovateľné aktíva v priamych obchodoch). Všetky akceptovateľné aktíva sa môžu používať na cezhraničnej báze prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk (CCBM) a v prípade obchodovateľných aktív prostredníctvom akceptovateľných prepojení medzi systémami zúčtovania cenných papierov (SSS) EÚ.

1.6. Zmeny rámca menovej politiky

Rada guvernérov ECB môže nástroje, podmienky, kritériá a postupy na vykonávanie operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť.

KAPITOLA 2

AKCEPTOVATEĽNÉ ZMLUVNÉ STRANY

2.1. VŠeobecné kritériá akceptovateľnosti

Zmluvné strany operácií menovej politiky Eurosystému musia spĺňať určité kritériá akceptovateľnosti (6). Cieľom týchto kritérií je poskytnúť prístup k operáciám menovej politiky Eurosystému širokej škále inštitúcií, posilniť princíp rovnakého zaobchádzania s inštitúciami v eurozóne a zabezpečiť, aby zmluvné strany spĺňali určité prevádzkové požiadavky a požiadavky z hľadiska obozretného podnikania:

— Iba inštitúcie podliehajúce systému povinných minimálnych rezerv Eurosystému podľa článku 19.1 Štatútu ESCB sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami. Inštitúcie, ktoré boli z plnenia povinností systému povinných minimálnych rezerv Eurosystému vyňaté (časť 7.2), nie sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami s prístupom k automatickým operáciám a obchodom na voľnom trhu Eurosystému.

— Zmluvné strany musia byť finančne silné. Mali by podliehať najmenej jednej forme harmonizovaného dohľadu EÚ/EHP vykonávaného národnými orgánmi dohľadu (7). Ako zmluvné strany však môžu byť akceptované aj finančne silné inštitúcie podliehajúce neharmonizovanému národnému dohľadu porovnateľnej úrovne, napríklad pobočky inštitúcií v eurozóne, ktoré majú ústredie mimo Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP).

— Zmluvné strany musia spĺňať všetky prevádzkové kritériá špecifikované v príslušných zmluvných alebo regulačných úpravách uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, aby zabezpečovali efektívne uskutočňovanie operácií menovej politiky Eurosystému.

Tieto všeobecné kritériá akceptovateľnosti sú jednotné v celej eurozóne. Inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti, sa môžu:

— zúčastňovať na automatických operáciách Eurosystému,

— zúčastňovať na obchodoch Eurosystému na voľnom trhu, ktoré sú založené na štandardných tendroch.

Inštitúcia môže využiť automatické operácie Eurosystému a obchody na voľnom trhu, založené na štandardných tendroch, iba prostredníctvom národnej centrálnej banky štátu, v ktorom má sídlo. Ak má inštitúcia organizačné zložky (ústredie alebo pobočky) vo viac ako jednom členskom štáte, každá organizačná zložka má prístup k týmto operáciám prostredníctvom národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom má sídlo, keď platí, že v jednotlivých členských štátoch ponuky môže predkladať vždy iba jedna organizačná zložka (buď ústredie, alebo určená pobočka).

2.2. Výber zmluvných strán pre rýchle tendre a dvojstranné obchody

Pri priamych obchodoch sa na okruh zmluvných strán a priori nekladú žiadne obmedzenia.

Pri devízových swapoch uskutočňovaných na účely menovej politiky musia byť zmluvné strany vždy schopné vykonávať devízové obchody veľkých objemov efektívne a pri dodržaní všetkých trhových podmienok. Okruh zmluvných strán pre devízové swapy zodpovedá zmluvným stranám nachádzajúcim sa v eurozóne, ktoré boli vybrané pre devízové intervenčné obchody Eurosystému. Kritériá a postupy uplatňované pri výbere zmluvných strán devízových intervenčných obchodov sú uvedené v prílohe 3.

Pre ostatné operácie založené na rýchlych tendroch a dvojstranných obchodoch (dolaďovacie reverzné obchody a prijímanie termínovaných vkladov) si každá národná centrálna banka vyberá súbor zmluvných strán spomedzi inštitúcií zriadených v jej členskom štáte, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán. V tejto súvislosti je najdôležitejším kritériom výberu aktivita na peňažnom trhu. K iným kritériám, ktoré by sa mohli brať do úvahy, patrí napríklad efektívnosť obchodovania a ponukový potenciál.

V rýchlych tendroch a dvojstranných obchodoch národné centrálne banky obchodujú výlučne so zmluvnými stranami, ktoré sú zaradené do ich vlastného súboru zmluvných strán pre dolaďovacie obchody. Ak z prevádzkových dôvodov národná centrálna banka nemôže v každej operácii obchodovať so všetkými jej zmluvnými stranami pre dolaďovacie obchody, výber zmluvných strán v tomto členskom štáte bude založený na rotačnom princípe, aby bol zabezpečený spravodlivý prístup všetkým zmluvným stranám.

Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností bude môcť dolaďovacie dvojstranné obchody vykonávať i samotná ECB. Ak by ECB vykonávala dvojstranné obchody, výber zmluvných strán by v takých prípadoch ECB robila na rotačnom princípe, a to spomedzi tých zmluvných strán v eurozóne, ktoré spĺňajú podmienky pre rýchle tendre a dvojstranné obchody, aby sa zabezpečil spravodlivý prístup všetkým zmluvným stranám.

2.3. Sankcie v prípade nesplnenia povinností zmluvných strán

ECB uloží sankcie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka právomocí Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (8), nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 2157/1999 z 23. septembra 1999 o práve Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (ECB/1999/4) (9), nariadením Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka zavedenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (10) v znení zmien a doplnení a nariadením (ES) č. 1745/2003 Európskej centrálnej banky z 12. septembra 2003 o zavedení povinných minimálnych rezerv (ECB/2003/9) (11) pre inštitúcie, ktoré nespĺňajú povinnosti vyplývajúce z nariadení a rozhodnutí ECB týkajúcich sa uplatňovania povinných minimálnych rezerv. Príslušné sankcie a procedurálne pravidlá na ich ukladanie sú špecifikované v uvedených nariadeniach. Okrem toho, v prípade závažných porušení povinnosti udržiavania povinných minimálnych rezerv, môže Eurosystém pozastaviť účasť zmluvných strán v obchodoch na voľnom trhu.

V súlade s ustanoveniami v zmluvných alebo regulačných dohodách, ktoré uplatňuje príslušná národná banka (alebo ECB), Eurosystém uloží zmluvným stranám finančné pokuty alebo im pozastaví účasť v obchodoch na voľnom trhu, ak zmluvné strany neplnia svoje povinnosti podľa zmluvných alebo regulačných dohôd uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) tak, ako je stanovené ďalej.

Týka sa to prípadov porušenia pravidiel tendrov (ak zmluvná strana nie je schopná dodať dostatok podkladových cenných papierov na pokrytie objemu likvidity, ktorý jej bol v obchode na dodanie likvidity pridelený, alebo ak nie je schopná dodať dostatok hotovosti na pokrytie sumy pridelenej v obchode na stiahnutie likvidity) a pravidiel dvojstranných obchodov (ak zmluvná strana nie je schopná dodať dostatok akceptovateľných podkladových aktív alebo dostatočný objem hotovosti na pokrytie sumy dohodnutej v dvojstranných obchodoch).

Patria sem aj prípady, keď zmluvná strana poruší pravidlá na používanie podkladových aktív (prípad, keď zmluvná strana používa aktíva, ktoré sú alebo ktoré sa stali neakceptovateľnými, alebo aktíva, ktoré zmluvná strana nesmie používať, napríklad v dôsledku úzkych väzieb alebo vzhľadom na identitu emitenta/ručiteľa a zmluvnej strany), alebo poruší pravidlá postupov na konci dňa a nespĺňa prístupové podmienky pre jednodňový refinančný obchod (keď zmluvná strana, ktorá má na konci dňa na svojom zúčtovacom účte záporný zostatok, nespĺňa prístupové podmienky pre jednodňový refinančný obchod).

Okrem toho sa opatrenie spojené s pozastavením prístupu zmluvnej strany môže uplatniť aj voči pobočkám danej inštitúcie v iných členských štátoch. Zmluvnej strane možno výnimočne na určitý čas pozastaviť účasť vo všetkých budúcich operáciách menovej politiky, ak je to potrebné vzhľadom na závažnosť porušenia (napríklad v súvislosti s opakovaním výskytu alebo trvaním).

Finančné pokuty ukladané národnými bankami v prípade porušenia pravidiel tendrov, dvojstranných obchodov, podkladových aktív, náležitostí postupov na konci dňa alebo prístupových podmienok k jednodňovým refinančným obchodom sa vypočítavajú podľa vopred stanovenej sankčnej sadzby (ako je uvedené v prílohe 6).

2.4. Pozastavenie alebo vylúčenie z dôvodu nedodržania pravidiel obozretného podnikania

V súlade s ustanoveniami v zmluvných alebo regulačných dohodách uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) môže Eurosystém z dôvodu nedodržania pravidiel obozretného podnikania pozastaviť zmluvným stranám prístup k nástrojom menovej politiky alebo ich z neho vylúčiť.

Pozastavenie prístupu alebo vylúčenie zmluvných strán z obchodov môže byť v zmysle zmluvných alebo regulačných dohôd uplatňovaných národnými centrálnymi bankami odôvodnené v niektorých prípadoch spadajúcich pod pojem „nedodržanie záväzku“ zmluvnou stranou.

KAPITOLA 3

OBCHODY NA VOĽNOM TRHU

Obchody na voľnom trhu hrajú v menovej politike Eurosystému dôležitú úlohu. Používajú sa na riadenie úrokových sadzieb, riadenie likvidity na trhu a pri signalizovaní zámerov menovej politiky. Podľa účelu, pravidelnosti a použitých postupov sa obchody Eurosystému na voľnom trhu môžu rozdeliť do štyroch kategórií: hlavné refinančné operácie, dlhodobejšie refinančné operácie, dolaďovacie obchody a štrukturálne obchody. Pokiaľ ide o použité nástroje, hlavným nástrojom Eurosystému na voľnom trhu sú reverzné obchody; môžu sa využívať vo všetkých štyroch kategóriách obchodov, zatiaľ čo dlhové cenné papiere sa môžu používať v štrukturálnych obchodoch na stiahnutie prebytočnej likvidity. Okrem toho má Eurosystém k dispozícii tri ďalšie nástroje na výkon dolaďovacích obchodov: priame obchody, devízové swapy a prijímanie termínovaných vkladov. V nasledujúcich častiach sú podrobne opísané charakteristiky jednotlivých typov obchodov na voľnom trhu využívaných v Eurosystéme.

3.1. Reverzné obchody

3.1.1. Všeobecné informácie

Typ nástroja

Reverzné obchody sú obchody, v ktorých Eurosystém kupuje alebo predáva akceptovateľné aktíva na základe dohôd o spätnom odkúpení alebo uskutočňuje úverové operácie so zabezpečovacím prevodom akceptovateľných cenných papierov. Reverzné obchody sa využívajú v hlavných refinančných operáciách a dlhodobejších refinančných operáciách. Okrem toho môže Eurosystém využívať reverzné obchody aj v štrukturálnych a dolaďovacích obchodoch.

Právny charakter

Národné centrálne banky môžu vykonávať reverzné obchody buď vo forme dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastnícke právo na aktíva sa prevedie na veriteľa a zmluvné strany sa dohodnú na spätnom obchode prevedením aktíva na dlžníka v budúcom termíne), alebo ako poskytnutie úveru so zabezpečovacím prevodom cenných papierov (to znamená, že je stanovený vymáhateľný nárok na založené aktíva, ale za predpokladu splnenia dlhovej povinnosti si vlastníctvo aktíva zachováva dlžník). Ďalšie ustanovenia týkajúce sa reverzných obchodov založených na dohodách o spätnom odkúpení sú špecifikované v príslušných zmluvných dohodách národných centrálnych bánk (alebo ECB). Dohody o reverzných obchodoch založených na úveroch zabezpečených cennými papiermi zohľadňujú rôzne postupy a pravidlá na zabezpečenie a následnú realizáciu príslušného kolaterálu (napr. zastavenie, založenie alebo vinkulácia), ktoré sa uplatňujú v rôznych typoch právnych systémov.

Úrokové podmienky

Rozdiel medzi obstarávacou cenou a cenou pri spätnom odkúpení v dohode o spätnom odkúpení zodpovedá úroku splatnému z peňažnej sumy vypožičanej za čas do splatnosti operácie, to znamená, že v cene pri spätnom odkúpení je zahrnutý aj príslušný platený úrok. Úroková sadzba z reverzného obchodu vo forme kolateralizovaného úveru závisí od uplatnenia stanovenej úrokovej sadzby na objem úveru počas splatnosti operácie. Na reverzné obchody na voľnom trhu Eurosystému sa uplatňuje jednoduché úročenie a pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“.

3.1.2. Hlavné refinančné operácie

Hlavné refinančné operácie sú najdôležitejšie obchody na voľnom trhu uskutočňované Eurosystémom. Zohrávajú kľúčovú úlohu pri sledovaní cieľov v oblasti riadenia úrokových sadzieb, riadenia likvidity na trhu a signalizovaní zámerov menovej politiky. Zabezpečuje sa nimi prevažná časť refinancovania finančného sektora.

Charakteristické znaky hlavných refinančných operácií:

— ide o reverzné obchody, ktorými sa dodáva likvidita;

— vykonávajú sa pravidelne každý týždeň; (12);

— obvykle majú splatnosť jeden týždeň; (13);

— vykonávajú ich decentralizovane národné centrálne banky;

— vykonávajú sa prostredníctvom štandardných repo tendrov (špecifikované v časti 5.1);

— ponuky do hlavných refinančných operácií môžu predkladať všetky zmluvné strany, ktoré splňujú všeobecné kritériá akceptovateľnosti (špecifikované v časti 2.1);

— ako podkladové aktíva pre hlavné refinančné operácie sú akceptovateľné obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (špecifikované v kapitole 6).

3.1.3. Dlhodobejšie refinančné operácie

Eurosystém vykonáva aj pravidelné refinančné obchody, zvyčajne s trojmesačnou splatnosťou, ktorých cieľom je zabezpečovať dodatočné refinancovanie finančného sektora na dlhšie obdobie. Týmito obchodmi sa realizuje iba malá časť celkového objemu refinancovania. Zámerom Eurosystému spravidla nie je, aby v týchto obchodoch trhu niečo signalizoval, a preto zvyčajne koná ako prijímateľ úrokových sadzieb. Preto sa dlhodobejšie refinančné operácie obvykle vykonávajú vo forme tendrov s pohyblivou úrokovou sadzbou a ECB zvyčajne oznamuje objem obchodu, ktorý má byť umiestnený v nadchádzajúcich tendroch. Za výnimočných okolností Eurosystém môže uskutočňovať dlhodobejšie refinančné operácie vo forme tendrov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou.

Charakteristické znaky dlhodobejších refinančných operácií:

— ide o reverzné obchody, ktoré dodávajú likviditu;

— vykonávajú sa pravidelne každý mesiac; (12);

— obvykle majú trojmesačnú splatnosť; (13);

— sú vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami;

— sú vykonávané prostredníctvom štandardných tendrov (špecifikované v časti 5.1);

— ponuky pre dlhodobejšie refinančné operácie môžu predkladať všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (tak ako sú špecifikované v časti 2.1);

— ako podkladové aktíva pre dlhodobejšie refinančné operácie sú akceptovateľné obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (špecifikované v kapitole 6).

3.1.4. Dolaďovacie reverzné obchody

Eurosystém môže vykonávať dolaďovacie obchody vo forme reverzných obchodov na voľnom trhu. Dolaďovacie obchody sa zameriavajú na riadenie likvidity na trhu a na usmernenie úrokových sadzieb, najmä s cieľom vyhladiť účinky nečakaných výkyvov likvidity na trhu na úrokové sadzby. Prípadná nutnosť rýchleho zásahu pri neočakávanom vývoji na trhu vyžaduje zachovanie vysokého stupňa flexibility v oblasti výberu postupov a prevádzkových prostriedkov pri uskutočňovaní týchto operácií.

Charakteristické znaky dolaďovacích obchodov:

— majú formu obchodov dodávajúcich alebo sťahujúcich likviditu;

— nemajú štandardizovanú periodicitu;

— nemajú štandardizovanú splatnosť;

— dolaďovacie reverzné obchody na dodávanie likvidity sa obvykle vykonávajú prostredníctvom rýchlych tendrov, i keď možnosť využitia dvojstranných obchodov sa nevylučuje (kapitola 5);

— dolaďovacie reverzné obchody na sťahovanie likvidity sa spravidla vykonávajú prostredníctvom dvojstranných obchodov (špecifikované v časti 5.2);

— tieto obchody sú zvyčajne vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností bude môcť dvojstranné dolaďovacie reverzné obchody vykonávať aj ECB);

— podľa kritérií špecifikovaných v časti 2.2 Eurosystém môže vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na dolaďovacích reverzných obchodoch;

— ako podkladové aktíva pre dolaďovacie reverzné obchody sú akceptovateľné obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (špecifikované v kapitole 6).

3.1.5. Štrukturálne reverzné obchody

Eurosystém môže použiť štrukturálne obchody vo forme reverzných obchodov na voľnom trhu na ovplyvnenie štrukturálnej pozície finančného sektora voči Eurosystému.

Charakteristické znaky týchto obchodov:

— ide o obchody dodávajúce likviditu;

— môžu mať pravidelnú alebo nepravidelnú periodicitu;

— ich splatnosť nemusí byť bezpodmienečne štandardizovaná;

— vykonávajú sa prostredníctvom štandardných tendrov (tak ako sú špecifikované v časti 5.1);

— sú vykonávané decentralizovane národnými centrálnymi bankami;

— ponuky na štrukturálne reverzné obchody môžu predkladať všetky zmluvné strany spĺňajúce všeobecné kritériá akceptovateľnosti (špecifikované v časti 2.1);

— ako podkladové aktíva pre štrukturálne reverzné obchody sú akceptovateľné obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (špecifikované v kapitole 6).

3.2. Priame obchody

Typ nástroja

Priame obchody na voľnom trhu sú obchody, v ktorých Eurosystém nakupuje alebo predáva akceptovateľné cenné papiere priamo na trhu. Takéto obchody sa vykonávajú len na štrukturálne a dolaďovacie účely.

Právny charakter

Priamy obchod znamená úplný prevod vlastníctva z predávajúceho na kupujúceho bez spätného prevodu. Obchody sa vykonávajú v súlade s trhovými konvenciami pre dlhové nástroje použité v transakcii.

Cenové podmienky

Pri výpočte cien Eurosystém koná v súlade so všeobecne trhom akceptovanou konvenciou pre dlhové nástroje použité v transakcii.

Ostatné charakteristické znaky

Charakteristické znaky priamych obchodov Eurosystému:

— môžu mať formu obchodov dodávajúcich likviditu (priamy nákup) alebo sťahujúcich likviditu (priamy predaj);

— ich periodicita nie je štandardizovaná;

— vykonávajú sa prostredníctvom dvojstranných obchodov (špecifikované v časti 5.2);

— bežne ich vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností bude môcť dolaďovacie priame obchody vykonávať aj ECB);

— na okruh zmluvných strán v priamych obchodoch sa a priori nekladú žiadne obmedzenia;

— v priamych obchodoch sa ako podkladové aktíva používajú iba obchodovateľné aktíva (špecifikované v časti 6).

3.3. Emisia dlhových cenných papierov ECB

Typ nástroja

ECB môže emitovať dlhové cenné papiere s cieľom ovplyvniť štrukturálnu pozíciu finančného sektora voči Eurosystému, aby vytvorila (alebo zvýšila) nedostatok likvidity na trhu.

Právny charakter

Dlhové cenné papiere predstavujú dlhovú povinnosť ECB voči majiteľovi dlhového cenného papiera. Dlhové cenné papiere sa vydávajú a uchovávajú v zaknihovanej forme u depozitárov cenných papierov v eurozóne. ECB neukladá žiadne obmedzenia na prevoditeľnosť týchto dlhových cenných papierov. Ďalšie ustanovenia týkajúce sa dlhových cenných papierov ECB budú obsiahnuté v náležitostiach a podmienkach týchto dlhových cenných papierov.

Úrokové podmienky

Dlhové cenné papiere sú vydávané s diskontom, to znamená, že sú emitované pod menovitou hodnotou a v čase splatnosti sú splácané v menovitej hodnote. Rozdiel medzi emisnou cenou a cenou pri splatení sa rovná úroku z emisnej sumy za obdobie do splatnosti dlhového cenného papiera pri dohodnutej úrokovej sadzbe. Uplatňuje sa jednoduché úročenie, pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. Výpočet emisnej hodnoty je uvedený v boxe 1.

Ostatné charakteristické znaky

Charakteristické znaky emisie dlhových cenných papierov ECB:

— vydávajú sa na účely sťahovania likvidity z trhu;

— môžu sa vydávať pravidelne alebo nepravidelne;

— majú splatnosť menej ako 12 mesiacov;

— emitujú sa prostredníctvom štandardných tendrov (špecifikované v časti 5.1);

— sú ponúkané a splácané decentralizovane národnými centrálnymi bankami;

— ponuky na upisovanie dlhových cenných papierov ECB môžu predkladať všetky zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti (špecifikované v časti 2.1).

BOX 1Emisia dlhových cenných papierov ECBEmisná hodnota sa určí ako: kde: N = menovitá hodnota dlhového cenného papiera ri = úroková sadzba (v %) D = splatnosť dlhového cenného papiera (v dňoch) PT = hodnota dlhového cenného papiera v čase emisie

3.4. Devízové swapy

Typ nástroja

Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky pozostávajú zo súbežných spotových a forwardových obchodov eura voči cudzej mene. Používajú sa na dolaďovanie, hlavne s cieľom riadenia likvidity na trhu a usmernenia úrokových sadzieb.

Právny charakter

Devízové swapy uskutočňované na účely menovej politiky sú obchodmi, v ktorých Eurosystém spotovou transakciou kupuje (alebo predáva) euro za cudziu menu a súčasne ho predáva (alebo kupuje) späť vo forwardovej transakcii v termíne dohodnutom na spätné odkúpenie. Ďalšie ustanovenia pre devízové swapy sú špecifikované v dohodách uplatňovaných príslušnými národnými centrálnymi bankami (alebo ECB).

Menové a kurzové podmienky

Eurosystém spravidla uskutočňuje operácie iba s menami, s ktorými sa často obchoduje, a v súlade so štandardnými trhovými postupmi. V každom devízovom swape sa zmluvné strany dohodnú na swapových bodoch obchodu. Swapové body predstavujú rozdiel medzi kurzom forwardovej transakcie a kurzom spotovej transakcie. Swapové body eura voči cudzím menám sú kótované podľa všeobecných trhových zvyklostí. Kurzové podmienky devízových swapov sú špecifikované v boxe 2.

Ostatné charakteristické znaky

Charakteristické znaky devízových swapov:

— môžu mať formu obchodov na dodanie likvidity alebo obchodov na stiahnutie likvidity;

— ich periodicita nie je štandardizovaná;

— ich splatnosť nie je štandardizovaná;

— uskutočňujú sa prostredníctvom rýchlych tendrov alebo dvojstranných obchodov (kapitola 5);

— zvyčajne sú vykonávané decentralizovane národnými bankami (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností bude môcť dvojstranné devízové swapy vykonávať aj ECB);

— v súlade s kritériami špecifikovanými v časti 2.2 a prílohe 3 môže Eurosystém vybrať obmedzený počet zmluvných strán, aby sa zúčastnili na devízových swapoch.

BOX 2Devízové swapy S = spotový kurz (ku dňu transakcie devízového swapu) medzi eurom (EUR) a cudzou menou ABC FM = forwardový kurz medzi eurom a cudzou menou ABC ku dňu spätného odkúpenia swapu (M) ΔM = forwardové body medzi eurom a cudzou menou ABC ku dňu spätného odkúpenia swapu (M) N(.) = spotový objem meny; N(.)M je forwardový objem meny: alebo alebo

3.5. Prijímanie termínovaných vkladov

Typ nástroja

Eurosystém môže vyzvať zmluvné strany, aby uložili úročené termínované vklady v národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom je zmluvná strana zriadená. Termínované vklady sa prijímajú len na dolaďovacie účely, na stiahnutie likvidity z trhu.

Právny charakter

Vklady prijímané od zmluvných strán sú termínované a úročené pevnou úrokovou sadzbou. Národné centrálne banky neposkytujú kolaterál na zabezpečenie vkladov.

Úrokové podmienky

Pri vkladoch sa používa jednoduché úročenie, pri výpočte úroku podľa počtu dní sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. Úrok sa platí pri splatnosti vkladu.

Ostatné charakteristické znaky

Charakteristické znaky prijímania termínovaných vkladov:

— vklady sa prijímajú na účely stiahnutia likvidity;

— periodicita prijímania vkladov nie je štandardizovaná;

— splatnosť vkladov nie je štandardizovaná;

— prijímanie vkladov sa bežne vykonáva prostredníctvom rýchlych tendrov, možnosť použitia dvojstranných obchodov však nie je vylúčená (kapitola 5);

— prijímanie vkladov zvyčajne vykonávajú decentralizovane národné centrálne banky (Rada guvernérov ECB môže rozhodnúť, že za výnimočných okolností bude môcť dvojstranné prijímanie termínovaných vkladov (14) vykonávať aj ECB);

— Eurosystém si podľa kritérií špecifikovaných v časti 2.2 môže zvoliť obmedzený počet zmluvných strán pre prijímanie termínovaných vkladov.

KAPITOLA 4

AUTOMATICKÉ OPERÁCIE

4.1. Jednodňové refinančné obchody

Typ nástroja

Zmluvné strany môžu využívať jednodňové refinančné obchody na získanie jednodňovej likvidity od národných centrálnych bánk za vopred stanovenú úrokovú sadzbu oproti založeniu akceptovateľných cenných papierov (tak ako je špecifikované v kapitole 6). Nástroj je určený na uspokojenie dočasných potrieb likvidity zmluvných strán. Za normálnych okolností predstavuje úroková sadzba jednodňového refinančného obchodu hornú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Náležitosti a podmienky jednodňových refinančných obchodov sú zhodné v celej eurozóne.

Právny charakter

Národné centrálne banky môžu poskytovať likviditu prostredníctvom jednodňových refinančných obchodov buď vo forme jednodňových dohôd o spätnom odkúpení (to znamená, že vlastníctvo aktíva je prevedené na veriteľa, pričom zmluvné strany sa dohodnú na tom, že vykonajú spätný obchod a v nasledujúci pracovný deň aktíva spätne prevedú na dlžníka), alebo jednodňových úverov so zábezpekou vo forme cenných papierov (to znamená, že za aktíva je poskytnutý vymáhateľný nárok, ale vzhľadom na predpokladané splnenie dlhovej povinnosti zostáva vlastníctvo aktíva v rukách dlžníka). Ďalšie ustanovenia pre dohody o spätnom odkúpení sú špecifikované v zmluvných dojednaniach príslušnej národnej centrálnej banky. Dohody o dodaní likvidity vo forme úverov zabezpečených cennými papiermi zohľadňujú rozdielne postupy a pravidlá na stanovenie a realizáciu príslušného záujmu o kolaterál (zastavenie, založenie alebo vinkulácia), ktoré sa uplatňujú v rôznych právnych systémoch.

Podmienky prístupu

Prístup k jednodňovým refinančným obchodom majú inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán špecifikované v časti 2.1. Poskytuje ho národná centrálna banka v tom členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Prístup k jednodňovým refinančným obchodom sa poskytuje iba v dňoch, v ktorých sú v prevádzke príslušné národné systémy hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (RTGS) a systémy zúčtovania cenných papierov (SSS).

Na konci každého obchodného dňa sa denné debetné zostatky zmluvných strán na ich zúčtovacom účte v národných centrálnych bankách automaticky považujú za žiadosť o jednodňový refinančný obchod. Postupy na realizáciu jednodňového refinančného obchodu na konci dňa sú špecifikované v časti 5.3.3.

Zmluvná strana môže požiadať o jednodňový refinančný obchod aj zaslaním žiadosti do národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má zmluvná strana sídlo. Aby národná centrálna banka mohla spracovať žiadosť v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 30 minút po aktuálnej uzávierke systému TARGET (15) (16). Čas uzávierky pre systém TARGET je spravidla 18.00 h času ECB (SEČ). Konečný termín pre žiadosť o vykonanie jednodňového refinančného obchodu sa v posledný pracovný deň periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv predlžuje o ďalších 30 minút. V žiadosti sa musí uviesť objem obchodu a podkladové aktíva, ktoré majú byť dodané pre transakciu, ak neboli v národnej centrálnej banke vopred uložené.

Okrem požiadavky predložiť dostatočné podkladové akceptovateľné aktíva nie je pre objem prostriedkov, ktoré je možné poskytnúť na základe jednodňového refinančného obchodu, stanovený žiadny limit.

Splatnosť a úrokové podmienky

Splatnosť prostriedkov poskytnutých na základe refinančného obchodu je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sú priamymi účastníkmi systému TARGET, je obchod splatný v nasledujúci deň, v ktorom sú príslušné národné systémy hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (RTGS) a zúčtovania cenných papierov (SSS) v prevádzke, a to v čase, keď sa tieto systémy otvárajú.

Eurosystém oznamuje úrokovú sadzbu vopred; uplatňuje sa jednoduché úročenie a pri výpočte sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. ECB môže meniť úrokovú sadzbu kedykoľvek, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému (17) (18). Úrok z obchodu je splatný pri splatení úveru.

Pozastavenie obchodu

Prístup k obchodu sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými zámermi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek upraviť podmienky obchodu alebo obchod pozastaviť.

4.2. Jednodňové sterilizačné obchody

Typ nástroja

Zmluvné strany môžu využívať jednodňové sterilizačné obchody na ukladanie jednodňových depozitov v národných centrálnych bankách. Vklady sú úročené vopred vyhlásenou úrokovou sadzbou. Za normálnych okolností úroková sadzba jednodňového vkladu predstavuje dolnú hranicu jednodňovej trhovej úrokovej sadzby. Náležitosti a podmienky jednodňových sterilizačných obchodov sú zhodné v celej eurozóne (19).

Právny charakter

Jednodňové depozity prijaté od zmluvných strán sú úročené pevnou úrokovou sadzbou. Národné centrálne banky neposkytujú kolaterál na zábezpeku vkladov.

Podmienky prístupu (20)

Prístup k jednodňovým sterilizačným obchodom majú inštitúcie, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti zmluvných strán špecifikované v časti 2.1. Prístup k jednodňovým sterilizačným obchodom sa poskytuje prostredníctvom národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má inštitúcia sídlo. Prístup k jednodňovým sterilizačným obchodom sa poskytuje iba v dňoch, v ktorých sú príslušné národné systémy zúčtovania platieb v reálnom čase (RTGS) v prevádzke.

Zmluvná strana požiada o jednodňový depozit zaslaním žiadosti do národnej centrálnej banky v tom členskom štáte, v ktorom má sídlo. Aby národná centrálna banka mohla spracovať žiadosť v ten istý deň, musí ju dostať najneskôr 30 minút po aktuálnej uzávierke systému TARGET v daný prevádzkový deň, čo je spravidla 18.00 SEČ (21) (22). Konečný termín pre žiadosť o prístup k jednodňovému sterilizačnému obchodu sa v posledný pracovný deň periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv predlžuje o ďalších 30 minút. V žiadosti sa má uviesť suma, ktorá má byť v rámci obchodu uložená.

Na sumu, ktorú môže zmluvná strana uložiť, sa nevzťahuje žiadny limit.

Splatnosť a úrokové podmienky

Splatnosť vkladov deponovaných v rámci tejto automatickej operácie je jeden deň. Pre zmluvné strany, ktoré sú priamymi účastníkmi systému TARGET, sa vklady uložené na základe tohto obchodu stávajú splatné v nasledujúci deň, keď je príslušný národný systém zúčtovania platieb (RTGS) v prevádzke, a to v čase, keď sa tento systém otvára.

Eurosystém oznamuje úrokovú sadzbu vopred; uplatňuje sa jednoduché úročenie a pri výpočte úroku sa používa metóda „skutočný počet dní/360“. ECB môže zmeniť úrokovú sadzbu kedykoľvek, s účinnosťou najskôr v nasledujúci pracovný deň Eurosystému (23). Úrok je splatný pri splatnosti vkladu.

Pozastavenie obchodu

Prístup k obchodu sa poskytuje iba v súlade s cieľmi a všeobecnými zámermi menovej politiky ECB. ECB môže kedykoľvek zmeniť podmienky obchodu alebo obchod pozastaviť.

KAPITOLA 5

POSTUPY

5.1. Tendre

5.1.1. Všeobecné poznámky

Obchody Eurosystému na voľnom trhu sa zvyčajne vykonávajú vo forme tendrov. Tendre Eurosystému sú vykonávané v šiestich operačných krokoch, tak ako je to špecifikované v boxe 3.

Eurosystém rozlišuje dva rôzne typy tendrov: štandardné tendre a rýchle tendre. Postupy pre štandardné a rýchle tendre sú totožné, s výnimkou časového rámca a okruhu zmluvných strán.

Štandardné tendre

Pri štandardných tendroch uplynie od vyhlásenia tendra do potvrdenia výsledkov o pridelenom (umiestnenom) objeme najviac 24 hodín (kde čas medzi konečným termínom na predkladanie ponúk a vyhlásením výsledkov je približne dve hodiny). Prehľad zvyčajného časového rámca operačných krokov pre štandardné tendre je zobrazený v grafe 1. V prípade potreby môže ECB rozhodnúť o úprave časového rámca jednotlivých krokov.

Hlavné refinančné operácie, dlhodobejšie refinančné operácie a štrukturálne obchody (s výnimkou priamych obchodov) sa vždy vykonávajú vo forme štandardných tendrov. Na štandardných tendroch sa môžu zúčastňovať zmluvné strany, ktoré spĺňajú všeobecné kritériá akceptovateľnosti stanovené v časti 2.1.

Rýchle tendre

Rýchle tendre sa obvykle uskutočňujú do 90 minút od vyhlásenia, pričom potvrdenie sa uskutoční bezprostredne po vyhlásení výsledku. Zvyčajný časový rámec operačných krokov pre rýchle tendre je zobrazený v grafe 2. V prípade potreby môže ECB upraviť časový rámec jednotlivých krokov. Rýchle tendre sa používajú iba pri dolaďovacích obchodoch. Eurosystém si v súlade s kritériami a postupmi špecifikovanými v časti 2.2 môže na účasť v rýchlych tendroch vybrať obmedzený počet zmluvných strán.

Tendre s pevnou a pohyblivou úrokovou sadzbou

Eurosystém má možnosť voľby uskutočňovať buď tendre s pevnou úrokovou sadzbou (objemové tendre), alebo tendre s pohyblivou úrokovou sadzbou (úrokové tendre). V tendroch s pevnou úrokovou sadzbou ECB stanoví úrokovú sadzbu vopred a zúčastnené zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať pri pevnej úrokovej sadzbe (24). V tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou zmluvné strany ponúkajú objem peňažných prostriedkov a úrokové sadzby, pri ktorých chcú uzatvárať obchody s národnými centrálnymi bankami (25).

BOX 3Operačné kroky tendrov 1. krok Vypísanie tendra a) Oznámenie ECB vydané prostredníctvom tlačových agentúr. b) Oznámenie národných centrálnych bánk vydané prostredníctvom národných tlačových agentúr a zasielané priamo jednotlivým zmluvným stranám (ak je to potrebné). 2. krok Príprava zmluvných strán a predkladanie ponúk 3. krok Usporiadanie ponúk Eurosystémom 4. krok Pridelenie objemu a vyhlásenie výsledkov tendra a) Rozhodnutie ECB o pridelenom (umiestnenom) objeme. b) Vyhlásenie výsledkov o pridelenom (umiestnenom) objeme. 5. krok Potvrdenie jednotlivých výsledkov o pridelených (umiestnených) objemoch 6. krok Vysporiadanie obchodov (časť 5.3)

5.1.2. Kalendár tendrov

Hlavné a dlhodobejšie refinančné operácie

Hlavné a dlhodobejšie refinančné operácie sa uskutočňujú podľa indikatívneho kalendára, ktorý uverejňuje Eurosystém (26). Kalendár sa zverejňuje aspoň tri mesiace pred začiatkom roka, na ktorý platí. Zvyčajné dni obchodov pre hlavné a dlhodobejšie refinančné operácie sú uvedené v tabuľke 2. Zámerom ECB je zabezpečiť, aby sa na hlavných a dlhodobejších refinančných operáciách mohli zúčastňovať zmluvné strany vo všetkých členských štátoch. Preto pri zostavovaní kalendára týchto obchodov ECB upravuje bežný harmonogram s prihliadnutím na dni pracovného voľna v jednotlivých členských štátoch.

Štrukturálne obchody

Štrukturálne obchody prostredníctvom štandardných tendrov sa nevykonávajú podľa žiadneho vopred stanoveného kalendára. Zvyčajne sa však uskutočňujú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami NCB (27) vo všetkých členských štátoch.

Dolaďovacie obchody

Dolaďovacie obchody sa nevykonávajú podľa žiadneho vopred stanoveného kalendára. ECB môže rozhodnúť o tom, že sa dolaďovacie obchody uskutočnia v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. Na takýchto obchodoch sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň vykonania obchodu, deň zúčtovania a deň splatnosti pracovnými dňami NCB.

Graf 1

Zvyčajný časový rámec operačných krokov štandardných tendrov

Graf 2

Zvyčajný časový rámec operačných krokov rýchlych tendrov

Tabuľka 2

Zvyčajné dni obchodov pre hlavné a dlhodobejšie refinančné operácie

Typ obchodu Zvyčajný deň obchodu (T) Hlavné refinančné operácie Každý utorok Dlhodobejšie refinančné operácie Posledná streda každého kalendárneho mesiaca (28)

5.1.3. Oznámenie o konaní tendrov

Štandardné tendre Eurosystému sú verejne vyhlasované prostredníctvom tlačových agentúr. Okrem toho môžu národné centrálne banky oznámiť konanie tendrovej operácie priamo zmluvným stranám, ktoré nie sú napojené na služby tlačových agentúr. Verejné vyhlásenie tendra obvykle obsahuje tieto údaje:

— referenčné číslo tendra;

— deň konania tendra;

— typ obchodu (dodanie alebo stiahnutie likvidity a typ nástroja menovej politiky, ktorý sa má použiť);

— splatnosť obchodu;

— typ aukcie (tender s pevnou alebo pohyblivou úrokovou sadzbou);

— spôsob aukcie (holandská alebo americká aukcia, tak ako je vymedzené v časti 5.1.5);

— plánovaný objem obchodu (obvykle iba v prípade dlhodobejších refinančných operácií);

— pevná úroková sadzba tendra/cena/swapové body (len v prípade tendrov s pevnou úrokovou sadzbou);

— minimálna/maximálna akceptovateľná úroková sadzba/cena/swapové body (ak sú stanovené);

— termín začatia a termín splatnosti obchodu (ak je stanovený) alebo valuta a dátum splatnosti nástroja (v prípade emisie dlhových cenných papierov);

— meny swapu a mena, ktorej suma je pevne stanovená (v prípade devízových swapov);

— referenčný spotový výmenný kurz, ktorý sa má použiť na výpočet (v prípade devízových swapov);

— limit maximálnej ponuky (ak je stanovený);

— minimálna individuálne pridelená suma (ak je stanovená);

— minimálny podiel pridelenia (ak je stanovený);

— časový harmonogram predkladania ponúk;

— denominácia dlhových cenných papierov (v prípade emisie dlhových cenných papierov);

— ISIN emisie (v prípade emisie dlhových cenných papierov).

S ohľadom na zvýšenie transparentnosti dolaďovacích obchodov Eurosystém zvyčajne zverejňuje vyhlásenie rýchlych tendrov vopred. Vo výnimočných situáciách však môže ECB rozhodnúť, že rýchle tendre vopred nevyhlási. Vyhlasovanie rýchlych tendrov sa riadi tými istými postupmi ako v prípade štandardných tendrov. Pri rýchlych tendroch sú vybrané zmluvné strany kontaktované národnými centrálnymi bankami priamo, bez ohľadu na to, či boli vyhlásené verejne, alebo nie.

5.1.4. Príprava zmluvných strán na predkladanie ponúk

Ponuky zmluvných strán musia mať formu, ktorá sa riadi vzorom stanoveným národnými centrálnymi bankami pre príslušný obchod. Ponuky musia byť predkladané národnej centrálnej banke členského štátu, v ktorom má inštitúcia organizačnú zložku (ústredie alebo pobočku). Ponuky inštitúcie v každom členskom štáte môže predkladať iba jedna organizačná zložka (buď ústredie, alebo určená pobočka).

V tendroch s pevnou úrokovou sadzbou zmluvné strany musia vo svojich ponukách uviesť objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami (29).

V tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou môžu zmluvné strany predkladať ponuky až do 10 rôznych úrovní úrokovej sadzby/ceny/swapového bodu. V každej ponuke musia uviesť objem peňažných prostriedkov, s ktorým chcú obchodovať s národnými centrálnymi bankami a príslušnú úrokovú sadzbu (30) (31), Ponuka úrokových sadzieb musí byť vyjadrená vo forme násobkov 0,01 percentuálneho bodu. V prípade ponúk pre devízové swapy s pohyblivou úrokovou sadzbou musia byť swapové body kótované v súlade so štandardnými trhovými zvyklosťami a ponuky musia byť vyjadrené vo forme násobkov 0,01 swapového bodu.

Pre hlavné refinančné operácie je minimálny objem ponúk 1 000 000 EUR. Ponuky prevyšujúce túto sumu musia byť vyjadrené vo forme násobkov 100 000 EUR. Tento minimálny objem a minimálne násobky platia i pre dolaďovacie a štrukturálne obchody. Minimálny objem ponúk platí pre každú jednotlivú úroveň úrokovej sadzby/ceny/swapového bodu.

Pre dlhodobejšie refinančné operácie definuje každá národná centrálna banka minimálny objem ponúk v rozpätí od 10 000 EUR do 1 000 000 EUR. Ponuky prevyšujúce definovaný minimálny objem musia byť vyjadrené vo forme násobkov 10 000 EUR. Minimálny objem ponúk platí pre každú jednotlivú úroveň úrokovej sadzby.

ECB môže stanoviť maximálny limit ponuky, aby zabránila neúmerne veľkým ponukám. V oznámení o vypísaní tendra sa vždy uvádzajú aj všetky takéto maximálne limity.

Od zmluvných strán sa očakáva, že budú vždy schopné pokryť pridelené (umiestnené) sumy dostatočným objemom akceptovateľných podkladových aktív (32). Ak zmluvná strana nie je schopná dodať dostatok podkladových aktív alebo hotovosti na vyrovnanie sumy, ktorá jej bola pridelená v tendri, zmluvné alebo regulačné ustanovenia uplatňované príslušnými národnými centrálnymi bankami umožňujú uložiť pokutu.

Odovzdané ponuky možno odvolať do konečného času stanoveného na predkladanie ponúk. Ponuky predložené po termíne stanovenom v oznámení o konaní aukcie sú neplatné. Dodržanie termínov posudzujú národné centrálne banky. Národné centrálne banky vyradia všetky ponuky zmluvnej strany v prípade, ak súhrnný objem jej ponúk presiahne maximálny limit stanovený ECB. Národné centrálne banky vyradia aj tie ponuky, ktoré sú nižšie než stanovený minimálny objem ponúk, alebo ktoré sú nižšie než akceptovaná najnižšia alebo vyššie než akceptovaná najvyššia úroková sadzba/cena/swapový bod. Okrem toho národné centrálne banky môžu vyradiť aj ponuky, ktoré sú neúplné alebo ktoré nie sú v súlade so vzorom. Svoje rozhodnutie o vyradení ponuky oznámi príslušná národná centrálna banka zmluvnej strane pred prideľovaním.

5.1.5. Postupy prideľovania v tendroch

Tendre s pevnou úrokovou sadzbou

Pri tendri s pevnou úrokovou sadzbou sa ponuky prijaté od zmluvných strán sčítajú. Ak súhrnný objem ponúk presiahne celkový objem likvidity, ktorá má byť umiestnená, uspokoja sa predložené ponuky pomerným spôsobom podľa podielu sumy, ktorá má byť pridelená, k úhrnnej sume ponúk (box 4). Suma pridelená každej zmluvnej strane sa zaokrúhli na najbližšie euro. ECB však môže rozhodnúť, že pri tendroch s pevnou úrokovou sadzbou pridelí každému ponúkajúcemu minimálny objem/podiel.

BOX 4Prideľovanie v tendroch s pevnou úrokovou sadzbouPercentuálny podiel na pridelení: Objem pridelený i-tej zmluvnej strane: kde: A = celkový prideľovaný objem n = celkový počet zmluvných strán ai = objem ponuky i-tej zmluvnej strany all% = percentuálny podiel na pridelení alli = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

Tendre s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách

Pri prideľovaní v tendroch na dodanie likvidity s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách sa ponuky zoradia zostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb. Ako prvé sa uspokoja ponuky s najvyššími úrovňami úrokovej sadzby a potom sa postupne uspokojujú ponuky s nižšími úrokovými sadzbami až do vyčerpania celkového objemu likvidity, ktorý má byť pridelený. Ak pri najnižšej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (t. j. hraničnej úrokovej sadzbe) súhrnná suma ponúk presiahne zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, zostávajúca suma sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk s hraničnou úrokovou sadzbou (box 5). Suma pridelená každej zmluvnej strane sa zaokrúhli na najbližšie euro.

Pri prideľovaní objemov v tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou na sťahovanie likvidity (ktoré možno použiť pri emisii dlhových cenných papierov a pri prijímaní termínovaných vkladov) sú ponuky zoradené vzostupne podľa ponúkaných úrokových sadzieb (alebo zostupne podľa ponúkaných cien). Ponuky s najnižšími úrovňami úrokových sadzieb (najvyššími úrovňami cien) sú uspokojované ako prvé, a potom sú postupne akceptované ponuky s vyššími úrokovými sadzbami (nižšími cenovými ponukami) až do vyčerpania celkového objemu likvidity, ktorý má byť stiahnutý. Ak pri najvyššej akceptovanej úrovni úrokovej sadzby (najnižšej cene) (t. j. úrokovej sadzbe/cene) súhrnná suma ponúk presiahne zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, táto zostávajúca suma sa rozdelí pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk za hraničnú úrokovú sadzbu/cenu (box 5). Pre vydanie dlhových cenných papierov sa objem pridelený každej zmluvnej strane zaokrúhli na najbližší násobok menovitej hodnoty dlhových cenných papierov. Pre ostatné operácie na stiahnutie likvidity sa suma pridelená každej zmluvnej strane zaokrúhli na najbližšie euro.

ECB sa môže rozhodnúť, že pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou pridelí každému úspešnému ponúkajúcemu minimálny objem.

BOX 5Prideľovanie v tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou v eurách(príklad sa vzťahuje na ponuky vo forme úrokových sadzieb)Percentuálny podiel na pridelení za hraničnú úrokovú sadzbu: Pridelenie prostriedkov i-tej zmluvnej strane za hraničnú úrokovú sadzbu: Celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane: kde: A = celkový prideľovaný objem rs = s-tá ponuka úrokovej sadzby predložená zmluvnými stranami n = celkový počet zmluvných strán a(rs)i = výška ponuky pri s-tej úrokovej sadzbe (rs) predloženej i-tou zmluvnou stranou a(rs) = celkový objem ponúk pri s-tej úrokovej sadzbe (rs) rm = hraničná úroková sadzba pre tendre na dodanie likvidity pre tendre na stiahnutie likvidity rm-1 = úroková sadzba pred hraničnou úrokovou sadzbou (posledná úroková sadzba, pri ktorej sú ponuky uspokojované v plnej výške) pre tendre na dodanie likvidity pre tendre na stiahnutie likvidity all%(rm) = percentuálny podiel na pridelení za hraničnú úrokovú sadzbu all(r s ) i = pridelenie prostriedkov i-tej zmluvnej strane za s-tú úrokovú sadzbu alli = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

Tendre devízových swapov s pohyblivou úrokovou sadzbou

Pri prideľovaní v tendroch devízových swapov s pohyblivou úrokovou sadzbou na dodanie likvidity sú ponuky zoradené vzostupne podľa ponúkaných swapových bodov (33). Ponuky s najnižšími ponúkanými swapovými bodmisú uspokojované ako prvé, potom sú postupne akceptované ponuky s vyššími swapovými bodmi až do vyčerpania celkového pevnestanoveného objemu meny, ktorý má byť pridelený. Ak pri ponuke s najvyšším akceptovaným swapovým bodom (t. j. hraničnej ponuke swapových bodov) súhrnná suma ponúk prevýši zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, rozdelí sa zostávajúca suma pomerným spôsobom medzi ponuky v pomere zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk s hraničným swapovým bodom (box 6). Objem pridelený každej zmluvnej strane sa zaokrúhli na najbližšie euro.

Pri prideľovaní v tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou pre devízové swapy na stiahnutie likvidity sú ponuky zoradené zostupne podľa ponúkaných swapových bodov. Ponuky s najvyššími swapovými bodmi sú uspokojované ako prvé, potom sú postupne akceptované nižšie ponuky swapových bodov až do vyčerpania celkového pevne stanoveného objemu meny, ktorá má byť pridelená. Ak pri najnižšej akceptovanej kotácii swapového bodu (t. j. hraničná kotácia swapových bodov) súhrnný objem ponúk prevýši zostávajúcu sumu, ktorá má byť pridelená, rozdelí sa zostávajúca suma pomerným spôsobom medzi ponuky podľa pomeru zostávajúcej sumy, ktorá má byť pridelená, k celkovej sume ponúk pri hraničnej kotácii swapového bodu (box 6). Suma pridelená každej zmluvnej strane sa zaokrúhli na najbližšie euro.

Druh aukcie

Pri tendroch s pohyblivou úrokovou sadzbou môže Eurosystém využiť buď aukciu s jednotnou sadzbou, alebo s viacerými sadzbami. V aukcii s jednotnou sadzbou (holandská aukcia) sa prideľovaná úroková sadzba/cena/swapový bod, ktorá je uplatňovaná na všetky uspokojené ponuky, rovná hraničnej úrokovej sadzbe/cene/swapovému bodu (t. j. hodnote, pri ktorej sa vyčerpá celková prideľovaná suma). Pri aukcii s viacerými úrokovými sadzbami (americká aukcia) sa prideľuje úroková sadzba/cena/swapové body podľa individuálnych ponúknutých úrokových sadzieb/cien/swapových bodov.

BOX 6Prideľovanie v tendroch devízových swapov s pohyblivou úrokovou sadzbouPercentuálny podiel na pridelení za hraničnú kotáciu swapového bodu je: Pridelenie i-tej zmluvnej strane za hraničnú kotáciu swapového bodu: Celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane: kde: A = celkový prideľovaný objem Δs = s-tá kotácia swapového bodu predložená zmluvnými stranami n = celkový počet zmluvných strán a(Δs)i = objem ponúk pri s-tej kotácii swapového bodu (Δs) predloženej i-tou zmluvnou stranou a(Δs) = celkový objem ponúk pri s-tej kotácií swapového bodu (Δs) Δm = hraničná kotácia swapového bodu: pre devízové swapy na dodanie likvidity pre devízové swapy na stiahnutie likvidity Δm-1 = kotácia swapového bodu pred hraničnou ponukou swapového bodu (posledná ponuka swapového bodu, pri ktorej sú ponuky ešte plne uspokojené) pre devízové swapy na dodanie likvidity pre devízové swapy na stiahnutie likvidity all%(Δm) = percentuálny podiel na pridelení za hraničnú kotáciu swapového bodu all(Δs)i = pridelenie i-tej zmluvnej strane za s-tú kotáciu swapového bodu alli = celkový objem pridelený i-tej zmluvnej strane

5.1.6. Oznámenie výsledkov tendra

Výsledky štandardných a rýchlych tendrov sú oznámené verejne prostredníctvom tlačových agentúr. Okrem toho môžu národné centrálne banky oznámiť výsledok pridelenia zmluvným stranám bez prístupu k službám tlačových agentúr aj priamo. Správa o výsledku verejného tendra obvykle obsahuje tieto údaje:

— referenčné číslo tendra;

— deň konania tendra;

— typ obchodu;

— splatnosť obchodu;

— celkový objem ponúk predložených zmluvnými stranami Eurosystému;

— počet ponúkajúcich (zúčastnených) zmluvných strán;

— meny obchodu (v prípade devízových swapov);

— celkový akceptovaný objem;

— percento pridelenia (v prípade tendrov s pevnou úrokovou sadzbou);

— spotový (pohotový) výmenný kurz (v prípade devízových swapov);

— poslednú akceptovanú úrokovú sadzbu/cenu/swapový bod a percento pridelenia pri hraničnej úrokovej sadzbe/cene/swapovom bode (v prípade tendrov s pohyblivou úrokovou sadzbou);

— najnižšiu, najvyššiu úrokovú sadzbu a vážený priemer úrokovej sadzby prideleného (umiestneného) objemu (v prípade aukcií s viacerými úrokovými sadzbami);

— deň začatia a deň splatnosti obchodu (ak je stanovený) alebo deň emisie a splatnosti nástroja (v prípade emisie dlhových cenných papierov);

— minimálnu individuálnu pridelenú sumu (ak je stanovená);

— minimálny podiel pridelenia (ak je stanovený);

— denomináciu dlhových cenných papierov (v prípade emisie dlhových cenných papierov);

— ISIN emisie (v prípade emisie dlhových cenných papierov).

Národné centrálne banky potvrdia jednotlivé výsledky pridelenia úspešným zmluvným stranám priamo.

5.2. Postupy dvojstranných obchodov

Všeobecné poznámky

Národné centrálne banky môžu vykonávať operácie na základe dvojstranných obchodov (34). Tieto postupy sa môžu využívať v dolaďovacích obchodoch na voľnom trhu a v štrukturálnych priamych obchodoch. Všeobecne sú definované ako postupy, pri ktorých Eurosystém realizuje obchod s jednou alebo niekoľkými zmluvnými stranami bez použitia tendra. V tejto súvislosti sa rozlišuje medzi dvoma typmi dvojstranných obchodov: obchody, pri ktorých zmluvné strany priamo kontaktuje Eurosystém a obchody, ktoré sú vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a agentov trhu.

Priamy kontakt so zmluvnými stranami

Pri tomto postupe národné centrálne banky kontaktujú jednu alebo niekoľko domácich zmluvných strán, vybraných podľa kritérií špecifikovaných v časti 2.2. Národné centrálne banky podľa presných pokynov vydaných ECB rozhodnú, či uzavrú so zmluvnými stranami obchod. Obchody sa vysporiadajú prostredníctvom národných centrálnych bánk.

Ak by Rada guvernérov ECB rozhodla, že za výnimočných okolností môže dvojstranné obchody vykonávať aj ECB (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB), postupy pre takéto obchody by sa zodpovedajúco upravili. V tomto prípade by ECB (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB) priamo kontaktovala jednu alebo niekoľko zmluvných strán v eurozóne, ktoré boli vybrané podľa kritérií stanovených v časti 2.2. ECB (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB) by rozhodla, či uzavrie so zmluvnými stranami obchod. Aj v tomto prípade by sa však obchody vysporiadali decentralizovane prostredníctvom národných centrálnych bánk.

Dvojstranné obchody prostredníctvom priameho kontaktu so zmluvnými stranami sa môžu použiť pri reverzných obchodoch, priamych obchodoch, devízových swapoch a pri prijímaní termínovaných vkladov.

Obchody vykonávané prostredníctvom búrz cenných papierov a agentov trhu

Národné centrálne banky môžu vykonávať priame obchody prostredníctvom búrz cenných papierov a agentov trhu. Počet zmluvných strán pre tieto obchody nie je a priori obmedzený a postupy sa prispôsobujú trhovým zvyklostiam pre dlhové nástroje, s ktorými sa obchoduje. Rada guvernérov ECB rozhodne, či za výnimočných okolností môže aj ECB (prípadne jedna alebo niekoľko národných centrálnych bánk pôsobiacich ako výkonný orgán ECB) vykonávať priame dolaďovacie obchody prostredníctvom búrz cenných papierov a agentov trhu.

Vyhlasovanie dvojstranných obchodov

Dvojstranné obchody sa obvykle vopred verejne nevyhlasujú. ECB môže navyše rozhodnúť, že výsledky dvojstranných obchodov verejne neoznámi.

Dni obchodov

ECB môže rozhodnúť o tom, že dolaďovacie dvojstranné obchody bude uskutočňovať v ktorýkoľvek pracovný deň Eurosystému. Na týchto obchodoch sa zúčastňujú iba národné centrálne banky členských štátov, v ktorých sú deň obchodu, deň zúčtovania a deň splatnosti pracovnými dňami NCB.

Priame dvojstranné obchody na štrukturálne účely sa zvyčajne vykonávajú a zúčtovávajú iba v dňoch, ktoré sú pracovnými dňami NCB vo všetkých členských štátoch.

5.3. Postupy zúčtovania

5.3.1. Všeobecné poznámky

Peňažné transakcie v rámci využitia automatických operácií Eurosystému alebo obchodov na voľnom trhu sa zúčtovávajú na účtoch zmluvných strán v národných centrálnych bankách (alebo na účtoch zúčtovacích bánk, ktoré sa zúčastňujú v systéme TARGET). Peňažné transakcie sa zúčtovávajú iba po konečnom prevode podkladových aktív (alebo v momente ich prevodu). To znamená, že podkladové aktíva musia byť uložené na majetkovom účte cenných papierov v národných centrálnych bankách vopred alebo zúčtované v uvedených národných centrálnych bankách v priebehu dňa na základe dodania proti platbe (DPP). Prevod podkladových aktív sa vykonáva prostredníctvom majetkových účtov zmluvných strán pre zúčtovanie cenných papierov, pričom systémy zúčtovania cenných papierov (SSS) musia spĺňať minimálne štandardy ECB (35). Účastníci, ktorí nemajú majetkový účet cenných papierov v úschove v národnej centrálnej banke alebo účet na zúčtovanie cenných papierov v SSS, ktorý spĺňa minimálne štandardy ECB, môžu zúčtovávať obchody s podkladovými aktívami prostredníctvom účtu na zúčtovanie cenných papierov alebo prostredníctvom majetkového účtu cenných papierov v úschove v korešpondenčnej úverovej inštitúcii.

Ďalšie ustanovenia týkajúce sa postupov zúčtovania sú vymedzené v zmluvných ustanoveniach uplatňovaných národnými centrálnymi bankami (alebo ECB) pre konkrétne nástroje menovej politiky. V národných centrálnych bankách môžu byť medzi postupmi zúčtovania mierne odlišnosti v dôsledku rozdielov v národnom práve a v prevádzkových pravidlách.

Tabuľka 3

Zvyčajné termíny zúčtovania obchodov na voľnom trhu Eurosystému (36)

Nástroj menovej politiky Deň zúčtovania pre obchody založené na štandardných tendroch Deň zúčtovania pre obchody založené na rýchlych tendroch alebo dvojstranných obchodoch Reverzné obchody T + 1 (37) T Priame obchody - Podľa trhových zvyklostí pre podkladové aktíva Emisia dlhových cenných papierov T + 1 - Devízové swapy - T, T + 1 alebo T + 2 Prijímanie termínovaných vkladov - T

5.3.2. Vysporiadanie obchodov na voľnom trhu

Obchody na voľnom trhu založené na štandardných tendroch (t. j. hlavné refinančné operácie, dlhodobejšie refinančné operácie a štrukturálne obchody) sa obvykle vysporadúvajú v prvý deň nasledujúci po dni uzavretia obchodu, v ktorom sú otvorené všetky príslušné národné systémy RTGS a všetky príslušné SSS. Eurosystém sa zásadne usiluje vysporiadať transakcie týkajúce sa jeho obchodov na voľnom trhu v tom istom čase vo všetkých členských štátoch so všetkými zmluvnými stranami, ktoré poskytli dostatočné podkladové aktíva. V dôsledku prevádzkových obmedzení a technických vlastností SSS sa však načasovanie zúčtovania obchodov na voľnom trhu v rámci dňa môže v eurozóne líšiť. Čas zúčtovania hlavných a dlhodobejších refinančných operácií sa obvykle zhoduje s časom úhrady predchádzajúcej operácie so zodpovedajúcou splatnosťou.

Eurosystém sa snaží vysporiadať obchody na voľnom trhu založené na rýchlych tendroch a dvojstranných obchodoch v deň obchodu. Eurosystém však môže z prevádzkových dôvodov príležitostne uplatňovať pre tieto obchody iné dni zúčtovania, najmä pre priame obchody (na dolaďovacie, ako aj na štrukturálne účely) a devízové swapy (tabuľka 3).

5.3.3. Postupy na konci dňa

Postupy na konci dňa sú vymedzené v dokumentácii k národným systémom RTGS a k systému TARGET. Čas uzávierky systému TARGET je spravidla 18.00 h času ECB (SEČ). Po čase uzávierky sa v národných systémoch RTGS neakceptujú žiadne ďalšie platobné príkazy na spracovanie, i keď sa zostávajúce platobné príkazy akceptované pred dobou uzavretia ešte stále spracovávajú. Žiadosti zmluvných strán o prístup k jednodňovým refinančným obchodom alebo k jednodňovým sterilizačným obchodom musia byť predložené príslušným národným centrálnym bankám najneskôr 30 minút po skutočnom uzatvorení prevádzkového dňa systému TARGET (38).

Akékoľvek záporné zostatky na zúčtovacích účtoch (v národných systémoch RTGS) akceptovateľných zmluvných strán zostávajúce po ukončení kontrolných postupov na konci dňa sa automaticky považujú za žiadosť o prístup k jednodňovým refinančným obchodom (časť 4.1).

KAPITOLA 6

AKCEPTOVATEĽNÉ AKTÍVA

6.1. Všeobecné poznámky

Článok 18.1 Štatútu ESCB umožňuje ECB a národným centrálnym bankám obchodovať na finančných trhoch, a to prostredníctvom priamych nákupov a predajov podkladových aktív alebo na základe dohôd o spätnom odkúpení, a vyžaduje, aby všetky úverové operácie Eurosystému boli zabezpečené primeraným kolaterálom. V dôsledku toho sú všetky operácie Eurosystému na dodanie likvidity zabezpečené podkladovými aktívami, ktoré zmluvné strany poskytnú buď vo forme prevodu vlastníctva aktív (v prípade priamych obchodov alebo dohôd o spätnom odkúpení), alebo zastavenia, založenia alebo vinkulácie (v prípade kolateralizovaných úverov) (39).

S cieľom chrániť Eurosystém pred vznikom strát spôsobených výkonom operácií menovej politiky a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so zmluvnými stranami, ako aj zvýšiť prevádzkovú efektívnosť a transparentnosť, musia podkladové aktíva spĺňať určité kritériá, aby boli akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystému. Eurosystém vypracoval jednotný rámec akceptovateľných aktív, ktorý uplatňuje vo všetkých svojich úverových operáciách. Tento jednotný rámec (nazývaný aj „jednotný zoznam“) nadobudne účinnosť 1. januára 2007 a nahradí dvojstupňový systém, ktorý je v platnosti od vzniku Hospodárskej a menovej únie a ktorý bude postupne zrušený do 31. mája 2007 (40).

Jednotný rámec pozostáva z dvoch rôznych druhov aktív – obchodovateľných a neobchodovateľných. Medzi týmito dvoma druhmi aktív sa nerobí žiadny rozdiel, pokiaľ ide o ich kvalitu a akceptovateľnosť v rôznych typoch operácií menovej politiky Eurosystému, Eurosystém však neobchodovateľné aktíva obvykle nepoužíva v priamych obchodoch. Aktíva akceptovateľné pre operácie menovej politiky Eurosystému sa môžu použiť aj ako podkladové aktíva v rámci vnútrodenných úverov.

Kritériá akceptovateľnosti týchto dvoch druhov aktív, stanovené v časti 6.2, sú jednotné v celej eurozóne (41). Aby sa zabezpečilo, že tieto dva druhy aktív budú spĺňať rovnaké úverové štandardy, Eurosystém zaviedol rámec pre hodnotenie úverovej bonity (Eurosystem credit assessment framework – ECAF), ktorý sa opiera o rôzne zdroje hodnotenia bonity úverov. Postupy a pravidlá, ktoré vymedzujú požiadavky Eurosystému na „vysoké štandardy úverovej bonity“ akceptovateľného kolaterálu a ktorými sa zabezpečuje ich dodržiavanie, sú opísané v časti 6.3. Opatrenia na riadenie rizík a zásady oceňovania podkladových aktív sú opísané v časti 6.4 a 6.5. Zmluvné strany Eurosystému môžu používať akceptovateľné aktíva na cezhraničnej báze (časť 6.6).

6.2. Akceptovateľné podkladové aktíva

ECB zostavuje, vedie a uverejňuje zoznam akceptovateľných obchodovateľných aktív (42). Čo sa týka neobchodovateľných aktív, ECB neuverejňuje ani zoznam akceptovateľných aktív, ani zoznam akceptovateľných dlžníkov/ručiteľov.

6.2.1. Kritériá akceptovateľnosti obchodovateľných aktív

Akceptovateľné sú dlhové cenné papiere vydané ECB a všetky dlhové cenné papiere vydané národnými centrálnymi bankami Eurosystému pred dňom prijatia eura v príslušnom členskom štáte.

Pri určovaní akceptovateľnosti ostatných obchodovateľných aktív sa uplatňujú nasledujúce kritériá (pozri tiež tabuľku 4):

Typ aktíva

Aktívum musí byť dlhovým nástrojom, ktorý má:

(a) pevne stanovenú výšku istiny neviazanú na nijaké podmienky, a

(b) kupón, ktorého výsledkom nemôže byť záporný tok hotovosti. Okrem toho by malo ísť o (i) nulový kupón, (ii) kupón s pevnou úrokovou sadzbou, alebo (iii) kupón s pohyblivou úrokovou sadzbou viazaný na referenčnú úrokovú sadzbu. Kupón môže byť viazaný aj na zmenu v ratingovom hodnotení emitenta. Akceptovateľné sú aj dlhopisy viazané na infláciu.

Tieto charakteristiky treba zachovať až do splatenia dlhopisu. Dlhové nástroje nesmú udeľovať práva na istinu a/alebo úrok, ktoré sú podriadené právam držiteľov iných dlhových nástrojov toho istého emitenta.

Požiadavka (a) sa nevzťahuje na cenné papiere kryté aktívami, s výnimkou dlhopisov vydaných úverovými inštitúciami v súlade s kritériami vymedzenými v článku 22 ods. 4 smernice UCITS (43) (nazývajú sa „kryté bankové dlhopisy“). Eurosystém hodnotí akceptovateľnosť cenných papierov krytých aktívami iných ako krytých bankových dlhopisov podľa nasledujúcich kritérií:

Aktíva generujúce hotovosť, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami:

(a) musia byť právoplatne nadobudnuté v súlade so zákonmi členského štátu od ich príkazcu alebo sprostredkovateľa sekuritizačnou účelovo vytvorenou inštitúciou, a to spôsobom, ktorý Eurosystém považuje za „riadny predaj“ vymáhateľný voči ktorejkoľvek tretej strane, pričom príkazca ani jeho veritelia nesmú mať možnosť tento predaj ovplyvniť, a to ani v prípade platobnej neschopnosti príkazcu, a

(b) nesmú ani vcelku, ani čiastočne pozostávaťzo zmeniek viazaných na úvery (credit-linked notes) alebo z podobných pohľadávok, ktoré vznikli prenesením rizika prostredníctvom úverových derivátov.

V prípade, že ide o štruktúrovanú emisiu, podmienkou akceptovateľnosti je, aby žiadna tranža alebo jej časť nebola podriadená iným tranžiam tej istej emisie. Tranža (alebo jej časť) sa nepovažuje za podriadenú iným tranžiam (alebo ich častiam) tej istej emisie a považuje sa za „nadriadenú“, ak v súlade s poradím platieb v prípade vymáhania dlhu, ktoré je uvedené v emisných podmienkach, má táto tranža prednostné právo pred inými tranžami alebo ich časťami z hľadiska splatenia (istiny alebo úroku), alebo je na poslednom mieste v poradí strát vo vzťahu k podkladovým aktívam.

Eurosystém si vyhradzuje právo požadovať od ktorejkoľvek relevantnej tretej strany (napríklad od emitenta, príkazcu alebo organizátora) akékoľvek objasnenie a/alebo právne potvrdenie, ktoré považuje za potrebné v súvislosti s hodnotením akceptovateľnosti cenných papierov krytých aktívami.

Štandardy úverovej bonity

Dlhové nástroje musia spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity, ktoré sú vymedzené v pravidlách ECAF pre obchodovateľné aktíva. Tieto pravidlá sú uvedené v časti 6.3.2.

Miesto emisie

Dlhové nástroje musia byť uložené/registrované (emitované) v EHP v centrálnej banke alebo v centrálnom depozitári cenných papierov (CDCP) spĺňajúcom minimálne štandardy stanovené ECB (44). Ak ide o obchodovateľný dlhový nástroj vydaný nefinančnou spoločnosťou (45), ktorá nemá rating od niektorej akceptovanej externej inštitúcie hodnotiacej úverovú bonitu (ECAI), miestom emisie musí byť eurozóna.

Vysporiadanie obchodov

Dlhové nástroje musia byť prevoditeľné v zaknihovanej podobe. Musia byť vedené a zúčtované v eurozóne na účte v Eurosystéme alebo SSS, ktorý spĺňa štandardy stanovené ECB (aby bezchybnosť a realizácia podliehali právu krajiny eurozóny).

Ak centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého sa aktívum emituje (CDCP), a systém zúčtovania cenných papierov (SSS), v ktorom je vedené, nie sú totožné, tieto dve inštitúcie musia byť spojené prostredníctvom prepojenia schváleného ECB (46).

Akceptovateľné trhy

S dlhovými nástrojmi sa musí obchodovať na regulovanom trhu, podľa definície v smernici 2004/39/ES Európskeho parlamentu a Rady z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (47), alebo sa s nimi musí obchodovať na niektorých neregulovaných trhoch stanovených ECB (48). Eurosystém hodnotí neregulované trhy podľa troch zásad – bezpečnosť, transparentnosť a prístupnosť (49).

Typy emitentov/ručiteľov

Dlhové nástroje môžu vydávať alebo za ne ručiť centrálne banky, organizácie verejného sektora, subjekty súkromného sektora alebo medzinárodné a nadnárodné inštitúcie. Dlhové nástroje iné ako kryté bankové dlhopisy vydané úverovými inštitúciami sú akceptovateľné iba v prípade, ak sa s nimi obchoduje na regulovaných trhoch v zmysle uvedenej definície.

Sídlo emitenta/ručiteľa

Emitent musí mať sídlo v EHP alebo v niektorej z krajín G10 nepatriacich do EHP (50). V druhom prípade možno dlhové nástroje považovať za akceptovateľné, iba ak Eurosystém na základe vlastného posúdenia dospeje k záveru, že jeho práva sú dostatočne chránené právnym poriadkom príslušnej krajiny G10 nepatriacej do EHP. Skôr ako bude možné považovať tieto aktíva za akceptovateľné, bude potrebné predložiť právny posudok, ktorého formu a obsah bude Eurosystém považovať za prijateľný. V prípade cenných papierov krytých aktívami emitent musí mať sídlo v EHP.

Ručiteľ musí mať sídlo v EHP.

Medzinárodné alebo nadnárodné inštitúcie sú akceptovateľnými emitentmi/ručiteľmi bez ohľadu na ich sídlo. Ak je emitentom obchodovateľného dlhového nástroja nefinančný podnik bez ratingu od ECAI, emitent/ručiteľ musí mať sídlo v eurozóne.

Denominácia

Dlhové nástroje musia byť denominované v eurách (51).

6.2.2. Kritériá akceptovateľnosti neobchodovateľných aktív

V jednotnom rámci sú ako akceptovateľný kolaterál možné dva typy aktív: úverové pohľadávky a neobchodovateľné retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (retail mortgage-backed debt instruments – RMBD) (52).

Úverové pohľadávky

Aby boli úverové pohľadávky akceptovateľné (53) musia spĺňať nasledujúce kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4):

— Typ aktíva: úverová pohľadávka musí byť dlhovým záväzkom dlžníka voči zmluvnej strane Eurosystému. Akceptovateľné sú aj úverové pohľadávky s „klesajúcim zostatkom“ (ak sú istina a úroky splácané podľa vopred dohodnutého kalendára). Nevyčerpané úverové linky (napríklad nečerpané revolvingové úvery), kontokorentné úvery a akreditívy (ktoré oprávňujú čerpať úver, ale úverovou pohľadávkou ako takou nie sú) akceptovateľné nie sú. Podiely jednotlivých inštitúcií na syndikovaných úveroch sa považujú za akceptovateľné úverové pohľadávky. Úverové pohľadávky nesmú poskytovať právo na istinu a/alebo úroky, ktoré by bolo podriadené právam držiteľa iných úverových pohľadávok alebo dlhových nástrojov toho istého emitenta. Úverová pohľadávka musí mať (a) pevne stanovenú výšku istiny, neviazanú na nijaké podmienky a (b) úrokovú sadzbu, ktorej výsledkom nesmie byť negatívny tok hotovosti. Okrem toho úroková sadzba musí byť (i) typu nulového kupónu, (ii) pevná, alebo (iii) pohyblivá s naviazaním na inú referenčnú úrokovú sadzbu. Tieto charakteristiky musia zostať zachované až do úplného splatenia záväzku.

— Typ dlžníka/ručiteľa: akceptovateľnými dlžníkmi a ručiteľmi sú nefinančné spoločnosti (54), organizácie verejného sektora a medzinárodné a nadnárodné inštitúcie. Každý dlžník je pritom samostatne a jednotlivo povinný splatiť predmetnú úverovú pohľadávku v celej výške (dlžníci, ktorí sú povinní splatiť takúto pohľadávku spoločne, sú vylúčení).

— Sídlo dlžníka/ručiteľa: dlžník/ručiteľ musí mať sídlo v eurozóne. Táto požiadavka sa netýka medzinárodných a nadnárodných inštitúcií.

— Štandardy úverovej bonity: kvalita úverových pohľadávok sa posudzuje podľa úverovej schopnosti príslušného dlžníka/ručiteľa. Úverové pohľadávky musia spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity vymedzené v pravidlách ECAF pre neobchodovateľné aktíva, ktoré sú opísané v časti 6.3.3.

— Minimálna výška: úverová pohľadávka musí mať v čase predloženia zmluvnou stranou ako kolaterál (mobilizácia) požadovanú minimálnu výšku. Počas prechodného obdobia (od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011) si každá národná centrálna banka môže zvoliť minimálnu výšku domácich úverových pohľadávok podľa vlastného uváženia. Vo vzťahu k cezhraničnému použitiu sa počas prechodného obdobia uplatňuje jednotná minimálna výška 500 000 EUR (55). Od 1. januára 2012 sa na všetky úverové pohľadávky v eurozóne bude uplatňovať spoločná minimálna výška 500 000 EUR.

— Zaobchádzanie s úverovými pohľadávkami: s úverovými pohľadávkami sa musí zaobchádzať podľa postupov Eurosystému stanovených v príslušných národných dokumentoch.

— Právny poriadok: úverové zmluvy a dohody medzi zmluvnými stranami a národnou centrálnou bankou o mobilizácii úverových pohľadávok ako kolaterálu (mobilizačné dohody) sa musia riadiť právnym poriadkom niektorého členského štátu eurozóny. Okrem toho celkový počet rôznych právnych poriadkov, ktoré možno uplatniť vo vzťahu k (i) zmluvnej strane, (ii) veriteľovi, (iii) dlžníkovi, (iv) ručiteľovi (ak existuje), (v) úverovej zmluve a (iv) mobilizačnej dohode nesmie byť vyšší ako dva.

— Denominácia: úverové pohľadávky musia byť denominované v eurách (56).

Neobchodovateľné retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (RMDB)

Na nástroje RMBD sa uplatňujú nasledujúce kritériá akceptovateľnosti (pozri tiež tabuľku 4):

— Typ aktíva: musí ísť o dlhový nástroj (vlastnú alebo cudziu zmenku), ktorý je zabezpečený spoločným fondom hypoték na nehnuteľnosti na bývanie a ktorý nie je plne sekuritizovaný. Pritom sa aktíva v takomto spoločnom fonde musia dať nahradiť a musí existovať mechanizmus, ktorým sa zabezpečuje prednostné právo Eurosystému vo vzťahu k ostatným veriteľom s výnimkou veriteľov majúcich prednosť z verejno-politických dôvodov (57). Nástroje RMBD musia mať (a) pevnú výšku istiny neviazanú na nijakú podmienku a (b) úrokovú mieru, výsledkom ktorej nemôže byť negatívny tok hotovosti.

— Štandardy úverovej bonity: RMBD musia spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity, ktoré sú hodnotené časťou rámca ECAF venovanou RMBD, ako je to opísané v časti 6.3.3.

— Typ emitenta: akceptovateľnými emitentmi sú tie úverové inštitúcie, ktoré sú akceptovateľnými zmluvnými stranami.

— Sídlo emitenta: emitent musí mať sídlo v eurozóne.

— Zaobchádzanie s RMBD: s RMBD sa musí zaobchádzať v súlade s postupmi Eurosystému, ktoré sú definované v príslušných národných predpisoch.

— Denominácia: RMBD musia byť denominované v eurách (58).

6.2.3. Ďalšie požiadavky na použitie akceptovateľných aktív

Ďalšie požiadavky kladené na úverové pohľadávky

V záujme vytvorenia platného zabezpečenia vo forme úverových pohľadávok a ich rýchlej realizácie v prípade nedodržania záväzkov zmluvnej strany je potrebné splniť nasledujúce dodatočné požiadavky právneho charakteru. Tieto právne požiadavky sa týkajú:

— overovania existencie úverových pohľadávok,

— oznámenia dlžníka o mobilizácii úverovej pohľadávky alebo registrácia jej mobilizácie,

— vylúčenia obmedzení týkajúcich sa bankového tajomstva a dôvernosti,

— vylúčenia obmedzení týkajúcich sa mobilizácie úverovej pohľadávky,

— vylúčenie obmedzení týkajúcich sa realizácie úverovej pohľadávky.

Tieto právne požiadavky sú uvedené v prílohe 7. Ďalšie informácie o špecifikách národných jurisdikcií sú uvedené v príslušnej národnej dokumentácii.

Pravidlá na využívanie akceptovateľných aktív

Obchodovateľné aktíva sa môžu využívať vo všetkých operáciách menovej politiky založených na podkladových aktívach, t. j. v reverzných a priamych obchodoch na voľnom trhu a v jednodňových refinančných obchodoch. Neobchodovateľné aktíva sa môžu využívať ako podkladové aktíva v reverzných obchodoch na voľnom trhu a v jednodňových refinančných obchodoch. V priamych obchodoch Eurosystému sa nevyužívajú. Všetky obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva sa môžu využívať ako podkladové aktíva aj vo vnútrodenných úverových obchodoch.

Bez ohľadu na to, či obchodovateľné alebo neobchodovateľné aktíva spĺňajú všetky kritériá akceptovateľnosti, zmluvná strana nesmie ako kolaterál predložiť žiadne aktívum, ktoré vydala alebo za ktoré ručí ona sama alebo akýkoľvek iný subjekt, s ktorým má úzke väzby (59).

Úzke väzby znamenajú situáciu, v ktorej je zmluvná strana prepojená s emitentom/dlžníkom/ručiteľom dlhového nástroja z nasledujúcich dôvodov:

(i) zmluvná strana vlastní 20 % alebo viac základného imania emitenta/dlžníka/ručiteľa alebo jeden alebo viac podnikov, v ktorých zmluvná strana vlastní väčšinový podiel na základnom imaní, vlastní 20 % alebo viac základného imania emitenta/dlžníka/ručiteľa, alebo zmluvná strana a jeden alebo viac podnikov, v ktorých zmluvná strana vlastní väčšinový podiel na základnom imaní, spolu vlastnia 20 % alebo viac základného imania emitenta/dlžníka/ručiteľa;

(ii) emitent/dlžník/ručiteľ vlastní 20 % alebo viac základného imania zmluvnej strany alebo jeden alebo viac podnikov, v ktorých emitent/dlžník/ručiteľ vlastní väčšinový podiel na základnom imaní, vlastní 20 % alebo viac základného imania zmluvnej strany alebo emitent/dlžník/ručiteľ a jeden alebo viac podnikov, v ktorých emitent/dlžník/ručiteľ vlastní väčšinový podiel na základnom imaní, spolu vlastnia 20 % alebo viac základného imania zmluvnej strany;

(iii) tretia strana vlastní väčšinový podiel na základom imaní zmluvnej strany aj väčšinový podiel na základom imaní emitenta/dlžníka/ručiteľa, a to buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých podnikov, v ktorých tretia strana vlastní väčšinový podiel na základnom imaní.

Toto ustanovenie o úzkych väzbách sa neuplatňuje v prípade: (a) úzkych väzieb medzi zmluvnou stranou a štátnymi orgánmi krajín EHP (vrátane prípadu, keď takýto štátny organ je ručiteľom emitenta/dlžníka/ručiteľa; (b) krytých bankových dlhopisov vydaných v súlade s kritériami vymedzenými v článku 22 ods. 4 smernice UCITS; alebo (c) v prípadoch, keď sú dlhové nástroje chránené špecifickými právnymi zárukami porovnateľnými so zárukami na dlhové nástroje podľa (b).

Okrem toho, i napriek akceptovateľnosti, národné centrálne banky na základe vlastného uváženia nemusia akceptovať ako kolaterál nasledujúce obchodovateľné alebo neobchodovateľné aktíva:

— dlhové nástroje splatné pred dňom splatnosti operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva (60),

— dlhové nástroje s príjmovým tokom (napr. kupónovou platbou) spadajúcim do obdobia pred splatnosťou operácie menovej politiky, pre ktorú sa využívajú ako podkladové aktíva.

Všetky akceptovateľné obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva musia byť použiteľné cezhranične v celej eurozóne. To znamená, že všetky zmluvné strany Eurosystému musia byť schopné akceptovateľné aktíva využívať buď prostredníctvom prepojení so svojimi domácimi SSS (v prípade obchodovateľných aktív) alebo prostredníctvom iných akceptovateľných dohôd, aby mohli získať finančné prostriedky od národnej centrálnej banky členského štátu, v ktorom má zmluvná strana sídlo (časť 6.6).

Tabuľka 4

Akceptovateľné aktíva pre operácie menovej politiky Eurosystému

Kritériá akceptovateľnosti Obchodovateľné aktíva (61) Neobchodovateľné aktíva (62) Typ aktíva Dlhové cenné papiere ECB Iné obchodovateľné dlhové nástroje (63) Úverové pohľadávky Retailové hypotekárne záložné dlhové nástroje (retail mortgage-backed debt instruments – RMBD) Štandardy úverovej bonity Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity, ktoré sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre obchodovateľné nástroje (63). Dlžník/ručiteľ musí spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity. Úverová bonita sa hodnotí podľa pravidiel ECAF pre úverové pohľadávky. Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy úverovej bonity, ktoré sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre RMBD. Miesto vydania Európsky hospodársky priestor (EHP) (63) - - Postupy vysporiadania a technické aspekty Miesto vysporiadania: eurozóna Nástroje musia byť centrálne uložené v zaknihovanej podobe v centrálnych bankách alebo v systémoch SSS spĺňajúcich minimálne štandardy ECB Postupy Eurosystému Postupy Eurosystému Typ emitenta/dlžníka/ručiteľa Centrálne banky Verejný sektor Súkromný sektor Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie Verejný sektor Nefinančné spoločnosti Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie Úverové inštitúcie Sídlo emitenta/dlžníka alebo ručiteľa Emitent (63): EHP a krajiny G10 nepatriace do EHP Ručiteľ (63): EHP Eurozóna Eurozóna Akceptovateľné trhy Regulované trhy Neregulované trhy akceptované ECB - - Mena Euro Euro Euro Minimálna výška - Minimálna výška platná v čase predloženia úverovej pohľadávky. Od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011: — domáce použitie: určuje NCB, — cezhraničné použitie: jednotný limit vo výške 500 000 EUR (64). Od 1. januára 2012 bude v celej eurozóne platiť jednotný minimálny limit vo výške 500 000 EUR. - Rozhodné práva vzťahujúce sa na úverové pohľadávky - Rozhodným právom pre zmluvu o úverovej pohľadávke a jej mobilizácii je právo niektorého členského štátu eurozóny. Celkový počet rôznych právnych systémov vzťahujúcich sa na (i) zmluvnú stranu (ii) veriteľa (iii) dlžníka (iv) ručiteľa (v) zmluvu o úverovej pohľadávke a (vi) zmluvu o mobilizácii nesmie byť vyšší ako dva. Cezhraničné využitie Áno Áno Áno

6.3. Rámec eurosystému pre hodnotenie úverovej bonity

6.3.1. Rozsah a prvky

Rámec Eurosystému pre hodnotenie úverovej bonity (ECAF) stanovuje procedúry, pravidlá a technické postupy, ktorými sa zabezpečuje plnenie požiadaviek Eurosystému na vysoké štandardy úverovej bonity všetkých akceptovateľných aktív.

Pri určovaní vysokých štandardov úverovej bonity v tomto celkovom rámci Eurosystém rozlišuje obchodovateľné a neobchodovateľné aktíva (časti 6.3.2 a 6.3.3), aby zohľadnil odlišnú právnu povahu týchto nástrojov a otázky efektívnej prevádzky.

Pri hodnotení úverovej bonity akceptovateľných aktív Eurosystém zohľadňuje hodnotenia získané pomocou hodnotiacich systémov z jedného zo štyroch rôznych zdrojov, a to od externých inštitúcií hodnotiacich úverovú bonitu (external credit assessment institutions – ECAI), interných systémov NCB pre hodnotenie úverovej bonity (in-house credit assessment systems – ICAS), systémov zmluvných strán založených na internom ratingu (internal rating based – IRB) systems) alebo od poskytovateľov ratingových nástrojov (rating tools – RT)) tretích strán. Okrem toho Eurosystém pri hodnotení úverovej bonity zohľadňuje inštitucionálne kritériá a spôsob zabezpečenia úverov, ktorý držiteľom nástrojov zaručuje podobnú ochranu, napríklad záruky.

Eurosystém svoj minimálny limit úverovej bonity (credit quality treshold) stanovil na úrovni ratingu „jedno A“ (65). Eurosystém považuje rating „jedno A“ za pravdepodobnosť nedodržania záväzku (probability of default – PD) v časovom horizonte jedného roka vo výške 0,10 %, pričom táto hodnota sa pravidelne prehodnocuje. ECAF vychádza z definície prípadu nedodržania záväzku zo smernice EÚ o kapitálových požiadavkách (Capital Requirements Directive – CRD) (66). Eurosystém zverejňuje najnižší ratingový stupeň, ktorý spĺňa minimálny limit úverovej bonity pre všetky akceptované externé inštitúcie hodnotiace úverovú bonitu (ECAI), pričom za ich rating nepreberá žiadnu zodpovednosť. Aj tento stupeň sa pravidelne prehodnocuje.

Eurosystém si vyhradzuje právo určiť, či emisia, emitent, dlžník alebo ručiteľ spĺňa vysoké štandardy úverovej bonity na základe akýchkoľvek informácií, ktoré považuje za relevantné, a na základe týchto informácií ich môže odmietnuť. V prípade, že takéto odmietnutie vychádza z informácií dohľadu nad obozretným podnikaním, použitie takýchto informácií poskytnutých zmluvnými stranami alebo orgánmi dohľadu musí byť striktne úmerné a potrebné na plnenie úloh Eurosystému v rámci výkonu menovej politiky.

Kvôli zabezpečeniu konzistentnosti, presnosti a porovnateľnosti uvedených štyroch zdrojov hodnotenia úverovej bonity využívaných v rámci ECAF Eurosystém pre každý z týchto zdrojov vypracoval kritériá akceptovateľnosti (časť 6.3.4) a výsledky ich hodnotení pravidelne porovnáva s minimálnym limitom úverovej bonity (časť 6.3.5).

6.3.2. Stanovenie vysokých štandardov úverovej bonity pre obchodovateľné aktíva

Vysoké štandardy úverovej bonity obchodovateľných aktív sa stanovujú na základe nasledujúcich kritérií:

— Hodnotenie úverovej bonity ECAI: aspoň jedno hodnotenie úverovej bonity od akceptovanej ECAI (podľa časti 6.3.4) vzťahujúce sa na emisiu (resp. ak emisia hodnotenie nemá, na emitenta) musí spĺňať minimálny limit úverovej bonity stanovený Eurosystémom (67) (68), ECB zverejňuje minimálne limity úverovej bonity pre ratingy všetkých akceptovaných ECAI, tak ako je to uvedené v časti 6.3.1 (69).

— Záruky: v prípade, že hodnotenie úverovej bonity emitenta od (akceptovanej) ECAI k dispozícii nie je, vysoké štandardy úverovej bonity sa môžu stanoviť na základe záruk poskytnutých bonitnými ručiteľmi. Finančná bonita ručiteľa sa hodnotí na základe hodnotenia úverovej bonity od ECAI, ktoré spĺňa minimálny limit stanovený Eurosystémom. Záruka musí spĺňať nasledujúce požiadavky: — záruka sa považuje za akceptovateľnú, ak sa ručiteľ bezpodmienečne a neodvolateľne zaručí za záväzky emitenta súvisiace s vyplatením istiny, úrokov a všetkých ostatných súm splatných vo vzťahu k dlhovému nástroju jeho držiteľom až do ich úplného zaplatenia; — záruka musí byť splatná na prvé požiadanie (nezávisle od podkladového dlhového záväzku). Záruky poskytnuté verejnými subjektmi oprávnenými vyberať dane by mali byť splatné buď na prvé požiadanie, alebo by po nedodrža