Úradný vestník C 066 , 02/03/1998 S. 0001 - 0004



Oznámenie Komisie o pojme plnofunkčných spoločných podnikov podľa nariadenia Rady (EHS) č. 4064/89 o kontrole spájania podnikov (98/C 66/01) (Text s významom pre EHP) I. ÚVOD II. SPOLOČNÉ PODNIKY PODĽA ČLÁNKU 3 NARIADENIA O FÚZIÁCH 1. Spoločná kontrola 2. Štrukturálna zmena podnikov III. ZÁVER I. ÚVOD 1. Účelom tohto oznámenia je poskytnúť usmernenie k výkladu Komisie článku 3 nariadenia Rady (EHS) č. 4064/89, naposledy zmeneného nariadením (ES) č. 1310/97 [1] (ďalej len "nariadenie o fúziách") vo vzťahu k spoločným podnikom [2]. 2. Toto oznámenie nahrádza oznámenie o rozdiele medzi spoločnými podnikmi na princípe zlučovania a spoločnými podnikmi na princípe kooperácie. Zmeny vykonané v tomto oznámení zohľadňujú zmeny a doplnky vykonané v nariadení o fúziách ako aj skúsenosti Komisie s uplatňovaním nariadenia o fúziách odo dňa jeho účinnosti 21. septembra 1990. Zásady uvedené v tomto oznámení sa budú dodržiavať a ďalej sa dopracujú na základe praktických skúseností Komisie v jednotlivých prípadoch. 3. Podľa komunitárnych pravidiel hospodárskej súťaže spoločné podniky sú podniky, ktoré sú spoločne kontrolované dvoma alebo viacerými podnikmi [3]. V praxi spoločné podnikyzahŕňajú širokú škálu činností, počínajúc činnosťou typickou pre fúzie až po spoluprácu pri konkrétnych funkciách, ako napríklad vo výskume a vývoji, výrobe, či distribúcii. 4. Spoločné podniky spadajú do rámca nariadenia o fúziách, ak spĺňajú požiadavky zlučovania uvedené v článku 3 tohto nariadenia. 5. Podľa úvodného ustanovenia 23 nariadenia Rady (EHS) č. 4064/89 "je vhodné definovať pojem zlučovanie takým spôsobom, aby obsiahol len činnosti, ktoré spôsobia trvalú zmenu v štruktúre dotknutých podnikov." 6. Štrukturálne zmeny spôsobené zlučovaním často odrážajú dynamický proces reštrukturalizácie na dotknutých trhoch. Nariadenie o fúziách ich povoľuje, ak nevyústia do závažného poškodenia štruktúry hospodárskej súťaže tým, že vytvoria alebo upevnia dominantné postavenie. 7. Nariadenie o fúziách definuje pojem "plnofunkčné spoločné podniky" v článku 3 ods. 2 takto: "Vytvorenie spoločného podniku, ktorý vykonáva na trvalom základe všetky funkcie autonómneho hospodárskeho subjektu, je zlúčením v zmysle odseku 1 písmeno b)". II. SPOLOČNÉ PODNIKY PODĽA ČLÁNKU 3 NARIADENIA O FÚZIÁCH 8. Ak má byť naplnená podstata zlúčenia v zmysle článku 3 nariadenia o fúziách, činnosť musí spĺňať tieto požiadavky: 1. Spoločná kontrola 9. Spoločný podnik môže patriť do pôsobnosti nariadenia o fúziách tam, kde došlo k nadobudnutiu spoločnej kontroly dvoma alebo viacerými podnikmi, to znamená jeho materskými spoločnosťami (článok 3 ods. 1 písm. b)). Pojem "kontrola" je upravený článkom 3 ods. 3 Tu je ustanovené, že kontrola je založená na možnosti výkonu rozhodujúceho vplyvu nad podnikom, čo je určované právnymi aj faktickými okolnosťami. 10. Zásady určenia spoločnej kontroly sú podrobné upravené v oznámení Komisie o pojme "zlučovanie" [4]. 2. Štrukturálna zmena podnikov 11. Článok 3 ods. 2 ustanovuje, že spoločný podnik musí na trvalom základe vykonávať všetky funkcie autonómneho hospodárskeho subjektu. Spoločné podniky, ktoré spĺňajú túto požiadavku, prinášajú trvalú zmenu do štruktúry dotknutých podnikov. V oznámení sa označujú ako "plnofunkčné" spoločné podniky. 12. V podstate to znamená, že spoločný podnik musí pôsobiť na trhu a zároveň vykonávať funkcie bežne vykonávané podnikmi pôsobiacimi na tom istom trhu. Aby to mohol splniť, spoločný podnik musí mať manažment, ktorý každodenne vykonáva svoju činnosť a má prístup k dostatočným zdrojom vrátane peňažných prostriedkov, pracovníkov a aktív (hmotných a nehmotných), aby na trvalom základe vykonával svoje podnikateľské aktivity v oblasti vymedzenej v dohode o založení spoločného podniku [5]. 13. Spoločný podnik nie je plnofunkčný, ak preberie len jednu presne určenú funkciu v rámci podnikateľských aktivít svojich materských podnikov bez toho, aby mal prístup k trhu. Toto je napríklad prípad, keď sa činnosť spoločných podnikov obmedzuje na výskum a vývoj alebo na výrobu. Takéto spoločné podniky sú pridružené k podnikateľskej činnosti ich materských spoločností. Rovnako sem patrí aj prípad, keď činnosť spoločného podniku sa v podstate obmedzuje na distribúciu alebo predaj výrobkov jeho materských spoločností, a teda v podstate funguje ako ich obchodné zastúpenie. Skutočnosť, že spoločný podnik využíva distribučnú alebo obchodnú sieť jednej alebo viacerých svojich materských spoločností ho však zvyčajne nevyradí spomedzi "plnofunkčných", pokiaľ materské spoločnosti vystupujú len ako zástup covia spoločného podniku [6]. 14. Výrazná prítomnosť materských spoločností na vertikálne orientovaných trhoch smerom nahor alebo nadol je činiteľ, ktorý sa má zohľadniť pri posudzovaní charakteru plnofunkčného spoločného podniku tam, kde takáto prítomnosť vedie k výrazným predajným alebo nákupným objemom medzi materskou spoločnosťou a spoločným podnikom. Skutočnosť, že spoločný podnik je takmer bezvýhradne závislý od predaja, resp. nákupu od materskej spoločnosti len v počiatočnom, nábehovom štádiu, zvyčajne neovplyvní charakteristiku spoločného podniku ako plnofunkčného. Takéto nábehové obdobie môže byť potrebné, ak sa má spoločný podnik na trhu etablovať. Zvyčajne nie je dlhšie ako tri roky, v závislosti od špecifických podmienok dotknutého trhu [7]. Tam, kde spoločný podnik má v úmysle uskutočňovať predaj svojim materských spoločnostiam na trvalom základe, základná otázka je, či – bez ohľadu na tento predaj – je spoločný podnik prispôsobený, aby hral aktívnu úlohu na trhu. V tomto ohľade dôležitým faktorom sú relatívne pomery objemov predaja k celkovému objemu výroby spoločného podniku. Ďalší dôležitý činiteľ je, či predaj materským spoločnostiam sa realizuje na základe bežných obchodných podmienok [8]. Pokiaľ ide o nákup realizovaný spoločným podnikom od materských spoločností, charakter spoločného podniku ako plnofunkčného je otázny, a to predovšetkým tam, kde na úrovni samotného spoločného podniku je pridaná hodnota výrobkov alebo služieb nízka. Za takejto situácie môže mať postavenie spoločného podniku bližšie k spoločnému obchodnému zastúpeniu. V protiklade k tejto situácií však vtedy, keď spoločný podnik je aktívny na obchodnom trhu a vykonáva bežné funkcie obchodnej spoločnosti na takomto trhu, zvyčajne nebude pridruženým obchodným zastúpením, ale plnofunkčným spoločným podnikom. Typickým znakom obchodného trhu je existencia spoločností, ktoré sa špecializujú na predaj a distribúciu výrobkov bez toho, aby boli vertikálne integrované, popri tých, ktoré sú integrované, a kde dotknuté výrobky majú rôzne dodávateľské zdroje. Okrem toho mnohé obchodné trhy môžu od operátorov požadovať investície do osobitných zariadení, ako napríklad obchodnej siete, akcií, skladov, dep, vozových parkov a predávajúcich zamestnancov. Na vytvorenie plnofunkčného spoločného podniku na obchodnom trhu, podnik musí mať potrebné zariadené priestory a mať možnosť získať výrazný objem svojich dodávok nielen od materských spoločností ale aj konkurenčných zdrojov [9]. 15. Zámerom spoločného podniku má byť aj jeho fungovanie na trvalom základe. Skutočnosť, že materské spoločnosti vyčlenia spoločnému podniku zdroje, ktoré sú opísané vyššie, sú takýmto prípadom. Popri tom dohody o založení spoločného podniku často obsahujú ustanovenia, ktoré upravujú určité nepredvídané okolnosti, napríklad, neúspech spoločného podniku alebo zásadný rozpor medzi materskými spoločnosťami [10]. Toto je možné dosiahnuť včlenením ustanovení o prípadnom zrušení spoločného podniku alebo o vystúpení jednej z materských spoločností zo spoločného podniku. Takéto ustanovenie nebráni tomu, aby bol spoločný podnik považovaný za subjekt, ktorý funguje na trvalom základe. To isté zvyčajne platí aj o tých ustanoveniach dohody, ktoré upravujú dĺžku doby, na akú bol spoločný podnik založený, a to v prípade, keď je táto lehota dostatočne dlhá na to, aby spôsobila trvalú zmenu v štruktúre dotknutého podniku [11], alebo v prípade, keď dohoda umožňuje pokračovanie spoločného podniku aj po uplynutí lehoty. V protiklade k tomu sa spoločný podnik nepovažuje za fungujúci na trvalom základe, ak bol zriadený na časovo obmedzenú krátku dobu. To by bol prípad, keď sa napríklad založí spoločný podnik na účely realizácie konkrétneho projektu, napríklad elektrárne, avšak po ukončení výstavby sa nebude podieľať na prevádzkovaní elektrárne. III. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA 16. Vytvorenie plnofunkčného spoločného podniku napĺňa podstatu zlučovania v zmysle článku 3 nariadenia o fúziách. Obmedzenia prijaté materskými spoločnosťami spoločného podniku, ktoré bezprostredne súvisia so zlučovaním a podporujú ju ("súvisiace obmedzenia"), sa posúdia spolu so samotným zlučovaním [12]. Okrem toho, vytvorenie plnofunkčného spoločného podniku môže ako priamy dôsledok viesť ku koordinácii konkurenčného správania sa podnikov, ktoré zostávajú nezávislé. V takýchto prípadoch článok 2 ods. 4 nariadenia o fúziách umožňuje, že takéto kooperačné snaženia sa posúdia v rámci rovnakého postupu ako pri zlučovaní. Takéto posúdenie sa vykoná v súlade s kritériami článku 85 ods. 1 a 3 zmluvy, ktorého účelom je zistiť, či takáto činnosť je alebo nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Použiteľnosť článku 85 zmluvy na iné obmedzenia súťaže, ktoré neslúžia na podporu zlučovania, alebo nie sú bezprostredným dôsledkom založenia spoločného podniku, sa bude musieť riadne preskúmať na základe nariadenia č. 17. 17. Výklad článku 3 nariadenia o fúziách Komisiou vo veci spoločných podnikov nemá vplyv na výklad, ktorý môže podať Súdny dvor alebo súd prvej inštancie Európskych spoločenstiev. [1] Ú. v. ES L 180, 9.7.1997, s. 1. [2] Komisia má v úmysle v najbližšom období poskytnúť usmernenie pre uplatňovanie článku 2 ods. 4 nariadenia o fúziách. Do prijatia takéhoto usmernenia sa zúčastnené strany odkazujú na zásady upravené v odsekoch 17 až 20 oznámenia Komisie o rozdiele medzi spoločnými podnikmi na princípe zlučovania a spoločnými podnikmi na princípe kooperácie, Ú. v. ES C 385, 31.12.1994, s. 1. [3] Pojem "spoločná kontrola" je definovaný v oznámení o pojme "zlučovanie". [4] Odseky 18 až 39. [5] Prípad IV/M.527 –Thomson CSF/Deutsche Aeorspace z 2. decembra 1994 (odsek 10) – práva v oblasti duševného vlastníctva, Prípad IV/M.560 EDS/Lufthansa z 11. mája 1995 (odsek 11) – subdodávateľská zmluva, Prípad IV/M.585 – Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd., zo 7. septembra 1995 (odsek 8) – právo spoločného podniku požadovať dodatočnú odbornú pomoc a pracovníkov od materských spoločností, Prípad IV/M..686 – Nokia/Autoliv z 5. februára 1995 (odsek 7), možnosť spoločného podniku ukončiť "servisné dohody" s materskou spoločnosťou a premiestniť sa z priestorov vo vlastníctve materského podniku, Prípad IV/M.791 – British Gas Trading Ltd./Group 4, Utility services Ltd. zo 7. októbra 1996 (odsek 9) – plánované aktíva spoločného podniku budú prevedené na lízingovú firmu a prenájme ich spoločný podnik. [6] Prípad IV/M.102 – TNT/Kanadské pošty atď., z 2. decembra 1991 (odsek 14). [7] Prípad IV/M.560 – EDS/Lufthansa z 11. mája 1995 (odsek 11); Prípad IV/M.686 Nokia/Autoliv z 5. februára 1996 (odsek 6); porovnaj s prípadom IV/M.904 – RSB/Tenex/Fuel Logistics z 2. apríla 1997 (odseky 15-17) a prípadom IV/M.979 – Preussag/Voest Alpine z 1. októbra 1997 (odseky 9-12). Vyskytol sa aj špeciálny prípad, kde predaj spoločného podniku materskej spoločnosti je dôsledkom zákonného monopolu dolu prúdom spoločného podniku (Prípad IV/M.468 – Siemens/Italtel, 17. február 1995 (odsek 12), alebo predaj materskej spoločnosti pozostáva z vedľajších produktov, ktoré majú pre spoločný podnik len okrajový význam (Prípad IV/M.550 – Union Carbide/Enichem z 13. marca 1995 (odsek 14). [8] Prípad IV/M.556 – Zeneca/Vanderhave z 9. apríla 1996 (odsek 8); Prípad IV/M.751 – Bayer/Hüls, z 3. júla 1996 (odsek 10). [9] Prípad IV/M.788 – AgrEVO/Marubeni z 3. septembra 1996 (odseky 9 a 10). [10] Prípad IV/M.891 – Deutsche Bank/Commerzbank/J.M.Voith z 23. apríla 1997 (odsek 7). [11] Prípad IV/M.791 – British Gas Trading Ltd./Group 4 Utility Services, Ltd. zo 7. októbra 1996 (odsek 10); porovnaj s prípadom IV/M.722 – Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust z 15. apríla 1996 (odsek 15). [12] Pozri oznámenie Komisie o obmedzeniach podporujúcich zlučovanie, Ú. v. ES C 203, 14.8.1990, s. 5. --------------------------------------------------